РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1343/2013 НА СЪВЕТА
от 12 декември 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на пероксосулфати (персулфати) с произход от Китайската народна република след провеждането на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграфи 2, 5 и 6 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 1184/2007 на Съвета (2) беше наложено окончателно антидъмпингово мито върху вноса на персулфати с произход от Китайската народна република („КНР“), Тайван и Съединените американски щати („първоначалното разследване“ и „първоначалните мерки“). Мерките спрямо КНР бяха под формата на адвалорно мито от 71,8 % за всички дружества с изключение на двама китайски производители износители, за които бяха определени индивидуални мита.
2. Започване на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките
(2)
На 10 октомври 2012 г. Комисията обяви с известие („известието за започване на процедура“) (3), публикувано в Официален вестник на Европейския съюз, започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на персулфати с произход от КНР.
(3)
Преразглеждането беше започнато след обосновано искане, подадено от двама европейски производители, RheinPerChemie GmbH & Co. KG и United Initiators GmbH & Co. KG („заявителите“), които представляват 100 % от общото производство на персулфати в Съюза.
(4)
Като основание за искането беше посочено, че изтичането на срока на действие на мерките по всяка вероятност ще доведе до повторно възникване на дъмпинга и вредата за промишлеността на Съюза.
3. Разследване
3.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(5)
Разследването относно продължаването или повторното възникване на дъмпинга обхвана периода от 1 октомври 2011 г. до 30 септември 2012 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“, или „РПП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността за продължаване или повторно възникване на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до края на РПП („разглеждания период“).
3.2. Страни, засегнати от разследването
(6)
Заявителите, производителите износители в КНР, несвързаните вносители и ползвателите, за които се знаеше, че са засегнати, както и производителите в евентуалните държави, които можеха да бъдат избрани за държава аналог, и представителите на КНР бяха официално уведомени от Комисията за започване на преразглеждането с оглед изтичането на срока на действие на мерките. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят писмено становищата си и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на процедурата.
(7)
Предвид потенциално големия брой производители износители в КНР и несвързани вносители в Съюза, имащи отношение към разследването, в известието за започване на процедурата беше предвидено изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - съответно да я изготви, съгласно член 17 от основния регламент горепосочените страни бяха приканени да заявят интереса си в срок до 15 дни от публикуване на известието за започване на процедурата и да предоставят на Комисията поисканата в известието информация.
(8)
Нито един от вносителите не заяви своя интерес.
(9)
Само един производител износител от КНР отговори на въпросника. Поради това не беше необходимо да се изготвя извадка от производители износители.
(10)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които беше известно, че са засегнати, както и до онези, които заявиха своя интерес в сроковете, посочени в известието за започване на процедурата. Отговори бяха получени от двама производители от Съюза, един производител износител в КНР и един производител в Турция, която се счита за потенциална държава аналог.
(11)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга и на произтичащата от него вреда, както и за преценка на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества:
а)
производители от Съюза
-
RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Германия
-
United Initiators GmbH & Co. KG, Германия
б)
Производител износител в КНР
United Initiators (Shanghai) Co., Ltd., Шанхай (4)
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(12)
Разглежданият продукт е същият като този, обхванат от първоначалното разследване, а именно пероксосулфати (персулфати), в това число калиев пероксимоносулфат сулфат („разглеждан продукт“), понастоящем класирани в кодове по КН 2833 40 00 и ex 2842 90 80.
(13)
Разглежданият продукт се използва като инициатор или окислител в редица приложения. Например, използва се като инициатор на полимеризация при производството на полимери, ецващ реактив при производството на печатни платки, за козметика за коса, при обезскробване на текстил, в производството на хартия, като средство за почистване на зъбни протези и като дезинфектант.
(14)
Както и при първоначалното разследване, при настоящото разследване се потвърди, че разглежданият продукт и продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар на КНР, както и продуктът, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, имат едни и същи основни физически и технически характеристики, както и еднакви основни приложения и следователно се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ДЪМПИНГА
1. Общи бележки
(15)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше проучено дали към момента съществува дъмпинг и дали има вероятност дъмпингът да продължи или да възникне повторно при евентуално изтичане на срока на действащите мерки върху вноса на някои стоки от КНР.
(16)
Както се обяснява в съображение 9, само един китайски производител износител оказа съдействие на разследването, като той не е изнасял разглеждания продукт за Съюза по време на РПП. Както се посочва по-долу в съображение 22 и както се обяснява подробно в съображения 51 - 53, разследването показа, че на практика целият внос от КНР по време на РПП е извършен от единия износител, като при първоначалното разследване за този внос беше установено, че не е дъмпингов, и съответно той не е предмет на настоящото преразглеждане. Поради това в този случай не беше възможно да се направи анализ на дъмпинга.
2. Развитие на вноса, в случай че мерките бъдат отменени
(17)
С цел да се оцени вероятността от повторно възникване на дъмпинга под внимание бяха взети информацията, предоставена от съдействащия китайски производител износител, информацията, събрана в съответствие с член 18 от основния регламент, както и наличните факти по отношение на несъдействащите производители износители. Наличните факти бяха открити в искането за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки, в информацията, публикувана в рамките на преразглеждане с оглед изтичане на срока, започнато през март 2013 г. от Съединените американски щати (САЩ) (5), в статистическите данни, с които разполага Комисията, т.е. месечните данни, които са предоставени от държавите членки съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент („базата данни по член 14, параграф 6“) и в данните за вноса на Евростат.
а) Цени и обем на вноса в Съюза от КНР и други трети държави
(18)
Наличните данни в разследването показват, че на практика целият внос от КНР по време на РПП е извършен от един китайски износител, за когото при първоначалното разследване (6) не беше установен дъмпинг. Поради това този внос не е предмет на антидъмпингови мерки. Цените на този внос са останали по-ниски от цените на промишлеността на Съюза по време на посочения период.
(19)
Въпреки факта, че цените на китайския внос в Съюза са нараснали с 29 % през разглеждания период, те са били все пак ниски и са подбивали цените на промишлеността на Съюза през РПП. Продажните цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза също са се увеличили, но с по-слабо изразено покачване от 7 %.
(20)
Единственият съдействащ китайски износител, който подлежи на настоящите антидъмпингови мерки, не е изнасял разглеждания продукт за Съюза по време на РПП. Разследването показа обаче, че той е изнасял на дъмпингови цени за пазарите на трети страни, и че неговите цени са били дори по-ниски от тези на настоящия внос от КНР на пазара на Съюза. Това показва, че износителите от Китай продължават да извършват дъмпинг и че техните цени са ниски.
(21)
Пазарът на Съюза включва основно внос от три държави: Китай, Турция и САЩ, всяка от които представлява между 8 % и 10 % от пазарния дял, и двама производители от Съюза с пазарен дял от около 65 до 75 %. Разследването показа, че САЩ са продължили да присъстват на пазара на Съюза и са представлявали около една трета от общия внос по време на РПП. Вносните цени на САЩ са били средно с 10 % по-високи от вносните цени на КНР. Тази констатация, съчетана с наблюдаваното подбиване на цените на промишлеността на Съюза, показва, че китайският внос е продължил да упражнява натиск за намаляване на продажните цени в Съюза.
(22)
Както се посочва по-горе в съображение 18, китайският внос по време на РПП е бил осъществяван от един износител, за когото по време на първоначалното разследване е установено, че не извършва дъмпинг. Между 2009 г. и РПП обемът на този внос се е увеличил с 24 %, а съответният пазарен дял е нараснал от 8 % на 9,6 % от общото потребление на Съюза през същия период.
(23)
Следва да се припомни, че през периода 1995-2001 г. бяха наложени антидъмпингови мерки върху персулфатите от КНР. След отмяната на мерките обемът на вноса от КНР се е увеличил от под 200 тона през 2001 г. на над 4 000 тона през 2003 г., след което се е увеличил повече от два пъти на почти 9 000 тона през 2006 г. С други думи, за няколко години китайският внос е превзел повече от 20 % от пазара на Съюза. За периода 2003 - 2006 г. потреблението се е увеличило със 7 %, а китайският пазарен дял се е удвоил. Това показва, че при отсъствието на антидъмпингови мерки китайските износители са способни да заемат значителен пазарен дял на пазара на Съюза.
(24)
С оглед на горепосочените факти и съображения, по-специално реакцията на Китай на отмяната на мерките на пазара на Съюза през 2001 г., нивото на китайските цени по време на РПП и продължаващите дъмпингови практики на пазарите на трети държави, се счита, че съществува вероятност в краткосрочен план китайския внос на ниски цени да бъде подновен в големи количества на пазара на Съюза, ако настоящите мерки бъдат отменени.
б) Ценово поведение на китайските производители на други експортни пазари
(25)
Както беше посочено в съображение 16 по-горе, съдействащото китайско дружество не е изнасяло за Съюза по време на РПП и не беше възможно да се сравнят неговите нормални стойности на вътрешния пазар с експортните цени за Съюза. Беше направена оценка обаче, както е посочено в съображение 24 по-горе, на това дали износът на дружеството за трети страни е извършен на дъмпингови цени през РПП. Тъй като при първоначалното разследване на дружеството беше предоставено третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТУПИ), нормалната стойност беше определена въз основа на собствените му данни.
(26)
За трите вида на разглеждания продукт, за които продажбите на вътрешния пазар са били представителни и извършени при обичайни търговски условия, средните нормални стойности бяха определени въз основа на цените, заплатени от независими клиенти на вътрешния пазар. За един вид на продукта нормалната стойност трябваше да бъде конструирана въз основа на разходите за производство в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент. Разходите на дружеството за производство и реализация, общите и административните разходи и печалбата, реализирана от продажби на вътрешния пазар при обичайни търговски условия, в съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент бяха използвани за определяне на нормалната стойност на този вид.
(27)
Сравнението между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена на база цена франко завод за трети държави, определена на база на представените и проверени данни, показва среднопретеглен дъмпингов марж в размер на 9,4 %.
(28)
По отношение на ценовото поведение наличието на антидъмпингови мерки в Индия и в САЩ също е ясна индикация за дъмпинговите практики от страна на китайските производители износители на други пазари.
в) Привлекателност на пазара на Съюза
(29)
Разследването показа, че съдействащото китайско дружество е изнасяло за широк кръг от трети държави като Бразилия, Индонезия, Малайзия, Южна Африка, Южна Корея, Тайван, Тайланд и Обединените арабски емирства. Експортните цени на съдействащото китайско дружество за трети пазари бяха сравнени с нивото на продажните цени на промишлеността на Съюза и с вносната цена за КНР по време на РПП на пазара на Съюза. Това сравнение показва, че съдействащият китайски износител значително е подбивал цените (в размер до 40 %) на промишлеността на Съюза по време на РПП.
(30)
Този анализ показва, от една страна, че цените на пазара на Съюза са по-високи и следователно той е много привлекателен и, от друга страна, че цените, предложени от други китайски износители са по-ниски от цената в момента на китайския внос на пазара на Съюза.
(31)
Също така следва да се отбележи, че нормалните стойности на съдействащото дружество по време на РПП са били като цяло по-ниски от продажните цени на промишлеността на Съюза. Това потвърждава привлекателността на пазара на Съюза, тъй като той очевидно би генерирал по-високи печалби за китайските производители. Ниското равнище на цените в Китай изглежда не е поради някаква друга причина, а поради големия капацитет и предлагане на разглеждания продукт.
(32)
Както се посочва по-горе в съображение 28, някои пазари на трети държави, като САЩ и Индия, са станали по-малко привлекателни за китайските износители поради съществуването на антидъмпингови мерки. Освен това е установено, че в относително изражение другите пазари на трети държави предлагат по-ниски цени, отколкото пазара на Съюза. По отношение на другите пазари на трети държави, на които няма мерки - там доставките се осъществяват от предприятия, които се намират на тези пазари, поради което евентуалният свободен капацитет в КНР по всяка вероятност ще бъде използван за износ за пазара на Съюза.
(33)
Въз основа на горепосоченото се очаква китайският внос да бъде подновен в по-големи обеми и да упражнява по-голям ценови натиск върху пазара на Съюза, ако настоящите мерки бъдат отменени.
г) Производствен капацитет и свръхкапацитет, които могат да се използват за износ
(34)
В съответствие с член 18 от основния регламент и при липсата на друга налична информация, анализът на свободния капацитет в КНР се основава на наличните факти, а именно ограничената информация, предоставена от съдействащия китайски производител износител относно състоянието на пазара в КНР, от промишлеността на Съюза и на публично достъпната информация на нивото на петима основни производители, идентифицирани в КНР, и данните, събрани на етапа на започването на процедурата. Беше установено, че информацията, предоставена от тези източници, е последователна.
(35)
Въз основа на тази информация се приема, че в КНР е наличен над 100 хиляди тона производствен капацитет, което представлява около три пъти обема на потреблението на Съюза през РПП.
(36)
Въз основа на степента на използване на производствения капацитет на съдействащия производител бе направен изводът, че има потенциално значителен наличен капацитет в КНР, който може да бъде използван за увеличаване на производството и пренасочването му към пазара на Съюза, ако се допусне срокът на действие на антидъмпинговите мерки да изтече.
д) Заключение относно вероятността за повторно възникване на дъмпинга
(37)
С оглед на гореизложеното се стигна до извода, че съществува вероятност дъмпингът да се повтори, ако се допусне срокът на действие на настоящите мерки да изтече. По-специално равнището на нормалните стойности, установени в Китай, дъмпинговото поведение от страна на съдействащия производител на пазарите на трети държави, съществуването на антидъмпингови мерки спрямо китайските износители в Индия и САЩ, привлекателността на пазара на Съюза в сравнение с други пазари и наличието на значителен производствен капацитет в КНР сочат, че има вероятност от повторно възникване на дъмпинга, в случай че съществуващите мерки бъдат отменени.
Г. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Определяне на промишлеността на Съюза
(38)
В настоящото разследване се потвърди, че персулфати се произвеждат само от двама производители в Съюза. Те представляват 100 % от общото производство на Съюза по време на РПП. Двамата производители подкрепиха искането за преразглеждане и оказаха съдействие при разследването.
(39)
Следователно тези две дружества представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“.
2. Предварителни бележки
(40)
За да се запази поверителността съгласно член 19 от основния регламент, данните, които се отнасят до двамата производители от Съюза са представени под формата на индекси или диапазони от стойности.
(41)
Информацията относно вноса беше анализирана на равнище код по КН за трите основни вида на сходния продукт, амониев персулфат, натриев персулфат и калиев персулфат, и на ниво код по ТАРИК за четвъртия вид, калиев пероксимоносулфат. Анализът на вноса беше допълнен от данните, събрани в съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент.
3. Потребление на Съюза
(42)
Потреблението на Съюза беше установено на основата на обема на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза и на данни от Евростат за вноса, на ниво код по КН и код по ТАРИК.
(43)
Потреблението на Съюза през РПП е било малко по-високо в сравнение с началото на разглеждания период. Имало е увеличение от 22 %, наблюдавано между 2009 г. и 2010 г., но след това потреблението е отбелязало траен спад с около 18 %.
Таблица 1
Потребление
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Потребление (в тонове)
25 000 - 35 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
25 000 - 35 000
Индекс (2009 г. = 100)
100
122
114
103
Източник: Отговори на въпросника, данни от Евростат, базата данни по член 14, параграф 6
4. Обем, цени и пазарен дял на вноса от КНР
(44)
Обемът и пазарният дял на вноса от КНР са анализирани въз основа на данни от Евростат и данните, събрани съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент.
(45)
Сравнението на горепосочените бази данни показва, че целият внос от КНР е с произход от едно дружество, за което при първоначалното разследване беше установено, че не е извършвало дъмпинг. Вследствие на това пазарният дял на дъмпинговия внос от КНР и развитието на цените не могат да бъдат анализирани.
(46)
Освен това, тъй като китайските производители износители с наложени антидъмпингови мерки не са изнасяли разглеждания продукт за Съюза по време на РПП, не беше възможно да се изчисли подбиването на цените за КНР.
5. Внос от други трети държави
(47)
Обемът на вноса и цените и пазарният дял от други държави през разглеждания период са показани в таблицата по-долу. Те са определени въз основа на статистическа информация, предоставена на ниво код по КН и ТАРИК. Поради съображения за поверителност, както се обяснява в съображение 40 по-горе, цифрите, свързани с пазарния дял, са дадени под формата на индекси.
Таблица 2
Внос от други трети държави
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Турция
Обем на вноса (в тонове)
2 326
3 002
2 360
3 026
Индекс (2009 г = 100)
100
129
101
130
Цена (EUR/тон)
1 137
1 010
1 130
1 158
Индекс (2009 г = 100)
100
89
99
102
Пазарен дял
Индекс
100
106
89
126
САЩ
Обем на вноса (в тонове)
3 662
3 951
4 156
2 556
Индекс (2009 г = 100)
100
108
114
70
Цена (EUR/тон)
1 053
1 170
1 201
1 099
Индекс (2009 г = 100)
100
111
114
104
Пазарен дял
Индекс
100
88
100
68
Други трети държави
Обем на вноса (в тонове)
1 652
1 605
1 420
1 105
Индекс (2009 г = 100)
100
97
86
67
Цена (EUR/тон)
1 443
1 518
1 605
1 738
Индекс (2009 г = 100)
100
105
111
120
Пазарен дял
Индекс
100
80
76
65
Общо трети страни
Обем на вноса (в тонове)
7 640
8 558
7 936
6 687
Индекс (2009 г = 100)
100
112
104
88
Цена (EUR/тон)
1 163
1 179
1 252
1 231
Индекс (2009 г = 100)
100
101
108
106
Пазарен дял
Индекс
100
92
91
85
Източник: Евростат и ТАРИК
(48)
Обемът на вноса от други трети държави на пазара на Съюза е намалял с около 12 % по време на разглеждания период, а средната цена се е увеличила с 6 % по време на същия период. Пазарният дял, изгубен от други трети страни, е бил зает частично от китайския внос и от промишлеността на Съюза. През същия период промишлеността на Съюза е отбелязала увеличение на цените средно със 7 %, както е посочено в съображение 64 по-долу.
6. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
6.1. Предварителни бележки
(49)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи всички икономически фактори и показатели, които имат влияние върху състоянието на промишлеността на Съюза.
6.2. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(50)
Производството на промишлеността на Съюза се е увеличило значително по време на разглеждания период. Това увеличение е било най-ясно изразено между 2009 г. и 2010 г., когато производството се е увеличило с 32 процентни пункта. След това то се е запазило стабилно, като е намаляло леко в периода между 2011 г. и РПП.
Таблица 3
Общо производство в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производство (в тонове)
20 000 - 30 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
Индекс (2009 г = 100)
100
132
135
125
Източник: Отговори на въпросника
(51)
Производственият капацитет е останал стабилен през разглеждания период. Тъй като производството се е увеличило в периода 2009-2011 г., използването на капацитета е отбелязало общо увеличение от 34 %. Тази тенденция се е променила през РПП, тъй като спадът в производството е довел и до намаляване на използването на капацитета с шест процентни пункта, както е показано по-долу:
Таблица 4
Производство, капацитет и използване на капацитета
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производствен капацитет (в тонове)
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
Индекс (2009 г = 100)
100
101
101
101
Използване на капацитета
60 %
79 %
81 %
75 %
Индекс (2009 г = 100)
100
131
134
124
Източник: Отговори на въпросника
6.3. Складови наличности
(52)
Въпреки че нивото на складовите наличности на промишлеността на Съюза се е увеличило значително между 2009 г. и РПП, то остава сравнително ниско спрямо нивото на производство.
Таблица 5
Крайни запаси
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Складови наличности в края на отчетния период (в тонове)
500 - 1 500
1 000 - 2 000
2 000 - 3 000
1 500 - 2 500
Индекс (2009 г = 100)
100
144
227
184
Източник: Отговори на въпросника
6.4. Обем на продажбите
(53)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза за несвързани клиенти е следвала тенденцията на потреблението, като е достигнала своята максимална стойност през 2010 г., след което е последвал спад през следващите години до края на РПП. За разглеждания период обемът на продажбите се е увеличил с 6 %.
Таблица 6
Продажби за несвързани клиенти
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Обем (тонове)
15 000 - 25 000
20 000 - 30 000
20 000 - 30 000
15 000 - 25 000
Индекс (2009 г = 100)
100
122
113
106
Източник: Отговори на въпросника
6.5. Пазарен дял
(54)
Тъй като обемът на продажбите за Съюза е следвал тенденцията на потреблението, пазарният дял на промишлеността на Съюза се е запазил сравнително стабилен през разглеждания период.
Таблица 7
Пазарен дял на Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза
65 % - 75 %
65 % - 75 %
65 % - 75 %
65 % - 75 %
Индекс (2009 г = 100)
100
100
100
103
Източник: Отговори на въпросника, данни от Евростат и ТАРИК
6.6. Растеж
(55)
Както бе обяснено по-горе, нарастването на потреблението в Съюза е било ограничено до 3 процентни пункта по време на разглеждания период. Промишлеността на Съюза е постигнала леко увеличение на обема на своите продажби и пазарния си дял през същия период.
6.7. Заетост и производителност
(56)
Равнището на заетост за промишлеността на Съюза е останало стабилно между 2009 г. и РПП. Производителността на един работник, измерена като произведена продукция в тонове на заето лице, обаче се е увеличила видимо през този период в съответствие с тенденцията в производството. По-долу са представени подробни данни:
Таблица 8
Обща заетост и обща производителност в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Индекс на заетите лица
100
100
103
101
Индекс на производителността
100
132
131
124
Източник: Отговори на въпросника
6.8. Единични продажни цени
(57)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти в Съюза са нараснали със 7 % между 2009 г. и РПП. Това 7-процентно увеличение на средната продажна цена на промишлеността на Съюза може да се обясни с промяна в продуктовия асортимент, продаван по време на разглеждания период. Дори като се вземе предвид потенциалната разлика в продуктовия асортимент, тази цена е била значително по-висока от цената на съдействащия китайски производител за износа му за трети държави.
Таблица 9
Единична продажна цена на Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Единична продажна цена на Съюза (EUR/тон)
1 100 - 1 300
1 100 - 1 300
1 200 - 1 400
1 200 - 1 400
Индекс (2009 г = 100)
100
100
105
107
Източник: Отговори на въпросника
6.9. Рентабилност
(58)
През 2009 г. рентабилността на промишлеността на Съюза е била близо до нулевата. След това, през периода 2010 г. - РПП, рентабилността се е запазила над 10 %. Внезапният скок в индекса на рентабилността между 2009 г. и 2010 г. се дължи на много ниската база през 2009 г., която е била критична година за промишлеността на Съюза. Отбелязаната през 2011 г. висока рентабилност е резултат от извънредна възможност за икономии, която няма да се повтори в бъдеще. Това вече се вижда в намаляването на рентабилността през РПП, което се запазва като тенденция.
Таблица 10
Рентабилност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Рентабилност на продажбите на Съюза
Индекс (2009 г = 100)
100
2 400
3 336
1 854
Източник: Отговори на въпросника
6.10. Инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
(59)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза е била в състояние да поддържа високо ниво на инвестициите за целия разглеждан период.
(60)
Възвръщаемостта на инвестициите следва тенденциите по отношение на рентабилността през 2009 г. и 2011 г., като няма представителна стойност, както е пояснено в съображение 58 по-горе.
Таблица 11
Инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
Индекс (2009 г = 100)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Инвестиции
100
71
110
99
Възвръщаемост на инвестициите
100
3 166
4 647
2 455
Източник: Отговори на въпросника
6.11. Паричен поток и способност за привличане на капитали
(61)
Паричните потоци, които оказват въздействие върху способността на промишлеността да самофинансира дейностите си, изразени като процент от оборота от разглеждания продукт, са следвали тенденция, подобна на тази на рентабилността. Те са отбелязали значително подобрение до 2011 г., но са спаднали по време на РПП.
Таблица 12
Паричен поток
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Паричен поток
Индекс (2009 г = 100)
100
288
381
172
Източник: Отговори на въпросника
6.12. Възнаграждения
(62)
Докато броят на лицата, заети в промишлеността на Съюза остава стабилен, тяхното възнаграждение се е увеличило с 12 % през разглеждания период.
6.13. Размер на дъмпинговия марж
(63)
Както е обяснено по-горе, по време на разглеждания период няма дъмпингов внос от КНР, поради което размерът на дъмпинговия марж не може да бъде определен.
6.14. Възстановяване от предишен дъмпинг
(64)
Като се вземе предвид липсата на дъмпингов внос на ниски цени от КНР, относително високата степен на използване на капацитета и нарастването на пазарния дял, постигнати от промишлеността на Съюза, нейното равнище на рентабилност и положителното развитие на някои финансови показатели, се заключава, че промишлеността на Съюза се е възстановила от въздействието на предишния дъмпинг по време на разглеждания период. Възстановяването обаче е станало наскоро, като се наблюдава известен спад на различните показатели за вредата, като например рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и инвестициите на пазара на Съюза по време на РПП.
7. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(65)
Разследването показа, че вносът на ниски цени от КНР на дъмпингови продукти на пазара на Съюза е спрял веднага след налагането на първоначалните мерки през 2007 г. и не е съществувал по време на разглеждания период и на РПП. Вносът от КНР на пазара на Съюза е с произход от единствения китайски производител, за когото по време на първоначалното разследване е установено, че не извършва дъмпинг. Това е позволило на промишлеността на Съюза да постигне високо ниво на производство, да увеличи обема на продажбите си, средните продажни цени, пазарния дял и своята рентабилност и да подобри цялостното си финансово състояние.
(66)
Поради това се стигна до заключението, че промишлеността на Съюза не е понесла съществена вреда по време на РПП. Предвид намаляването на потреблението и влошаването на някои показатели за вредата по време на РПП, както е описано по-горе, състоянието на промишлеността на Съюза все още е уязвимо.
Д. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. Предварителни бележки
(67)
С цел да се оцени вероятността от повторно възникване на вредата, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше анализирано потенциалното въздействие на китайския внос върху пазара на Съюза и промишлеността на Съюза.
(68)
Анализът се съсредоточи върху свободния капацитет в КНР и поведението на китайските износители на пазарите на третите държави и на пазара на Съюза.
2. Свободен капацитет в КНР
(69)
Съгласно информацията, събрана и проверена по време на разследването, се счита, че в Китай е наличен капацитет за производство на разглеждания продукт в размер на около 100 хиляди тона. Освен това има няколко малки производители, разпръснати в страната, с които тази цифра става още по-голяма.
(70)
Поради липсата на съдействие от страна на китайските износители няма налична информация, показваща точния процент на свободния капацитет, който би могъл да бъде използван за износ на разглеждания продукт на пазара на Съюза. Разследването обаче показа, че единственият съдействащ китайски производител разполага със свободен капацитет от около 30 %. Екстраполирането на тази информация за всички китайски дружества би означавало, че понастоящем в КНР съществува свободен капацитет от над 30 хиляди тона.
(71)
Въз основа на гореизложеното, дори ако китайските дружества не работят с пълния си капацитет, 20 - 25 хиляди тона от разглеждания продукт биха могли да бъдат налични за износ от КНР. Предвид направените констатации и заключенията, посочени в съображения от 22 до 44 по-горе, е ясно, че ако действието на мерките не бъде продължено, наличният свободен капацитет в Китай ще бъде предназначен за износ за пазара на Съюза. Този потенциален допълнителен обем на износа следва да се разглежда в контекста на потреблението в Съюза от около 25 000 - 35 000 тона по време на РПП.
3. Износ от КНР
(72)
Както се посочва в съображение 20 по-горе, разследването показа, че китайския износ за трети държави се е осъществявал на дъмпингови цени. Освен това резултатите от преразглежданията с оглед изтичането на срока на действие на мерките, извършени от съответните органи в САЩ и в Индия, доведоха до препоръката действащите антидъмпингови мерки върху персулфати от КНР да бъдат продължени. В тази ситуация се очаква свободният производствен капацитет на китайските износители да се използва предимно за продуктите, предназначени за износ на пазара на Съюза, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече. Както се обяснява в съображение 32 по-горе, при положение, че доставките за други пазари на трети държави, които не са засегнати от мерките, вече са осигурени от дружества, които присъстват на тези пазари, целият свободен капацитет в КНР по всяка вероятност ще бъдат използван за износ на разглеждания продукт на пазара на Съюза.
(73)
Като се вземе предвид предишният дъмпингов внос от страна на китайските износители, довел до налагането на действащите мерки, и настоящият дъмпинг, упражняван от тях в трети държави, може да се направи заключението, че този износ за Съюза ще бъдат осъществен на дъмпингови цени.
(74)
Освен това, както се посочва в съображение 23 по-горе, следва да се припомни, че през периода 1995 - 2001 г. бяха наложени антидъмпингови мерки срещу износа на персулфати от КНР. Тъй като тези мерки не са били продължени, вносът от КНР е нараснал от по-малко от 200 тона през 2001 г. на почти 10 хиляди тона през 2006 г. и съответно е заел над 20 % от пазара на Съюза.
4. Заключение
(75)
С оглед на констатациите от разследването, а именно по отношение на свободния капацитет в КНР, продължаващия дъмпинг от страна на Китай за трети държави, ограничената възможност на китайските износители да продават на други основни пазари на трети държави, както и тяхната доказана способност да пренасочат износа си към пазара на Съюза, се счита, че отмяната на мерките би отслабила позицията на промишлеността на Съюза на нейния основен пазар и нанесената вреда би възникнала повторно поради евентуалния китайския внос на дъмпингови цени. Няма причини да се смята, че подобряването на резултатите на промишлеността на Съюза поради действащите мерки ще се запази или ще се засили, ако мерките бъдат отменени. Напротив, съществуват благоприятни условия за вероятното изместване на вноса от КНР към пазара на Съюза на дъмпингови цени и в значителни количества, което вероятно ще подкопае положителното развитие на пазара на Съюза, постигнато през разглеждания период. Евентуалният китайски дъмпингов внос би бил в състояние да упражни натиск върху продажните цени на промишлеността на Съюза, вследствие на което тя ще изгуби пазарен дял и това би оказало отрицателно въздействие върху финансовите резултати на промишлеността на Съюза, която все още е нестабилна, както се обяснява в съображение 66 по-горе.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(76)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше разгледан въпросът дали запазването на съществуващите мерки би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза се извърши въз основа на оценка на интересите на различните съответни субекти, а именно промишлеността от Съюза, вносителите и ползвателите. На заинтересованите страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
(77)
Тъй като настоящото разследване е преразглеждане на съществуващите мерки, това даде възможност за оценка на евентуално несъразмерно отрицателно въздействие на съществуващите антидъмпингови мерки върху заинтересованите страни.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(78)
В съображение 70 по-горе беше заключено, че състоянието на промишлеността на Съюза вероятно ще се влоши значително, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече. Следователно продължаването на мерките ще бъде от полза за промишлеността на Съюза, тъй като така производителите от Съюза ще са в състояние да поддържат обема на своите продажби, пазарния си дял, рентабилността и положителното икономическо състояние на промишлеността като цяло. Съответно прекратяването на мерките би застрашило сериозно жизнеспособността на промишлеността на Съюза, тъй като има причини да се очаква пренасочване на вноса от КНР към пазара на Съюза на дъмпингови цени и в значителни обеми, което би довело до повторно възникване на вредата.
3. Интерес на ползвателите
(79)
Нито един от 44-те ползватели, с които беше установен контакт, не предостави отговори на въпросника и не оказа съдействие. Ползвателите не оказаха съдействие и при първоначалното разследване. При липсата на заинтересованост от страна на ползвателите се стигна до заключението, че запазването на мерките няма да засегне техния интерес. Освен това разследването показа, че въздействието на разглеждания продукт върху разходите за производните продукти е твърде ограничено и запазването на мерките няма да има отрицателно въздействие върху сектора на ползвателите на продукта. Разследването също така разкри, че поради естеството на продукта, както и поради наличието на няколко източника на доставки на пазара, ползвателите могат лесно да сменят доставчиците си.
4. Интерес на вносителите
(80)
Нито един от 14-те вносители, с които беше установен контакт, не предостави отговори на въпросника и не оказа съдействие. Вносителите не оказаха съдействие и при първоначалното разследване. При липсата на заинтересованост от страна на вносителите се стигна до заключението, че запазването на мерките няма да засегне техния интерес. Разследването разкри, че вносителите могат лесно да закупуват от различни източници, които понастоящем съществуват на пазара, по-специално от промишлеността на Съюза, износителите от САЩ и китайските износители, които продават на недъмпингови цени.
5. Заключение
(81)
С оглед на гореизложеното се стигна до заключението, че няма наложителни причини, свързани с интереса на Съюза, настоящите антидъмпингови мерки да не бъдат запазени.
Ж. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(82)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. Също така на страните беше даден срок да представят коментарите си след разгласяване на тази информация. Изявленията и мненията им бяха надлежно взети предвид, когато това беше обосновано.
(83)
От гореизложеното следва, че както е предвидено в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, които са приложими към вноса на определени пероксосулфати (персулфати) с произход от КНР и са наложени с Регламент (ЕО) № 1184/2007 на Съвета, следва да се запазят.
(84)
За да се сведат до минимум рисковете от заобикаляне, породени от голямата разлика в митническите ставки, се счита, че в този случай са необходими специални мерки, за да се гарантира правилното прилагане на антидъмпинговите мита. Тези специални мерки, които се отнасят само за дружествата, за които е предвидено индивидуално мито, включват следното: на митническите органи на държавите членки трябва да се представи валидна търговска фактура, която да отговаря на изискванията по приложението към настоящия регламент. Към вноса, който не е придружен от такава фактура, се прилага остатъчното антидъмпингово мито, приложимо за всички други производители.
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на пероксосулфати (персулфати), в това число калиев пероксимоносулфат сулфат, които попадат под кодове по КН 2833 40 00 и ex 2842 90 80 (код по ТАРИК 2842908020) и са с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd., Shanghai
0,0 %
A820
United Initiators Shanghai Co., Ltd
24,5 %
A821
Всички останали дружества
71,8 %
A999
3. Прилагането на индивидуалните митнически ставки, определени за дружествата, изброени в параграф 2, зависи от представянето пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, определени в приложението. Ако такава фактура не се представи, се прилага митническата ставка, приложима за категорията „всички останали дружества“.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 12 декември 2013 година.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1343/2013,
12. detsember 2013,
millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit peroksosulfaatide (persulfaatide) impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”), (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4 ning artikli 11 lõikeid 2, 5 ja 6,
võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Kehtivad meetmed
(1)
Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1184/2007 (2) kehtestati Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiinast”), Taiwanist ja Ameerika Ühendriikidest pärit persulfaatide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (edaspidi „esialgne uurimine” ja „esialgsed meetmed”). Hiina suhtes kohaldatavad meetmed kehtestati väärtuselise tollimaksuna, mille määr on 71,8 %, kõigile äriühingutele, välja arvatud kaks Hiina eksportivat tootjat, kellele võimaldati individuaalsed tollimaksumäärad.
2. Aegumise läbivaatamise algatamine
(2)
10. oktoobril 2012 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate (edaspidi „algatamisteade”) (3) Hiinast pärit persulfaatide impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastase meemete aegumise läbivaatamise algatamise kohta.
(3)
Läbivaatamine algatati põhjendatud taotluse alusel, mille esitasid kaks Euroopa tootjat (RheinPerChemie GmbH&Co. KG ja United Initiators GmbH&Co. KG), kelle toodang moodustab 100 % liidu persulfaatide kogutoodangust.
(4)
Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tingiks tõenäoliselt dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise.
3. Uurimine
3.1. Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood
(5)
Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2011 kuni 30. septembrini 2012 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood” või „uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundade uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2009 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni („vaatlusalune periood”).
3.2. Uurimisega seotud isikud
(6)
Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajatele, eksportivatele tootjatele Hiinas, teadaolevalt asjast huvitatud mitteseotud importijatele ja kasutajatele, võimalike võrdlusriikide tootjatele ning Hiina esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.
(7)
Võttes arvesse uurimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate ja liidus asuvate mitteseotud importijate võimalikku suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kasutamine kooskõlas algmääruse artikliga 17. Et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik ning vajaduse korral moodustada valim, paluti eespool nimetatud isikutel vastavalt algmääruse artiklile 17 endast 15 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.
(8)
Ükski importija ei andnud endast teada.
(9)
Küsimustikule vastas vaid üks Hiina eksportiv tootja. Seetõttu ei olnud Hiina eksportivate tootjate valimi koostamine vajalik.
(10)
Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevatele huvitatud isikutele ja neile, kes olid endast algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul teada andnud. Vastused saadi kahelt liidu tootjalt, ühelt Hiina eksportivalt tootjalt ja ühelt Türgi tootjalt, keda peetakse võrdlusriigi tootjaks.
(11)
Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse ja sellest tuleneva kahju ning liidu huvide kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud korraldati järgmiste äriühingute valdustesse:
a)
liidu tootjad
-
RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Saksamaa,
-
United Initiators GmbH & Co. KG, Saksamaa,
b)
Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja
- United Initiators (Shanghai) Co. Ltd, Shanghai (4).
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
(12)
Vaatlusalune toode on sama, mida käsitleti esialgse uurimise käigus, nimelt peroksosulfaadid (persulfaadid), sealhulgas kaaliumperoksomonosulfaat („vaatlusalune toode”), mida praegu liigitatakse CN-koodide 2833 40 00 ja ex 2842 90 80 alla.
(13)
Vaatlusalust toodet kasutatakse initsiaatori või oksüdeeriva ainena mitmetes rakendustes. Näiteks on see kasutusel polümerisatsiooni initsiaatorina polümeeride tootmises, söövitusvahendina trükkplaatide tootmises, juuksehooldusvahendites, meti eemaldamiseks tekstiililt, paberivalmistamises, hambaproteeside puhastusvahendina ning desinfektsioonivahendina.
(14)
Uurimine ja ka esialgne uurimine kinnitas, et vaatlusalune toode ning Hiinas toodetud ja Hiina omamaisel turul müüdud tooted, nagu ka liidu tootjate toodetud ja liidus müüdud tooted, on samade põhiliste füüsikaliste ja tehniliste omaduste ja kasutusaladega, ning seega loetakse need algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugusteks toodeteks.
C. DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS
1. Üldised märkused
(15)
Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas dumpingut praegu esineb ja kas Hiinast pärit teatava impordi suhtes kehtivate meetmete aegumine viiks tõenäoliselt dumpingu jätkumise või kordumiseni.
(16)
Nagu põhjenduses 9 selgitatakse, osales uurimises vaid üks Hiina eksportiv tootja ja uurimisperioodil ta vaatlusalust toodet liitu ei eksportinud. Nagu allpool põhjenduses 22 märgitakse ning selgitatakse põhjalikult põhjendustes 51-53, selgus uurimisest, et uurimisperioodil pärines peaaegu kogu Hiina import ühelt eksportijalt, kelle puhul esialgse uurimise käigus dumpingut ei tuvastatud ja kelle suhtes ei kohaldata praegust läbivaatamist. Seega ei saa sellisel juhul koostada dumpinguanalüüsi.
2. Impordi arengusuund juhul, kui meetmed tunnistatakse kehtetuks
(17)
Dumpingu kordumise tõenäosuse hindamiseks võeti arvesse koostööd tegeva Hiina eksportiva tootja esitatud teavet, algmääruse artikli 18 kohaselt kogutud teavet ja koostööd mittetegevate eksportivate tootjate kohta kättesaadavaid fakte. Olemasolevad faktid leiti aegumise läbivaatamise taotlusest, teabest, mille Ameerika Ühendriigid avaldasid 2013. aasta märtsis algatatud aegumise läbivaatamise raames, (5) komisjonile kättesaadavast statistikast, st algmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt igal kuul liikmesriikide esitatavast teabest („14.6-andmebaas”), ja Eurostati andmetest impordi kohta.
a) Hiinast ja teistest kolmandatest riikidest liitu suunatud impordi hinnad ja mahud
(18)
Uurimise ajal kasutada olevatest andmetest selgus, et uurimisperioodil pärines peaaegu kogu Hiina import ühelt Hiina eksportijalt, kelle puhul esialgse uurimise käigus dumpingut ei tuvastatud (6). Seega ei kohaldata sellise impordi suhtes dumpinguvastaseid meetmeid. Nimetatud impordi hinnad jäid allapoole liidu tootmisharu hindadest nimetatud perioodil.
(19)
Hoolimata asjaolust, et Hiinast liitu suunatud impordi hinnad kasvasid asjaomasel perioodil 29 %, olid need endiselt madalad ja lõid uurimisperioodi vältel alla liidu tootmisharu hinnad. Liidu tootmisharu müügihinnad liidu turul kasvasid samuti, kuid väiksemal määral, 7 %.
(20)
Ainus koostööd tegev Hiina eksportija, kelle suhtes kohaldatakse kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid, ei eksportinud uurimisperioodil vaatlusalust toodet liidu turule. Kuid uurimine tuvastas, et kõnealune äriühing eksportis dumpinguhindadega kolmandate riikide turgudele ning et tema hinnad olid veelgi madalamad liidu turule suunatud Hiina praeguse impordi hindadest. See näitab, et Hiina eksportijad jätkavad dumpinguhindade kasutamist ning et nende hinnad on madalad.
(21)
Liidu turg koosneb laias laastus kolme riigi impordist (Hiina, Türgi ja Ameerika Ühendriigid, millest igal on 8-10 % suurune turuosa) ning kahest liidu tootjast, kelle turuosa on ligikaudu 65-75 %. Uurimine näitas, et Ameerika Ühendriigid olid endiselt liidu turul esindatud ja esindasid uurimisperioodil ligikaudu kolmandikku koguimpordist. Ameerika Ühendriikide hinnad olid keskmiselt 10 % kõrgemad Hiinast pärit impordi hindadest. See asjaolu ja liidu tootmisharu hindade täheldatud alanemine näitab, et Hiina import avaldas endiselt liidus müügihindadele langetavat survet.
(22)
Nagu eespool põhjenduses 18 märgitakse, eksportis uurimisperioodil Hiinast üks eksportija, kelle puhul esialgse uurimise käigus dumpingut ei tuvastatud. 2009. aasta ja uurimisperioodi vahel suurenes kõnealune import 24 % ja samal perioodil kasvas liidu kogutarbimise vastav turuosa 8 %-lt 9,6 %-le.
(23)
Tasub meenutada, et aastatel 1995-2001 kehtestati dumpinguvastased meetmed Hiinast pärit persulfaatide suhtes. Pärast nende meetmete kehtetuks tunnistamist suurenes Hiinast pärit impordi maht vähem kui 200 tonnilt 2001. aastal enam kui 4 000 tonnini 2003. aastal ning seejärel enam kui kahekordistus peaaegu 9 000 tonnini 2006. aastal. Teisisõnu haaras Hiinast pärit import mõne aastaga enda kätte enam kui 20 % liidu turust. Ajavahemikul 2003-2006, kui tarbimine suurenes 7 % võrra, Hiina turuosa kahekordistus. See näitab, et Hiina eksportijad on dumpinguvastaste meetmete puudumisel võimelised hõlvama märkimisväärse osa liidu turust.
(24)
Arvestades eeltoodud fakte ja kaalutlusi, eriti Hiina reaktsiooni pärast liidu turul meetmete kehtetuks tunnistamist 2001. aastal, Hiina hindade taset uurimisperioodil ning jätkuvat dumpinguhindade kasutamist kolmandate riikide turgudel, leitakse, et kehtivate meetmete kehtetuks tunnistamise korral on tõenäoline, et lühiajaline odav import Hiinast liidu turule taastuks suures mahus.
b) Hiina tootjate hinnapoliitika teistel eksporditurgudel
(25)
Nagu eespool põhjenduses 16 märgitakse, koostööd tegev Hiina äriühing ei eksportinud liitu uurimisperioodil ning ei olnud võimalik võrrelda selle siseturu normaalväärtusi liitu suunatud ekspordi hindadega. Nagu eespool põhjenduses 24 märgitakse, hinnati siiski seda, kas uurimisperioodil toimus äriühingu eksport kolmandatesse riikidesse dumpinguhindadega. Kuna äriühingule võimaldati esialgse uurimise jooksul turumajanduslikku kohtlemist, määrati normaalväärtus kindlaks tema andmete alusel.
(26)
Nende vaatlusaluse toote kolme liigi puhul, mille omamaine müük oli tüüpiline ja toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus, tehti keskmised normaalväärtused kindlaks siseturul sõltumatute klientide poolt makstud hindade põhjal. Ühe tooteliigi puhul tuli selle normaalväärtus arvutada tootmiskulude põhjal algmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt. Selle tooteliigi normaalväärtuse leidmiseks kasutati äriühingu tootmis-, müügi-, üld- ja halduskulusid ning tulusust, mis saadi omamaiselt müügilt tavapärase kaubandustegevuse käigus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 6.
(27)
Tuginedes kolmandatesse riikidesse toimuva ekspordi tehasehindadele, mis määrati teatatud ja kinnitatud andmete põhjal, näitas võrdlus kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna vahel, et kaalutud keskmine dumpingumarginaal oli 9,4 %.
(28)
Hinnakäitumise osas annavad Indias ja Ameerika Ühendriikides kehtestatud dumpinguvastased meetmed samuti selgelt märku Hiina eksportivate tootjate dumpingutavadest teistel turgudel.
c) Liidu turu atraktiivsus
(29)
Uurimine näitas, et koostööd tegev Hiina äriühing eksportis mitmesugust toodangut kolmandatesse riikidesse, nt Brasiiliasse, Indoneesiasse, Malaisiasse, Lõuna-Aafrikasse, Lõuna-Koreasse, Taiwani ja Araabia Ühendemiraatidesse. Koostööd tegeva Hiina äriühingu kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindu võrreldi seega liidu tootmisharu müügihindade ning uurimisperioodil liidu turule suunatud Hiina impordi hinnatasemega. Võrdlus näitas, et koostööd tegev Hiina eksportija lõi uurimisperioodil liidu tootmisharu hindu tugevalt alla kuni 40 %.
(30)
See analüüs näitab ühest küljest seda, et hinnad liidu turul on kõrgemad ja seetõttu väga atraktiivsed, ning teisest küljest seda, et teiste Hiina eksportijate pakutud hinnad on madalamad kui praegused Hiina impordihinnad liidu turul.
(31)
Samuti tuleb märkida, et koostööd tegeva äriühingu normaalväärtused uurimisperioodil olid üldiselt madalamad kui liidu tootmisharu müügihinnad. See kinnitab liidu turu atraktiivsust, kuna seeläbi saavad Hiina tootjad ilmselgelt suuremat kasu. Madal hinnatase Hiinas ei põhine millelgi muul kui sellel, et nii tootmisvõimsus kui ka pakkumine olid vaatlusaluse toote puhul suured.
(32)
Nagu eespool põhjenduses 28 märgitakse, on teatavate kolmandate riikide, nagu Ameerika Ühendriikide ja India turud muutunud Hiina eksportijatele dumpinguvastaste meetmete kehtimise tõttu vähem atraktiivseks. Lisaks leiti, et teistel kolmandate riikide turgudel kasutati suhteliselt madalamaid hindu kui liidu turul. Teistesse kolmandatesse riikidesse, mille puhul meetmeid ei rakendatud, teevad tarneid need riigid, kes juba tegutsevad nendel turgudel, seega kasutatakse Hiina vaba tootmisvõimsust tõenäoliselt eksportimiseks liidu turule.
(33)
Tuginedes eeltoodule, võib eeldada, et kehtivate meetmete kaotamise korral kasvab liidu turule suunatud Hiina import ja kasutatakse tugevamat hinnasurvet.
d) Tootmisvõimsus ja ekspordiks vaba tootmisvõimsus
(34)
Kooskõlas algmääruse artikliga 18 tugines Hiina vaba tootmisvõimsuse analüüs muu kättesaadava teabe puudumise tõttu olemasolevatel faktidel, nimelt piiratud teabel, mis saadi koostööd tegevalt Hiina eksportijalt Hiina turuolukorra kohta; teabel, mis saadi liidu tootmisharult; teabel, mis oli avalikult kättesaadav Hiina viie peamise tootja kohta; ning algetapis kogutud andmetel. Nendest allikatest saadud teave leiti olevat omavahel kooskõlas.
(35)
Saadud teabe põhjal oletatakse, et Hiinas on kasutamata tootmisvõimsust üle 100 000 tonni, mis moodustab ligikaudu kolmekordse liidu tarbimismahu uurimisperioodil.
(36)
Koostööd tegeva tootja tootmisvõimsuse rakendusastmele tuginedes järeldati, et Hiinas on märkimisväärses suuruses kasutamata tootmisvõimsust, mida saab kasutada tootmise suurendamiseks ja selle liidu turule suunamiseks, kui dumpinguvastastel meetmetel lastaks aeguda.
e) Järeldus dumpingu kordumise tõenäosuse kohta
(37)
Eeltoodut silmas pidades leiti, et esineb tõenäosus, et kehtivate meetmete aeguda laskmisel võib dumping korduda. Kehtivate meetmete kehtetuks tunnistamise korral osutavad dumpingu kordumise tõenäosusele eelkõige Hiina puhul kindlaks määratud normaalväärtuste tase, koostööd tegeva tootja dumpinguhinnaga müük kolmandate riikide turgudel, Hiina eksportijate suhtes Indias ja Ameerika Ühendriikides kehtestatud dumpinguvastased meetmed, liidu turu atraktiivsus võrreldes teiste turgudega ning märkimisväärne vaba tootmisvõimsus Hiinas.
D. OLUKORD LIIDU TURUL
1. Liidu tootmisharu määratlus
(38)
Praegune uurimine kinnitas, et persulfaate toodavad liidus vaid kaks tootjat. Nende toodang moodustab 100 % liidu kogutoodangust uurimisperioodil. Mõlemad tootjad toetasid läbivaatamise taotlust ja tegid uurimise ajal koostööd.
(39)
Need kaks äriühingut moodustavad seega liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning neid nimetatakse edaspidi „liidu tootmisharuks”.
2. Sissejuhatav märkus
(40)
Selleks et kaitsta algmääruse artikli 19 kohaselt konfidentsiaalsust, esitatakse kahe liidu tootja andmed indekseeritud vormis või vahemikena.
(41)
Impordiandmeid analüüsiti CN-koodide tasemel kolme peamise samasuguse toote liigi osas: ammooniumpersulfaat, naatriumpersulfaat, kaaliumpersulfaat, ning TARIC-koodi tasemel neljanda tooteliigi, peroksümonosulfaadi osas. Impordianalüüsi täiendati algmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt kogutud teabega.
3. Tarbimine liidus
(42)
Liidu tarbimine määrati kindlaks liidu tootmisharu müügimahu põhjal liidu turul, Eurostatist saadud ning CN- ja TARIC-koodide tasemel arvutatud impordiandmete põhjal.
(43)
Liidu tarbimine uurimisperioodil oli pisut suurem kui vaatlusaluse perioodi alguses. 2009. ja 2010. aasta vahel märgiti 22 % kasvu, kuid edaspidi tarbimine vähenes ligikaudu 18 % võrra.
Tabel 1
Tarbimine
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Tarbimine (tonnides)
25 000 - 35 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
25 000 - 35 000
Indeks (2009 = 100)
100
122
114
103
Allikas: küsimustiku vastused, Eurostat; artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas.
4. Hiinast pärit impordi maht, hinnad ja turuosa
(44)
Hiinast pärit impordi mahte ja turuosasid analüüsiti Eurostati ja algmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt kogutud andmete põhjal.
(45)
Eelmainitud andmekogude võrdlemine näitab, et kogu Hiina import pärineb ühelt äriühingult, kelle puhul esialgse uurimise käigus dumpingut ei tuvastatud. Sellest tulenevalt ei saa analüüsida Hiinast pärit dumpinguhindadega impordi turuosa ja selle hinnakujundust.
(46)
Lisaks ei ole võimalik arvutada Hiina puhul hindade allalöömist, sest Hiina eksportivad tootjad, kelle suhtes kehtisid dumpinguvastased meetmed, ei eksportinud uurimisperioodil liitu vaatlusalust toodet.
5. Import muudest kolmandatest riikidest
(47)
Järgmises tabelis on esitatud muudest riikidest pärit impordi maht, hinnad ja turuosa vaatlusalusel perioodil. Need koostati CN-koodide ja TARIC-koodide tasemel saadud statistilise teabe alusel. Konfidentsiaalsuse tõttu, nagu eespool põhjenduses 40 selgitatakse, on turuosa näitajad avaldatud indekseerituna.
Tabel 2
Import muudest kolmandatest riikidest
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Türgi
Impordimaht (tonnides)
2 326
3 002
2 360
3 026
Indeks (2009 = 100)
100
129
101
130
Hind, eurot/tonn
1 137
1 010
1 130
1 158
Indeks (2009 = 100)
100
89
99
102
Turuosa
Indeks
100
106
89
126
Ameerika Ühendriigid
Impordimaht (tonnides)
3 662
3 951
4 156
2 556
Indeks (2009 = 100)
100
108
114
70
Hind, eurot/tonn
1 053
1 170
1 201
1 099
Indeks (2009 = 100)
100
111
114
104
Turuosa
Indeks
100
88
100
68
Muud kolmandad riigid
Impordimaht (tonnides)
1 652
1 605
1 420
1 105
Indeks (2009 = 100)
100
97
86
67
Hind, eurot/tonn
1 443
1 518
1 605
1 738
Indeks (2009 = 100)
100
105
111
120
Turuosa
Indeks
100
80
76
65
Kolmandad riigid kokku
Impordimaht (tonnides)
7 640
8 558
7 936
6 687
Indeks (2009 = 100)
100
112
104
88
Hind, eurot/tonn
1 163
1 179
1 252
1 231
Indeks (2009 = 100)
100
101
108
106
Turuosa
Indeks
100
92
91
85
Allikas: Eurostat ja Taric
(48)
Teistest kolmandatest riikidest pärit impordi maht liidu turul vähenes vaatlusalusel perioodil ligikaudu 12 % ning samal perioodil tõusis keskmine hind 6 %. Teiste kolmandate riikide kaotatud turuosa võtsid osaliselt üle Hiina importijad ja liidu tööstus. Samal perioodil tõstis liidu tööstus oma hindasid keskmiselt 7 %, nagu märgitakse allpool põhjenduses 64.
6. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
6.1. Sissejuhatavad märkused
(49)
Komisjon uuris algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki asjakohaseid liidu tootmisharu mõjutavaid majandustegureid ja -näitajaid.
6.2. Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
(50)
Vaatlusalusel perioodil suurenes liidu tootmisharu tootmine märkimisväärselt. Kasv oli kõige suurem ajavahemikul 2009-2010, kui tootmine suurenes 32 protsendipunkti võrra. Edaspidi tootmine stabiliseerus, vähenedes pisut 2011. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal.
Tabel 3
Liidu kogutoodang
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Tootmine (tonnides)
20 000 - 30 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
Indeks (2009 = 100)
100
132
135
125
Allikas: küsimustiku vastused
(51)
Tootmisvõimsus oli vaatlusalusel perioodil stabiilne. Kuna ajavahemikul 2009-2011 tootmine kasvas, suurenes üldine tootmisvõimsus 34 %. Uurimisperioodil see suundumus muutus, kuna tootmise vähenemise tulemusel vähenes tootmisvõimsus 6 protsendipunkti võrra, nagu nähtub järgnevast:
Tabel 4
Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Tootmisvõimsus (tonnides)
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
Indeks (2009 = 100)
100
101
101
101
Tootmisvõimsuse rakendamine
60 %
79 %
81 %
75 %
Indeks (2009 = 100)
100
131
134
124
Allikas: küsimustiku vastused
6.3. Varud
(52)
Ehkki liidu tootmisharu lõppvarude tase tõusis märkimisväärselt 2009. aasta ja uurimisperioodi vahel, on selle tase tootmistaseme suhtes suhteliselt madal.
Tabel 5
Lõppvarud
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Lõppvarud (tonnides)
500 - 1 500
1 000 - 2 000
2 000 - 3 000
1 500 - 2 500
Indeks (2009 = 100)
100
144
227
184
Allikas: küsimustiku vastused
6.4. Müügimaht
(53)
Liidu tootmisharu müügimaht sõltumatutele tarbijatele liidu turul järgis tarbimissuundumust, mille kõrgaeg oli 2010. aastal ja mis seejärel langes järgnevatel aastatel kuni uurimisperioodi lõpuni. Vaatlusaluse perioodi jooksul suurenes see 6 %.
Tabel 6
Müük mitteseotud klientidele
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Maht (tonnides)
15 000 - 25 000
20 000 - 30 000
20 000 - 30 000
15 000 - 25 000
Indeks (2009 = 100)
100
122
113
106
Allikas: küsimustiku vastused
6.5. Turuosa
(54)
Kuna liitu suunatud müügimaht järgis tarbimissuundumust, jäi liidu tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilseks.
Tabel 7
Liidu turuosa
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Liidu tootmisharu turuosa
65-75 %
65-75 %
65-75 %
65-75 %
Indeks (2009 = 100)
100
100
100
103
Allikas: küsimustiku vastused, Eurostat ja Taric
6.6. Kasv
(55)
Nagu eespool selgitatakse, tarbimise kasv liidus piirnes vaatlusalusel perioodil 3 protsendipunktiga. Samal perioodil suutis liidu tootmisharu oma müügimahtu ja turuosa pisut suurendada.
6.7. Tööhõive ja tööviljakus
(56)
Liidu tootmisharu tööhõive tase püsis 2009. aasta ja uurimisperioodi vahel stabiilsena. Kuid töötaja tootlikkus, mõõdetuna toodangus (tonnides) töötaja kohta, suurenes sel perioodil nähtavalt kooskõlas tootmise suundumusega. Täpsed andmed on järgmised:
Tabel 8
Liidu tööhõive ja tootlikkuse koondandmed
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Töötajate indeks
100
100
103
101
Tootlikkuse indeks
100
132
131
124
Allikas: küsimustiku vastused
6.8. Ühiku müügihinnad
(57)
Liidu tootmisharu ühiku müügihinnad mitteseotud klientidele liidus kasvasid 2009. aasta ja uurimisperioodi vahel 7 %. Liidu tootmisharu 7 % keskmise hinna tõusu saab selgitada muutusega tootevalikus, mida vaatlusalusel perioodil müüdi. Isegi kui võtta arvesse tootevaliku võimalikku erinevust, oli see hind oluliselt kõrgem kui see, mida küsis koostööd tegev Hiina tootja ekspordi eest kolmandatesse riikidesse.
Tabel 9
Liidu müügi ühikuhind
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Liidu müügi ühikuhind (eurot/tonn)
1 100 - 1 300
1 100 - 1 300
1 200 - 1 400
1 200 - 1 400
Indeks (2009 = 100)
100
100
105
107
Allikas: küsimustiku vastused
6.9. Kasumlikkus
(58)
2009. aastal oli liidu tootmisharu kasumlikkus lähedal nullile. Sellest tulenevalt püsis tulusus 2010. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal kõrgemal kui 10 %. Kasumlikkuse indeksi äkiline hüpe ajavahemikul 2009-2010 tuleneb seega väga madalast baastasemest 2009. aastal, mis liidu tootmisharu jaoks oli kriitiline aasta. 2011. aasta suur kasumlikkus tulenes ühekordsest ebatavalisest kulusäästust, mis edaspidi iseenesest enam ei kordu. Seda peegeldab juba uurimisperioodil vähenenud tulusus, mis näitab jätkumistendentsi.
Tabel 10
Kasumlikkus
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Liidu müügi kasumlikkus
Indeks (2009 = 100)
100
2 400
3 336
1 854
Allikas: küsimustiku vastused
6.10. Investeeringud ja investeeringutasuvus
(59)
Uurimine näitas, et liidu tootmisharu suutis investeeringute taseme hoida kõrgel kogu vaatlusaluse perioodi jooksul.
(60)
Investeeringutasuvus oli 2009. aastal tihedalt seotud kasumlikkuse suundumusega ja 2011. aasta ei olnud tüüpiline, nagu eespool põhjenduses 58 selgitatakse.
Tabel 11
Investeeringud ja investeeringutasuvus
Indeks (2009 = 100)
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Investeeringud
100
71
110
99
Investeeringutasuvus
100
3 166
4 647
2 455
Allikas: küsimustiku vastused
6.11. Rahavoog ja kapitali kaasamise võime
(61)
Rahavoog, mis mõjutab tootmisharu suutlikkust oma tegevust ise finantseerida (väljendatuna protsendina vaatlusaluse toote käibest), järgis tulususega sarnast suundumust. See suurenes märkimisväärselt kuni 2011. aastani ja vähenes uurimisperioodil.
Tabel 12
Rahavoog
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Rahavoog
Indeks (2009 = 100)
100
288
381
172
Allikas: küsimustiku vastused
6.12. Töötasud
(62)
Liidu tootmisharu töötajate arv püsis stabiilsena, kuid nende palk suurenes vaatlusalusel perioodil 12 % võrra.
6.13. Dumpingumarginaali ulatus
(63)
Nagu eespool selgitatud, ei toimunud vaatlusalusel perioodil Hiinast dumpinguhinnaga importi ja seetõttu ei saanud hinnata dumpingumarginaali ulatust.
6.14. Taastumine varasemast dumpingust
(64)
Hiinast pärineva dumpinguhinnaga odava impordi puudumist, tootmisvõimsuse suhteliselt suurt kasutamismäära ning liidu tootmisharu turuosa kasvu, selle kasumlikkust ja teatavate näitajate positiivset arengut arvesse võttes järeldati, et vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu taastus varasemast dumpingust. Taastumine toimus siiski alles hiljuti ja uurimisperioodil täheldati liidu turul teatavat langust selliste kahjunäitajate nagu kasumlikkus, rahavoog, investeeringutasuvus ja investeeringud puhul.
7. Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta
(65)
Uurimine näitas, et odavate dumpinguhinnaga toodete import Hiinast lakkas liidu turul kohe pärast esialgsete meetmete kehtestamist 2007. aastal ja neid tooteid ei olnud turul ei vaatlusalusel perioodil ega uurimisperioodil. Liidu turul olev Hiina import pärineb ainsalt Hiina tootjalt, kelle puhul esialgse uurimise käigus dumpingut ei tuvastatud. See võimaldas liidu tootmisharul jõuda kõrgele tootmistasemele, suurendada oma müügimahtu, tõsta keskmist hinda, suurendada turuosa ja kasumlikkust ning parandada üldist majandusolukorda.
(66)
Seetõttu järeldati, et liidu tootmisharu ei kandnud uurimisperioodil materiaalset kahju. Võttes arvesse eespool kirjeldatud tarbimise langust ja teatavate kahjunäitajate vähenemist uurimisperioodil, on liidu tootmisharu olukord endiselt haavatav.
E. KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS
1. Sissejuhatavad märkused
(67)
Kahju kordumise tõenäosuse hindamiseks meetmete aegumise korral analüüsiti Hiina impordi võimalikku mõju liidu turule ja liidu tootmisharule vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.
(68)
Analüüsis keskenduti Hiina vabale tootmisvõimsusele ja Hiina eksportijate käitumisele kolmandate riikide turgudel ja liidu turul.
2. Vaba tootmisvõimsus Hiinas
(69)
Uurimise käigus kogutud ja tõendatud teabe kohaselt on Hiinas vaba tootmisvõimsust hinnanguliselt 100 000 tonni vaatlusaluse toote valmistamiseks. Lisaks on mitmel pool riigis mitu väiketootjat, kes muudavad selle näitaja veelgi suuremaks.
(70)
Kuna Hiina eksportijad ei teinud koostööd, siis puuduvad täpsed protsentuaalsed andmed vaba tootmisvõimsuse kohta, mida oleks võimalik kasutada vaatlusaluse toote eksportimiseks liidu turule. Uurimine näitas siiski, et ainsal koostööd tegeval Hiina tootjal on vaba tootmisvõimsust ligikaudu 30 %. Ekstrapoleerides seda teavet kõikidele Hiina äriühingutele tähendaks, et Hiinas on hetkel vaba tootmisvõimsust rohkem kui 30 000 tonni.
(71)
Eeltoodule tuginedes ja isegi siis, kui Hiina äriühingud ei töötaks täisvõimsusel, oleks Hiinal võimalik eksportida 20 000 - 25 000 tonni asjaomast toodet. Arvestades tulemusi ja järeldusi põhjendustes 22-44, on selge, et kui meetmeid ei pikendata, kasutaks Hiina vaba olemasolevat tootmisvõimsust liidu turule suunatud ekspordi tarvis. Seda potentsiaalset täiendavat ekspordimahtu tuleks vaadelda uurimisperioodil esinenud liidu tarbimismahu (25 000 - 35 000 tonni) raames.
3. Eksport Hiinast
(72)
Nagu eespool põhjenduses 20 märgitakse, näitas uurimine, et Hiina eksport kolmandatesse riikidesse toimus dumpinguhindadega. Ameerika Ühendriikides ja Indias asjaomaste asutuste korraldatud aegumise läbivaatamise tulemuste põhjal esitati soovitus pikendada Hiinast pärit persulfaatide suhtes kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid. Sellises olukorras eeldatakse, et kui meetmetel lastaks aeguda, siis Hiina eksportijate vaba tootmisvõimsust kasutataks peamiselt liidu turu ekspordi tarvis. Nagu eespool põhjenduses 32 märgitakse, arvestades, et tarnimise teistesse kolmandatesse riikidesse, mille puhul meetmeid ei rakendata, tagavad nendel turgudel juba tegutsevad äriühingud, siis tõenäoliselt kasutatakse Hiina kogu vaba tootmisvõimsust asjaomase toote eksportimiseks liidu turule.
(73)
Võttes arvesse Hiina eksportijate varasemat dumpingut, mille tulemusel kohaldati kehtivad meetmed, ning praegust dumpingut kolmandates riikides, võib järeldada, et see liitu suunatav eksport toimuks dumpinguhindadega.
(74)
Veelgi enam, nagu eespool põhjenduses 23 märgitakse, tuletatakse meelde, et aastatel 1995-2001 kehtestati dumpinguvastased meetmed Hiinast pärit persulfaatide ekspordi suhtes. Kuna neid meetmeid ei pikendatud, kasvas Hiinast pärit import vähem kui 200 tonnilt 2001. aastal kuni peaaegu 10 000 tonnini 2006. aastal ja seega hõlvas rohkem kui 20 % liidu turust.
4. Kokkuvõte
(75)
Pidades silmas uurimise järeldusi, nimelt Hiina vaba tootmisvõimsust, Hiina dumpingu jätkumist kolmandate riikide suhtes, Hiina eksportijate piiratud võimalusi müüa teistesse kolmandatesse riikidesse ja tõestatud võimalust suunata ekspordimahte ümber liidu turule, leitakse, et meetmete kehtetuks tunnistamine nõrgendaks liidu tootmisharu positsiooni põhiturul ja saadud kahju võib korduda, kuna tõenäoliselt toimub Hiina import dumpinguhindadega. Ei ole ühtegi põhjust arvata, et liidu tootmisharus tänu kehtivatele meetmetele saavutatud tulemuslikkus jääks samaks või kasvaks veelgi, kui meetmed tunnistataks kehtetuks. Vastupidi, esinevad soodsad tingimused Hiina impordi suunamiseks liidu turule dumpinguhindadega ja märkimisväärses mahus ning see tõenäoliselt õõnestaks vaatlusalusel perioodil saavutatud positiivset arengut liidu turul. Hiina tõenäoline dumpinguhindadega import suudaks avaldada mõju liidu tootmisharu müügihindadele ning sundida teda turuosast loobuma ning see avaldaks negatiivset mõju liidu endiselt haavatava tootmisharu majandustulemustele, nagu selgitatud eespool põhjenduses 66.
F. LIIDU HUVID
1. Sissejuhatus
(76)
Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas kehtivate meetmete säilitamine oleks vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõikide asjaomaste huvitatud isikute, st liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest. Kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 2 anti huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.
(77)
Kuna käesolev uurimine kujutab endast kehtivate meetmete läbivaatamist, siis oli võimalik hinnata kehtivate dumpinguvastaste meetmete kõiki põhjendamatuid negatiivseid mõjusid huvitatud isikutele.
2. Liidu tootmisharu huvid
(78)
Eespool põhjenduses 70 järeldatakse, et kui dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda, siis on tõenäoline, et liidu tootmisharu seisund halveneb tunduvalt. Seetõttu saaks liidu tootmisharu meetmete jätkumisest kasu, kuna liidu tootjad suudaks säilitada oma müügimahte, turuosa, kasumlikkust ja üldist positiivset majandusolukorda. Vastupidisel juhul ohustaks meetmete mittejätkumine tõsiselt liidu tootmisharu elujõulisust, kuna on põhjusi eeldada, et Hiina import suunatakse liidu turule ümber dumpinguhindadega ja märkimisväärses mahus, mis põhjustaks kahju kordumise.
3. Kasutajate huvid
(79)
Mitte ükski 44 kasutajast, kellega ühendust võeti, ei vastanud küsimustikule ega teinud koostööd. Kasutajad ei teinud koostööd ka esialgse uurimise ajal. Kasutajate huvi puudumise tõttu järeldati, et meetmete säilitamine ei kahjustaks kasutajate huve. Lisaks leiti uurimise käigus, et vaatlusaluse toote mõju tootmisahela järgmise etapi toodetele on pigem marginaalne ja et meetmete säilitamine ei avaldaks kahjulikku mõju kasutajate tootmisele. Uurimisel selgus samuti, et toote olemus ja ka mitme tarnija olemasolu turul võimaldavad tarbijal tarnijat lihtsalt vahetada.
4. Importijate huvid
(80)
Mitte ükski 14 importijast, kellega ühendust võeti, ei vastanud küsimustikule ega teinud koostööd. Importijad ei teinud koostööd ka esialgse uurimise ajal. Importijate huvi puudumise tõttu järeldati, et meetmete säilitamine ei kahjustaks nende huve. Uurimisel selgus, et importijad saavad kerge vaevaga osta praegu turul tegutsevatelt erinevatelt pakkujatelt, eelkõige liidu tootmisharult, Ameerika Ühendriikide eksportijatelt ja dumpinguhindadeta müüvatelt Hiina eksportijatelt.
5. Kokkuvõte
(81)
Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldatakse, et seoses liidu huviga puuduvad veenvad põhjused, mis räägiksid praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu.
G. DUMPINGUVASTASED MEETMED
(82)
Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada, et kehtivad meetmed tuleks säilitada. Lisaks anti neile võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava aja jooksul oma märkused. Tehtud märkusi ja esitatud teavet võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust.
(83)
Eeltoodust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks Hiinast pärit teatavate peroksosulfaatide (persulfaatide) impordi suhtes kohaldatavad määrusega (EÜ) nr 1184/2007 kehtestatud dumpinguvastased meetmed säilitada.
(84)
Et vähendada meetmetest kõrvalehoidmise ohtu, mis tuleneb tollimaksumäärade suurest erinevusest, peetakse vajalikuks kehtestada erimeetmed, et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane kohaldamine. Kõnealuste erimeetmete hulka, mida kohaldatakse üksnes äriühingute suhtes, kellele on määratud individuaalne tollimaksumäär, kuulub käesoleva määruse lisas sätestatud nõuetele vastava kehtiva faktuurarve esitamine liikmesriikide tollile. Impordi suhtes, millele ei ole nimetatud arvet lisatud, rakendatakse kõigi teiste tootjate suhtes kohaldatavat dumpinguvastast jääktollimaksu,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit CN-koodide 2833 40 00 ja ex 2842 90 80 (TARIC 2842908020) alla kuuluvate peroksosulfaatide (persulfaatide), sh ka kaaliumperoksomonosulfaadi impordi suhtes.
2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ning lõikes 1 kirjeldatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:
Äriühing
Dumpinguvastane tollimaks
TARICi lisakood
ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd, Shanghai
0,0 %
A820
United Initiators Shanghai Co., Ltd
24,5 %
A821
Kõik teised äriühingud
71,8 %
A999
3. Lõikes 2 nimetatud äriühingute suhtes kindlaksmääratud individuaalseid tollimaksumäärasid kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tollile esitatakse lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära.
4. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse tollimakse käsitlevaid kehtivaid õigusnorme.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 12. detsember 2013