РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 461/2013 НА СЪВЕТА
от 21 май 2013 година
за налагане на окончателно изравнително мито върху вноса на полиетилентерефталат (ПЕТ) с произход от Индия след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 18 от Регламент (ЕО) № 597/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 18 от него,
като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 2603/2000 (2) Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на полиетилентерефталат (ПЕТ) с произход, inter alia, от Индия. С Регламент (ЕО) № 1645/2005 (3) Съветът измени нивото на действащите изравнителни мерки срещу вноса на ПЕТ от Индия. Измененията са следствие от ускорено преразглеждане, започнато в съответствие с член 20 от основния регламент. След провеждането на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, с Регламент (ЕО) № 193/2007 (4) Съветът наложи окончателно изравнително мито за последващ период от пет години. Изравнителните мерки бяха изменени впоследствие с Регламент (ЕО) № 1286/2008 (5) и с Регламент за изпълнение (ЕС) № 906/2011 (6) след провеждане на частични междинни преразглеждания. Частичното междинно преразглеждане, проведено на по-късен етап, бе прекратено без изменение на действащите мерки с Регламент за изпълнение (ЕС) № 559/2012 (7). С Решение 2000/745/ЕО (8) Комисията прие гаранциите за спазване на минимален ценови праг на вноса, предложени от трима производители износители от Индия.
(2)
Тези изравнителни мерки се състоят от специфично мито. Ставката на митото е между 0 EUR до 106,5 EUR за тон за поименно изброените индийски производители, а остатъчната ставка на митото, наложено върху вноса от всички други производители, е в размер на 69,4 EUR за тон.
2. Съществуващи антидъмпингови мерки
(3)
С Регламент (ЕО) № 2604/2000 (9) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на ПЕТ с произход, inter alia, от Индия. След преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на съществуващите мерки с Регламент (ЕО) № 192/2007 (10) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито за нов период от пет години.
3. Искане за преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките
(4)
След публикуването на известие за предстоящото изтичане на срока на действие (11) на действащите окончателни изравнителни мерки на 25 ноември 2011 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на посочените мерки в съответствие с член 18 от основния регламент (наричано по-долу „преразглеждането с оглед изтичане на срока“). Искането бе подадено от Комитета на производителите на полиетилентерефталат в Европа (наричанпо-долу „заявителят“) от името на производители, които представляват близо 95 % от общото производство в Съюза на полиетилентерефталат.
(5)
Искането се основаваше на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно ще доведе до продължаване или повторно възникване на субсидирането и на причинената от него вреда на индустрията на Съюза.
(6)
Преди да започне преразглеждането с оглед изтичането на срока на действие и в съответствие с член 22, параграф 1 и член 10, параграф 7 от основния регламент, Комисията уведоми правителството на Индия („ПИ“), че е получила надлежно документирано искане за преразглеждане, и отправи покана към ПИ за консултации с цел изясняване на положението във връзка със съдържанието на искането за преразглеждане и вземането на взаимно договорено решение. Правителството на Индия обаче не отговори на отправената му от Комисията покана за консултации.
4. Започване на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие
(7)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, Комисията обяви на 24 февруари 2012 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (12) (наричано по-долу „известието за започване на преразглеждане“), започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 18 от основния регламент.
5. Успоредно разследване
(8)
На 24 февруари 2012 г. Комисията също така започна преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на вноса на ПЕТ с произход от Индия, Индонезия, Малайзия, Тайван и Тайланд (13).
6. Разследване
6.1. Разследване период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(9)
Разследването във връзка с вероятността от продължаване или повторно възникване на субсидирането обхвана периода от 1 януари 2011 г. до 31 декември 2011 г. (наричан по-долу „разследваният период в рамките на преразглеждането“ или „ПРП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността за продължаване или повторно възникване на вредата, обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на ПРП (наричан по-долу „разглежданият период“).
6.2. Страни, засегнати от разследването
(10)
Комисията официално уведоми заявителя, другите известни производители от Съюза, производителите износители от засегнатата държава, несвързаните вносители, ползвателите в Съюза, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на засегнатата държава за започването на преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие.
(11)
На заинтересованите страни бе предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и посочиха особени съображения в подкрепа на това свое искане, беше осигурено изслушване.
(12)
С оглед на видимо големия брой производители износители в Индия, както и несвързани производители и вносители в Съюза, бе счетено за целесъобразно да се прецени дали следва да се използва представителна извадка в съответствие с член 27 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходимо използване на представителна извадка и - ако това е така - да изготви такава, производителите вносители и несвързаните вносители бяха приканени да заявят своя интерес в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване.
(13)
Седем производители износители отговориха във връзка с изготвянето на представителната извадка и изразиха желание да сътрудничат на разследването в рамките на преразглеждането. Въз основа на обема на техния износ за Съюза беше изготвена представителна извадка от трима производители износители от Индия. По отношение на посочената представителна извадка не бяха направени възражения от включените в извадката производители, от невключени в извадката производители или от съответните органи на Индия.
(14)
На тримата включени в представителната извадка производители износители бяха надлежно изпратени въпросници за попълване и бяха получени отговори от всички тях. Отговорите на въпросника на един индийски производител, включен в извадката, обаче разкриха, че той е изнасял само незначителни количества от разглеждания продукт по време на ПРП и поради това не бе целесъобразно да се изчисляват проценти на субсидиите за това дружество. Поради това посещенията за проверка бяха извършени при останалите двама производители износители, които заедно представляват 99 % от общия внос от Индия за Съюза по време на ПРП.
(15)
След разгласяването на съществените факти и съображения (наричано по-долу „разгласяването“) един съдействащ индийски производител поиска изчисляване не неговия марж на субсидия. В това отношение беше потвърдено отново, че износът от страна на това дружество е бил незначителен и следователно не е оказал въздействие върху определянето на вероятността от продължаване или повторно възникване на субсидирането при настоящото преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие. Поради това искането беше отхвърлено.
(16)
Комисията обяви в известието за започване на преразглеждане, че тя е изготвила предварителна извадка от производители от Съюза. Тази извадка се състоеше от четири дружества от тринадесетте производители от Съюза, които бяха известни преди започването на разследването, като те бяха подбрани въз основа на най-големия представителен обем на производство и продажби, който е възможно да бъде разследван в рамките на наличното време. Извадката представляваше над 50 % от общото производство и продажби на Съюза по време на ПРП по разчетни данни. Заинтересованите страни бяха поканени да се запознаят с преписката и да изразят становището си относно целесъобразността на този подбор в срок от 15 дни от датата на публикуване на известието за започване на преразглеждане. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и посочиха особени съображения в подкрепа на това свое искане, беше осигурено изслушване.
(17)
Някои заинтересовани страни изказаха възражения по отношение на извадката от производители от Съюза. Те твърдяха, че: (i) Комисията не следва да изготвя представителна извадка, по-специално поради факта, че не е била използвана такава при предишното разследване; (ii) методът, използван за изготвянето на извадката, беше оспорен на основание, че той „смесва три различни етапа“, а именно подкрепата за започването на преразглеждане с оглед изтичане срока на действие, определянето на индустрията на Съюза и изготвянето на извадки; (iii) предварителната извадка е била изготвена въз основа на неточна и непълна информация; (iv) изготвената предварителна извадка не е била представителна, тъй като включва отделни образувания, а не групи; също така се твърдеше, че включването на дружество, преминало през неотдавнашно изтегляне на инвестициите, или дружество, което е претърпяло свързани продажби, е намалило представителността на извадката.
(18)
Аргументите, изтъкнати от страните, бяха разгледани, както следва:
-
решението за използване на извадка се прави поотделно за всяко разследване в зависимост от конкретните обстоятелства във всеки отделен случай и член 22, параграф 6 от основния регламент не урежда използването на такава извадка за установяване на вреда в контекста на преразглеждане с оглед изтичане срока на действие. За разлика от предишните разследвания, когато разследването на всички дружества, заявили своя интерес и оказали съдействие, бе възможно, Комисията е взела решение в настоящото преразглеждане, че с оглед на големия им брой, не е възможно всички производители от Съюза да бъдат разследвани в рамките на наличното време, и че условията на член 27 са следователно изпълнени.
-
Комисията не е „смесила“ определянето на подкрепата за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, определянето на индустрията на Съюза, и подбора на предварителната извадка, тъй като тези етапи са били независими един от друг и за тях е било взето решение поотделно. Не беше доказано до каква степен използването на данни за производството и продажбите, предоставени от производителите от Съюза в контекста на разследване на подкрепата за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, е оказало въздействие върху представителността на извадката.
-
извадката беше изготвена въз основа на наличната информация към момента на подбора в съответствие с член 27 от основния регламент. Представителността на извадката беше преразгледана вследствие на коментарите на страните относно данните за конкретни дружества. Нито един от направените коментари не беше счетен за обоснован.
-
както се изисква по член 27 от основния регламент, извадката беше изготвена въз основа на най-големия представителен обем на производството и продажбите, който е възможно да бъде разследван в рамките на наличното време. Образуванията, принадлежащи към по-големи групи, за които беше установено, че действат независимо от други дъщерни дружества в една и съща група, бяха счетени за представителни за индустрията на Съюза и в резултат на това не беше необходимо разследване на цялата група на консолидирана основа. Същевременно дружествата бяха включени в представителната извадка като икономически субекти, като се гарантира, че всички съответни данни да могат да бъдат проверени. Освен това изтеглянето на инвестиции и наличието на свързани продажби са част от характеристиките на сектора през разглеждания период и следователно нито един от тези елементи не беше определен като намаляващ представителността на извадката.
(19)
След разгласяването страните повториха горепосочените аргументи, които вече бяха разгледани.
(20)
Изготвянето на извадка от несвързани вносители бе предвидено в известието за започване на преразглеждане. Нито един от двадесет и четиримата несвързани вносители, с които беше установена връзка, не оказа съдействие по време на настоящото разследване.
(21)
Всичките петима известни доставчици на суровини бяха потърсени при започването и получиха съответния въпросник. Двама доставчици заявиха интерес и отговориха на въпросника.
(22)
При започването на процедурата беше установена връзка с всички известни ползватели и сдружения на ползватели. Седемнадесет ползватели отговориха на въпросника. Двадесет сдружения на ползвателите от 16 държави членки заявиха интерес и предоставиха коментари.
7. Проверка на получената информация
(23)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повторно възникване на субсидирането и на произтичащата от него вреда, както и на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните заинтересовани страни:
а)
Производители износители
-
Dhunseri Petrochem and Tea Limited, Калкута, Индия;
-
Reliance Industries Limited, Нави Мумбай, Индия;
б)
Производители от Съюза
-
Indorama Polymers Europe, UAB, Нидерландия;
-
Equipolymers, Италия, Германия;
-
Neo Group, UAB, Литва;
-
Novapet SA, Испания.
в)
Ползватели в Съюза
-
Coca-Cola Europe, Белгия;
-
Nestle Waters France, Франция.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(24)
Продуктът, предмет на настоящото преразглеждане, е същият като този при първоначалното разследване, а именно ПЕТ с вискозитетен индекс 78 ml/g или повече, съгласно стандарт ISO 1628-5, с произход от Индия. Понастоящем той е класиран в код по КН 3907 60 20.
2. Подобен продукт
(25)
Както в първоначалното разследване и в разследването по повод на преразглеждането, беше установено, че разглежданият продукт, т.е. ПЕТ, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в засегнатите страни, както и ПЕТ, произвеждан и продаван в Съюза от производители от Съюза, имат еднакви основни физически и химически характеристики и употреба. Поради това те бяха счетени за подобни продукти в съответствие с член 2, буква в) от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА СУБСИДИРАНЕТО
1. Въведение
(26)
Въз основа на информацията, съдържаща се в искането за преразглеждане и в отговорите на въпросника на Комисията, бяха разследвани следните схеми, за които се твърди, че включват отпускане на субсидии.
Схеми на национално равнище
а)
Схема за кредитиране на вносни мита на материали, използвани в изнесени стоки („DEPBS“);
б)
Схема за възстановяване на мита („DDS“);
в)
Схема за фокусиране върху пазара („FMS“);
г)
Схема за фокусиране върху продукта („FPS“);
д)
Схема за стимулиране на титулярите със статут на износители („SHIS“)
е)
Схема на предварителни разрешителни („AAS“);
ж)
Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване („EPCGS“);
з)
Схема на звеното с експортна ориентация/специални икономически зони („SEZ/EOU“);
и)
Схема за експортно кредитиране („ECS“)
й)
Схема за освобождаване от подоходен данък („ITES“).
Регионални схеми
к)
Схема за стимулиране на Западен Бенгал („WBIS“);
л)
Схема на правителството на Гуджарат за поощряване на капиталовите инвестиции;
м)
Насърчителна схема спрямо данъка върху продажбите в Гуджарат („GSTIS“);
н)
Схема за освобождаване от данък върху продажбите на електроенергия в Гуджарат („GEDES“);
о)
Схема с пакет от насърчителни мерки („PSI“) на правителството на Махаращра.
(27)
Схемите от буква а) и букви б) - з), посочени по-горе, са основани на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), който влезе в сила на 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Съгласно закона за външната търговия ПИ има право да отправя уведомления относно политиката по износ и внос. Те са обобщени в документите „Политика за външната търговия“, издавани на всеки пет години и редовно актуализирани от Министерството на търговията. Документът относно политиката за външната търговия, който е от значение за ПРП в настоящото разследване, е „Външнотърговска политика за периода 2009-2014 г. („ВТП 2009-2014 г.“). Освен това ПИ определя процедурите, уредени с ВТП 2009 - 2014 г. в наръчник на процедурите, том I („НП I 2009-2014 г.“). Наръчникът на процедурите също се актуализира редовно.
(28)
Схемата, посочена в буква б) по-горе, се основава на раздел 75 от Закона за митниците от 1962 г., на раздел 37 от Закона за централните акцизи от 1944 г., на раздели 93A и 94 от Закона за финансите от 1994 г. и на Правилника за митниците, централните акцизи и данъка върху услугите от 1995 г. Ставките за възстановяване на митата се публикуват редовно; приложимите ставки за възстановяване на мито през ПРП са ставките „всички отрасли“ (AIR) за периода 2011-2012 г., публикувани в уведомление № 68/2011- Customs (N.T.) с дата 22 септември 2011 г. Схемата за възстановяване на мита е наричана също така схема за освобождаване от мита в глава 4 от ВТП 2009-2014 г.
(29)
Схемата, посочена в буква и) по-горе, се основава на раздели 21 и 35А от Закона за регулиране на банковото дело от 1949 г., който позволява на Резервната банка на Индия („РБИ“) да дава указания на търговските банки в областта на експортното кредитиране.
(30)
Посочената в буква й) схема се основава на Закона за данъка върху доходите от 1961 г., изменян ежегодно със Закона за финансите.
(31)
Схемата, посочена в буква к), се управлява от правителството на Западен Бенгал и е създадена с известие № 580-CI/H от 22 юни 1999 г. на Министерството на търговията и индустрията на Западен Бенгал, последно заменено от известие № 134-CI/О/Incentive/17/03/I от 24 март 2004 г.
(32)
Схемата, посочена в буква л), се управлява от правителството на Гуджарат и се основава на неговата политика за насърчаване на индустрията.
(33)
Схемата, посочена в буква м), се управлява от правителството на Гуджарат и се основава на неговата политика за насърчаване на индустрията.
(34)
Схемата, посочена в буква н) по-горе, се основава на Закона за данъчно облагане на електроенергията на Мумбай от 1958 г.
(35)
Схемата, посочена в буква о), се управлява от щата Махаращра и се основава на решенията на Министерството на индустрията, енергетиката и заетостта на правителството на Махаращра.
(36)
Разследването разкри, че включените в представителната извадка производители са получили ползи от следните схеми по време на ПРП по отношение на разглеждания продукт:
Схеми на национално равнище
а)
Схема за кредитиране на вносни мита на материали, използвани в изнесени стоки („DEPBS“);
б)
Схема за възстановяване на мита („DDS“);
в)
Схема за фокусиране върху пазара („FMS“);
г)
Схема за стимулиране на титулярите със статут на износители („SHIS“);
д)
Схема на предварителни разрешителни („AAS“).
Регионални схеми
е)
Схема за стимулиране на Западен Бенгал („WBIS“);
2. Схема за кредитиране на вносни мита на материали, използвани в изнесени стоки („DEPBS“)
а) Правно основание
(37)
Подробното описание на DEPBS се съдържа в глава 4.3 от ВТП 2009-2014 г., както и в глава 4 от НП I 2009-2014 г.
б) Право на участие
(38)
Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в тази схема.
в) Практическо приложение
(39)
Износител може да подаде молба за отпускане на кредит по DEPBS, който се изчислява като процент от стойността на продуктите, изнасяни по тази схема. Ставките на кредитите по DEPBS са установени от индийските органи за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Те се определят въз основа на стандартните норми за съотношението между суровини и крайни продукти („SION“), като се отчита предполагаемото съдържание в изнасяния продукт на вносни суровини и митото върху този предполагаем внос, независимо от това дали вносните мита са били действително платени. Ставката по DEPBS за разглеждания продукт по време на ПРП за настоящото разследване е била 8 % с максимална горна граница от 58 INR/kg.
(40)
За да може да участва в схемата, дадено дружество трябва да осъществява износна дейност. По време на сделката за износ износителят трябва да подаде декларация до индийските власти, в която да посочи, че осъществява износ по схемата DEPBS. За да бъдат изнесени стоките, в хода на процедурата по изпращането индийските митнически власти издават товарителница за износ. Документът посочва, inter alia, размера на кредитите по DEPBS за конкретната експортна сделка. Към този момент износителят знае точно каква полза ще получи. След издаването на товарителница за износ от митническите органи ПИ няма правомощия при отпускането на кредит по DEPBS. Съответната ставка на кредита по DEPBS за изчисляване на ползата е прилаганата към момента на подаване на декларацията за износа.
(41)
Бе установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитите по DЕРВЅ могат да бъдат осчетоводени при текущо начисляване като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ. Тези кредити могат да бъдат използвани за плащането на мита при последващ внос на каквито и да било стоки, с изключение на производствено оборудване и на стоки, за които са въведени ограничения върху вноса. Стоките, внасяни срещу такива кредити, могат да бъдат продавани на вътрешния пазар (като се плаща данък върху продажбата) или да бъдат използвани по друг начин. Кредитите по DEPBS са свободно прехвърляеми и са валидни в рамките на 24 месеца от датата на отпускане.
(42)
Заявки за кредити по DEPBS се попълват по електронен път и могат да обхващат неограничен брой сделки за износ. Срокът за подаване на заявления е 3 месеца след износа, но както ясно е предвидено в параграф 9.3 от НП I 2009-2014 г., заявленията, получени след крайния срок за подаването им, винаги могат да бъдат разгледани, ако се заплати минимална такса за забава (т.е. 10 % от размера на кредита).
(43)
Беше установено, че и двете включени в извадката дружества са използвали тази схема през първите три тримесечия на ПРП.
г) Заключение по отношение на схемата DEPBS
(44)
В рамките на DEPBS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Кредитът по DEPBS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като в крайна сметка кредитът ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Освен това кредитите по DEPBS водят до ползи за износителя, тъй като по този начин се подобрява неговата ликвидност.
(45)
Освен това DEPBS е законово обусловена от осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(46)
Тази схема не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Нещо повече, не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е извършено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител има право да участва в схемата DEPBS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може да се възползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да получат ползи от схемата DEPBS.
д) Отмяна на схемата DEPBS и преминаване към схема за възстановяване на мита („DDS“)
(47)
Чрез публично известие № 54 (RE-2010)/2009-2014 от 17 юни 2011 г. прилагането на схемата DEPBS беше удължено за последен път с три месеца - до 30 септември 2011 г. Тъй като не бе публикувано последващо удължаване на прилагането, схемата DEPBS реално е преустановена от 30 септември 2011 г. насам. Поради това беше счетено за необходимо да се провери дали могат да бъдат наложени мерки с оглед на член 15, параграф 1 от основния регламент.
(48)
ПИ обясни на Комисията, че при отмяна на DEPBS схемата, дружествата могат да изберат други схеми за освобождаване/опрощаване на мито, определени съгласно глава 4 от ВТП 2009-2014 г., т.е. схема на предварителните разрешения (AAS) или схема за възстановяване на мита (DDS).
(49)
Разследването показа, че и двете дружества, включени в извадката, са започнали да се възползват от DDS непосредствено след преустановяването на DEPBS. Трябва да се отбележи, че DDS бе въведена през 1995 г. и е съществувала едновременно с DEPBS през първите три тримесечия на ПРП и за няколко години преди ПРП. Не е било възможно обаче износителите да използват едновременно DDS и DEPBS по отношение на един и същ износ. През първите три тримесечия на ПРП ставката по DDS възлиза на 2,2 % с горна граница от 1,5 INR/kg, което прави схемата по-малко благоприятна, а оттам - и по-малко привлекателна от DEPBS. Трябва да се отбележи, че ПИ е предприело стъпки за организиране на плавен преход от DEPBS към DDS, както се посочва в циркулярно писмо №. 42/2011-Customs от 22 септември 2011 г. В циркулярното писмо е обяснено, че „графикът за възстановяване [на мита] през настоящата година включва позиции, които до този момент са били по схемата DEPBS“. Същото циркулярно писмо посочва, че за секторите, действащи по DEPBS, „бе решено да се осигури гладък преход за позиции в тези секторипри включването им в графика за възстановяване на мита. Като временна мярка ставките по тези позиции ще бъдат леко намалени в сравнение с тези по DEPBS в рамките на 1 % до 3 % за повечето изделия.“ С други думи циркулярното писмо посочва, че действащите ставки за възстановяване на мито (процентите за възстановяване) от 1 октомври 2011 г. са определени, така че да предоставят сходна полза като тази по отменената схема DEPBS.
(50)
От 1 октомври 2011 г. ставката по DDS, приложима за разглеждания продукт, е нараснала от 2,2 % на 5,5 % от стойността франко борд и съответната горна граница се е покачила от 1,5 INR/kg на 5,5 INR/kg. За тази нова ставка бе установено, че предоставя сходни нива на субсидиране като тези по схемата DEPBS до 30 септември 2011 г.- със ставката си от 8 % и с максимална горна граница от 58 INR/kg. В зависимост от цените на ПЕТ, преобладаващи по време на ПРП, максималната горна граница по DEPBS е била като цяло приложима, което е довело до предполагаема полза от 4.64 INR/kg или 5,8 %. В случая на DDS, максималната горна граница не е приложима, т.е. предполагаемата полза възлиза на 5,5 %.
(51)
Разследването потвърди обосновката на предходното съображение. Средните годишни маржове на субсидиите на включените в извадката дружества са били 5,5 % и 6 % съответно по DEPBS и DDS.
(52)
Сравнението на двете схеми показва също, че имат много сходни характеристики по прилагането си.
(53)
Съображения 47, 48 - 51 по-горе доказват, че независимо от преустановяването на схемата DEPBS, произтичащите по нея ползи са продължени без прекъсване на почти същото равнище, като е осъществен плавен преход към схемата за възстановяване на мита. Поради тази причина се прави заключението, че субсидиите не са били отменени по смисъла на член 15, параграф 1, и че схемата DEPBS подлежи на изравнителни мерки.
(54)
След разгласяването на основните факти и съображения, един производител износител заяви, че DEPBS е отменена и поради това не следва да бъде предмет на изравнителни мерки. В отговор на това се отбелязва, че, както е обяснено в съображение 47 по-горе, DEPBS е прекратена на 30 септември 2011 г. Въпреки това субсидирането е продължило и износителите имат възможност да използват алтернатива на DEPBS, т.е. да кандидатствар и за получават ползи, например, по DDS или AAS. Следователно този аргумент беше отхвърлен.
е) Изчисляване на размера на субсидията
(55)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, бе изчислен от гледна точка на ползата за получателя, за която е установено, че е налице през разследвания период в рамките на преразглеждането. В това отношение бе прието, че ползата е произтекла за получателя към момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ се задължава да се откаже от събиране на мита, което представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителница за износ, в която, inter alia, е посочена сумата на кредита по DEPBS, който следва да се предостави за тази сделка за износ, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията или не. Предвид гореизложеното се счита за целесъобразно оценката на ползата от DEPBS да се извършва чрез сумиране на кредитите от сделките за износ, осъществени по тази схема по време на ПРП.
(56)
При отправени обосновани искания таксите, които са били необходими за получаването на субсидията, бяха приспаднати от така установените кредити, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидиите беше отнесен към оборота от износа на разглеждания продукт по време на ПРП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ и не е предоставена във връзка с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(57)
Въз основа на гореописаното нивото на субсидията, установено за включените в извадката дружества във връзка с тази схема, възлиза съответно на 3,78 % и 4,42 %.
3. Схема за възстановяване на мита („DDS“);
а) Правно основание
(58)
Подробното описание на DDS се съдържа в Правилника за възстановяване на митата и централните акцизи от 1995 г., както е изменен с последващи уведомления.
б) Право на участие
(59)
Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в тази схема.
в) Практическо приложение
(60)
Износител, който има право да се ползва от тази схема, може да подаде молба за възстановяване на мито, изчислено като процент от стойността франко борд на продуктите, изнасяни по тази схема. Ставките на възстановяване са установени от ПИ за редица продукти, включително и за разглеждания продукт. Те се определят въз основа на средното количество или стойност на материалите, вложени в производството на даден продукт, и средният размер на митата, платени върху суровините. Те се прилагат независимо дали вносните мита са действително платени или не. Ставката по DDS за разглеждания продукт през ПРП за настоящото разследване е била 5,5 % от стойността франко борд, с максимална горна граница от 5,5 INR/kg.
(61)
За да има право дадено дружество да използва тази схема, то трябва да извършва износ. В момента на вписването на данните за пратка в митническия сървър (ICEGATE) се посочва, че износът се осъществява по DDS и размерът на субсидията се определя окончателно. След като изпращащото дружество е подало манифест за износ и митническата служба е направила задоволително сравнение на този документ с данните в товарителницата, са изпълнени всички условия, за да се разреши изплащането на сумата за възстановяване - чрез директно плащане по банкова сметка на износителя или с менителница.
(62)
Износителят също така трябва да представи доказателства за реализиране на постъпленията от износа чрез банково удостоверение. Този документ може да се представи и след изплащането на сумата за възстановяване, но ПИ ще си възстанови изплатената сума, ако износителят не предостави банково удостоверение в рамките на определен срок.
(63)
Стойността за възстановяване може да бъде използвана за всякаква цел.
(64)
Беше установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти субсидията по схемата може да бъде осчетоводена при текущо начисляване като приход по търговските сметки, след като е изпълнено задължението за износ.
(65)
За включените в извадката дружества беше установено, че са прилагали схемата DDS през последното тримесечие на ПРП.
г) Заключение по отношение на схемата DDS
(66)
В рамките на DDS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Стойността за възстановяването на мита представлява финансово участие от страна на ПИ. Освен това със стойността за възстановяване на мита се облагодетелства износителят, тъй като се подобрява неговата ликвидност.
(67)
Също така DDS е законово обусловена от осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(68)
Тази схема не може да бъде считана за допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент.
(69)
Не съществува система или процедура, чрез която да се потвърди кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е налице прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител има право да участва в DDS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може да се възползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се възползват от DDS.
(70)
Това се потвърждава от циркулярно писмо № 24/2001 на ПИ, в което е ясно посочено, че „[ставките за възстановяване на мита] нямат връзка с модела на действителното потребление и с действителното мито върху суровините на конкретен износител или индивидуалните доставките […]“ и информира регионалните власти, че „местните поделения не могат да изискват представянето на доказателства по отношение на действителните мита, наложени върху внесени суровини или суровини с местен характер […], заедно с [искането на възстановяване], подадено от износителите.“.
(71)
С оглед на гореизложеното се стигна до заключението, че субсидиите по схемата подлежат на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(72)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, бе изчислен от гледна точка на ползата за получателя, за която е установено, че е налице през разследвания период в рамките на преразглеждането. В това отношение бе устновена полза за получателя към момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ следва да изплати стойността за възстановяване на мита, която представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителницата за износ, в която, inter alia, е посочена стойността за възстановяване на мита, която следва да се предостави за тази експортна сделка, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията или не. Предвид гореизложеното се счита за целесъобразно оценката на ползата от DDS да се извършва чрез сумиране на възстановените мита по сделките за износ, осъществени по тази схема по време на ПРП.
(73)
При отправени обосновани искания таксите, които са били необходими за получаването на субсидията, бяха приспаднати от така установените кредити, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на тези субсидии беше отнесен към общия оборот от износа на разглеждания продукт през разследвания период в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износа и не се предоставя във връзка с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(74)
Въз основа на гореописаното нивото на субсидията, установено за включените в извадката дружества във връзка с тази схема, възлиза съответно на 1,65 % и 1,32 %.
4. Схема за фокусиране върху пазара („FMS“)
а) Правно основание
(75)
Подробно описание на схемата FMS се съдържа в параграф 3.14 от ВТП 2009 - 2014 г. и в параграф 3.8 от НП I 2009 - 2014 г.
б) Право на участие
(76)
Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в тази схема.
в) Практическо приложение
(77)
При тази схема износът на всички продукти за държавите, изброени в таблици 1 и 2 в приложение 37(C) към НП I 2009 - 2014, има право на митнически кредит, който се равнява на 3 % от стойността франко борд. Считано от 1 април 2011 г., износът на всички продукти до държавите, изброени в таблица 3 на приложение 37(C) (Special Focus Markets), има право на митнически кредит, който се равнява на 4 % от стойността франко борд. От режима са изключени някои видове експортни дейности, като износът на внесени или претоварени стоки, планираният износ, износът на услуги и оборотът за износ на структури, работещи в специални икономически зони/експортно ориентирани структури. От схемата са изключени и определени видове продукти, като например диаманти, благородни метали, руда, зърнени храни, захар и нефтопродукти.
(78)
Митническите кредити по схемата FMS могат да се прехвърлят свободно и са валидни за период от 24 месеца от датата на издаване на съответното удостоверение за разрешаване на кредита. Те могат да се използват за плащане на мита върху последващ внос на всякакви суровини или стоки, включително производствено оборудване.
(79)
Удостоверението за разрешаване на кредита се издава от пристанището, от което е направен износът, след извършването на износа или изпращането на стоките. Ако заявителят представи пред органите копия на всички съответни документи за износа (например заявка за износ, фактури, товарителници, банкови удостоверения), ПИ няма право на преценка при предоставянето на митническия кредит.
(80)
Бе установено, че включените в извадката дружества са използвали тази схема по време на ПРП.
г) Заключение по отношение на схемата FMS
(81)
В рамките на FMS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Митническият кредит по схемата за FMS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като в крайна сметка кредитът ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение митническите кредити по FMS водят до полза за износителя, тъй като подобряват неговата ликвидност.
(82)
Освен това FMS е законово обусловена от осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(83)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Не съществува система или процедура, чрез която да се потвърди кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е налице прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. Даден износител има право да използва FMS независимо дали изобщо внася суровини. За да може да се възползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износителите, които си доставят суровини изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се ползват от FMS. Освен това даден износител може да се възползва от митническите кредити по FMS, за да внася производствено оборудване, въпреки че то не попада в обхвата на допустимите системи за възстановяване на мита, посочени в приложение I, буква и) към основния регламент, тъй като не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(84)
Размерът на подлежащите на изравняване субсидии бе изчислен въз основа на ползата за получателя, за която по време на ПРП бе установено, че съществува и която е осчетоводявана от съдействащия производител износител на принципа на текущото начисляване като приход при осъществяване на сделката по износ. В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент този размер на субсидията (числител) бе отнесен към оборота от износа по време на ПРП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(85)
Процентът на субсидията, установен по време на ПРП за включените в извадката дружества във връзка с тази схема, възлиза съответно на 0,19 % и 0,87 %.
5. Схема за стимулиране на титулярите със статут на износители („SHIS“)
а) Правно основание
(86)
Подробно описание на схемата SHIS се съдържа в параграф 3.16 от ВТП 2009-2014 г. и в параграф 3.10 от НП I 2009-2014 г. Подробно описание на категориите на статут се съдържа в параграфи 3.10.1-3.10.4 от ВТП 2009-2014 г., както и в параграфи 3.1 - 3.5 от НП I 2009 - 2014 г.
б) Право на участие
(87)
Производителите износители или търговците износители, които имат т.нар. признат статут на титуляр със статут на износител, имат право на участие в тази схема.
в) Практическо приложение
(88)
Право да получат статут имат търговските износители, както и производителите износители. В зависимост от техните експортни резултати през текущата година заедно с редица предходни години, заявителите получават един от следните статути: „Export House“, „Star Export House“, „Trading House“, „Star Trading House“ и „Premier Trading House“.
(89)
В рамките на схемата SHIS титулярите на статут имат право на митнически кредит, който се равнява на 1 % от стойността франко борд на износа в секторите, посочени в параграф 3.16.4 от ВТП 2009-2014 г., т.е. кожният сектор (с изключение на обработени кожи), секторът за текстил и юта, занаятите, машиностроителният отрасъл (с изключение на някои подсектори), пластмаси и основни химически продукти (с изключение на фармацевтичните продукти). Разглеждания продукт, представляващ вид пластмаса, е обхванат от схемата.
(90)
Митническите кредити по схемата SHIS не са прехвърляеми и трябва да бъдат използвани за плащане на мито върху производствено оборудване, използвано за производството на продукти, попадащи в някой от обхванатите сектори.
(91)
Ако даден заявител се е възползвал от нулево мито по схемата EPCG през дадена година, той не отговаря на условията за участие по схемата SHIS за износ, извършен през тази година.
(92)
Схемата е въведена през 2009 г. за износа за периода 2009-2010 г. и 2010-2011 г. и срокът й на действие се удължава ежегодно след това. С последното удължаване (вж. известие № 07/2012 - Customs от 9 март 2012 г.) валидността на схемата беше удължена до 31 март 2013 г.
(93)
Беше установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти, митническите кредити по SHIS могат да бъдат осчетоводени при текущо начисляване като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ.
(94)
Разследването разкри, че едното включено в представителната извадка дружество е използвало тази схема по време на ПРП, а другото дружество е нямало право на участие съгласно разпоредбата, описана в съображение 90 по-горе.
г) Заключение по отношение на схемата SHIS
(95)
В рамките на SHIS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Митническият кредит по схемата SHIS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като в крайна сметка кредитът ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение митническите кредити по SHIS представляват ползи за износителя, тъй като подобряват неговата ликвидност.
(96)
Освен това SHIS е законово обусловена от осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(97)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Митническият кредит се използва в крайна сметка при вноса на производствено оборудване, което не попада в обхвата на допустимите системи за възстановяване на мита, посочени в приложение I, буква и) към основния регламент, тъй като не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(98)
Размерът на подлежащите на изравняване субсидии бе изчислен въз основа на предоставената полза за получателя, за която по време на ПРП бе установено, че съществува и която е осчетоводявана от съдействащия производител износител на принципа на текущото начисляване като приход при осъществяване на сделката по износ. В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент този размер на субсидията (числител) отнесен към оборота от износа по време на ПРП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(99)
Процентът на субсидията, установен по отношение на тази схема по време на ПРП за единственото дружество, включено в извадката, което се е възползвало от нея, възлиза на 1 %.
6. Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване („EPCGS“)
а) Правно основание
(100)
Подробното описание на EPCGS се съдържа в глава 5 от ВТП 2009-2014 г. както и в глава 5 от НП I 2009-2014 г.
б) Право на участие
(101)
Производителите износители и търговците износители, „обвързани“ с доставчици производители и доставчици на услуги, имат право на участие в тази схема.
в) Практическо приложение
(102)
В случай че е изпълнено задължението за износ, дадено дружество има право да внася производствено оборудване (ново и употребявано, но не по-старо от 10 години) с намалена ставка на митото. За тази цел след подаване на заявление и заплащане на такса ПИ издава лиценз по EPCGS. Схемата предвижда намалена митническа ставка от 3 %, приложима за всяко производствено оборудване, внесено по тази схема. С цел да бъде спазено задължението за износ внесеното производствено оборудване трябва да бъде използвано за производството на определено количество стоки за износ в рамките на определен период от време. Съгласно ВТП 2009 - 2014 г. производственото оборудване може да бъде внесено с митническа ставка от 0 % по схемата EPCGS, но в този случай срокът за изпълнението на задължението за износ е по-кратък.
(103)
Титулярят на лиценз по EPCGS може да си набави производственото оборудване и на местния пазар. В такъв случай местният производител на производствено оборудване може да се ползва от безмитен внос за компонентите, необходими за изработването му. Като алтернатива местният производител може да поиска да получи ползите за планиран износ по отношение на доставката на производствено оборудване на титуляря на лиценз по EPCGS.
г) Заключение по отношение на схемата EPCGS
(104)
В рамките на EPCGS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Намаляването на митото представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като тази отстъпка намалява приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение намалението на митото предоставя ползи на износителя, тъй като спестените при вноса мита подобряват ликвидността на дружеството.
(105)
Освен това схемата EPCGS е законово обусловена от извършването на износ, тъй като тези лицензи не могат да бъдат получени без поемането на задължение за осъществяване на износ. Следователно схемата се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(106)
EPCGS не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Производственото оборудване не попада в обхвата на подобни допустими системи, посочени в приложение I, буква и) към основния регламент, защото не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(107)
Размерът на субсидията беше изчислен в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент въз основа на неплатеното мито върху внесеното производствено оборудване, разпределено в рамките на период, който отразява обичайния срок на амортизация на такова производствено оборудване в съответната промишленост. В съответствие с установената практика така изчисленият размер, отнасящ се до ПРП, бе коригиран с добавянето на лихвите за този период, за да представя общата стойност на ползите през това време. За тази цел беше счетен за подходящ търговският лихвен процент, приложим в Индия по време на разследвания период. Когато бяха отправени основателни искания, таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент.
(108)
В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тази субсидия беше отнесен към съответния оборот от износа през ПРП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износа и не е била отпусната във връзка с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества.
(109)
Нивото на субсидията, установено по време на ПРП за включените в извадката дружества във връзка с тази схема, възлиза съответно на 0,55 % и 0,56 %.
7. Схема на предварителни разрешителни („AAS“)
(110)
Бе установено, че само едно от включените в извадката дружества е използвало тази схема по време на ПРП. Разследването установи обаче, че ползата за заявителя е била незначителна, в резултат на което схемата AAS не бе анализирана допълнително.
8. Схема за стимулиране на Западен Бенгал 1999 г. („WBIS 1999“)
а) Правно основание
(111)
Подробно описание на тази схема, прилагана от правителството на Западен Бенгал („ПЗБ“), се съдържа в уведомление № 580-CI/H от 22 юни 1999 г. на Министерството на търговията и индустрията на ПЗБ.
б) Право на участие
(112)
Дружествата, които основават ново промишлено предприятие или извършват мащабно разширение на съществуващо промишлено предприятие в изостанали райони, имат право на участие в тази схема. Независимо от това има изчерпателен списък с промишлени отрасли, които не отговарят на критериите за участие (негативен списък от отрасли), поради което предприятията в някои сфери не могат да се ползват от стимулирането.
в) Практическо приложение
(113)
Щат Западен Бенгал предоставя стимули на отговарящите на критериите промишлени предприятия под формата на редица ползи, включително освобождаване от централния данък върху продажбите (CST) и от централния ДДС върху продажбите на крайни продукти (CENVAT), с цел да поощри промишленото развитие в икономически изостаналите райони на щата.
(114)
В рамките на тази схема дружествата се задължават да инвестират в изостанали райони. Тези райони, които представляват определени териториални единици в Западен Бенгал, се класифицират в съответствие с икономическото си развитие в различни категории, като същевременно някои развити райони са изключени от прилагането на схемите за стимулиране. Основните критерии за установяването на размера на поощряването са размерът на инвестициите и районът, в който е или ще бъде разположено предприятието.
(115)
Бе установено, че само едно от включените в извадката дружества е използвало тази схема през ПРП.
г) Заключение
(116)
Чрез тази схема се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Тя представлява финансово участие от страна на ПЗБ, тъй като извършеното посредством нея поощряване - в настоящия случай освобождаване от данъка върху продажбите (CST) и от централния ДДС върху продажбите на крайни продукти (CENVAT) - намалява постъпленията от данъци, които иначе биха били дължими. Още повече това поощряване предоставя ползи на дадено дружество, тъй като подобрява финансовото му състояние, поради факта че не се плащат данъци, които иначе биха били дължими.
(117)
Освен това схемата е специфична за всеки определен район по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) и член 4, параграф 3 от основния регламент, тъй като се предоставя само на някои дружества, които са инвестирали в определени географски райони в рамките на юрисдикцията на съответния щат. Тя не се предоставя на дружества, които са разположени извън тези райони, като освен това равнището на ползите е различно в зависимост от съответния район.
(118)
Следователно WBIS 1999 подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(119)
Размерът на субсидията беше изчислен въз основа на размера на данъка върху продажбите и централния ДДС върху продажбите на крайни продукти (CENVAT), който по правило се дължи по време на разследвания период в рамките на преразглеждането, но който не е платен по тази схема. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията (числител) бе отнесен към общите продажби по време на разследвания период в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията не зависи от износа и не се отпуска във връзка с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества. Полученото по този начин ниво на субсидията възлиза на 1,36 %.
9. Размер на подлежащите на изравняване субсидии
(120)
Размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии за включените в извадката производители износители, определен в съответствие с разпоредбите на основния регламент, изразен адвалорно, е съответно 7,53 % и 8,17 %.
СХЕМА
DEPB
DDS
FMS
SHIS
EPCGS
WBIS
ОБЩО
ДРУЖЕСТВО
%
%
%
%
%
%
%
Dhunseri Petrochem & Tea Limited
3,78
1,65
0,19
няма
0,55
1,36
7,53
Reliance Industries Limited
4,42
1,32
0,87
1,0
0,56
няма
8,17
10. Заключение за вероятността от продължаване или повторно възникване на субсидирането
(121)
В съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент беше разгледана вероятността от продължаване или повторно възникване на субсидирането, ако изтече срокът на действащите мерки.
(122)
Съгласно посоченото в съображения 26 - 118 по-горе бе установено, че през ПРП индийските износители на разглеждания продукт са продължили да се ползват от подлежащо на изравнителни мерки субсидиране от страна на индийските власти.
(123)
Разглежданите схеми за субсидиране осигуряват постоянни ползи и няма признаци тези ползи да отпаднат в близко бъдеще. Всеки износител има право на участие в няколко от схемите за субсидиране.
(124)
Беше проучен и въпросът дали износът за Съюза би бил осъществяван в значителни количества, ако мерките бъдат отменени.
(125)
Индия е голям производител на разглеждания продукт. От данните, събрани по време на разследването, личи Индия е имала производствен капацитет от около 700,000 - 900,000 тона по време на ПРП и планира да го увеличи, вследствие на което общият капацитет на страната ще достигне 1 600 000 - 1 800 000 тона до 2014 г. В резултат на това свръхкапацитетът ще изпревари вътрешното търсене и се очаква той да достигне около 600 000-700 000 тона през 2014 г., които би представлявало 21 - 25 % от потреблението на Съюза по време на ПРП.
(126)
При тези обстоятелства, индийските производители на разглеждания продукт са силно зависими от експортните продажби и има вероятност обемът на износа за Съюза - вече значителен по размер по време на ПРП, да нарасне, в случай че мерките бъдат отменени.
(127)
Един производител износител заяви, че свръхкапацитетът ще намалее след 2014 г., следователно ситуацията, свързана със свръхкапацитета, е само временна. Отбелязва се, че предполагаемият спад на свръхкапацитета след 2014 г. съвпада с прогнозите, посочени в доклада относно състоянието на пазара. Следователно беше достигнато до заключението, че характерът на тази информация не би могъл да промени анализа по отношение на развитието на свръхкапацитета.
(128)
След разгласяването един производител износител заяви, че наличието на важен временен свръхкапацитет е неизбежно, поради факта, че като цяло нарастването на производствения капацитет може да се осъществява само под формата на големи увеличения поради малкия размер на съвременните заводи за ПЕТ. В отговор на това следва да се отбележи, че през ПРП и годината след това е настъпило увеличение на производствения капацитет в рамките на най-малко 150 000 до 200 000 тона. Следователно посочените мотиви сами себе си не обясняват свръхкапацитета, който може да се използва за износ, посочен в съображение 125 по-горе. Във всеки случай в този контекст причината за свръхкапацитета, който може да се използва за износ, е без значение. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(129)
Някои страни изказаха твърдението, че свръхкапацитетът, който може да се използва за износ, който възниква в Индия, може да бъде усвоен също така от други трети държави и следователно този изчислен от Комисията свръхкапацитет не е правилно оценен. Не се е предполагало по никакъв начин, че целият обем на свръхкапацитета, който може да се използва за износ, е щял да бъде насочен към Съюза. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(130)
С оглед на гореизложеното може да се направи заключение, че има вероятност от продължаване на субсидирането.
Е. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ИНДУСТРИЯТА НА СЪЮЗА
(131)
Подобният продукт се произвежда от 13 известни производители от Съюза. Те представляват индустрията на Съюза по смисъла на член 9, параграф 1 от основния регламент и ще се наричат по-долу „индустрията на Съюза“.
(132)
Дванадесет известни производители от Съюза, представлявани от жалбоподателя в настоящия случай, оказаха съдействие и подкрепиха разследването. Един друг известен производител от Съюза не оказа съдействие при настоящото преразглеждане.
(133)
Цялата налична информация относно индустрията на Съюза, като отговорите на въпросника, данни от Евростат и от искането за преразглеждане, беше използвана за установяване на общото производство на Съюза по време на ПРП.
(134)
Пазарът на Съюза за ПЕТ се характеризира с относително голям брой производители, обикновено принадлежащи към по-големи групи, чиито централи са разположени извън Съюза. Между 2000 г. и 2012 г. секторът на ПЕТ на Съюза е преминал през няколко преходни етапа. Пазарът е в процес на консолидация с редица неотдавнашни поглъщания и закривания. Разработването на нови продукти, като например рециклиран ПЕТ и екологично съобразен ПЕТ, продължава успоредно със сравнително скорошното възникване на отрасъл за рециклиране.
(135)
След разгласяването някои страни заявиха, че описанието на състоянието на индустрията на Съюза е неточно, тъй като пет производители са били в действителност част от една голяма транснационална група, а други трима производители са били свързани с дружествата за производство на опаковки от ПЕТ. Нито един от тези факти не противоречи на описанието, представено в съображение 134, където ясно се посочва, че производителите от Съюза обикновено са част от по-големи групи, както е разгласено. Въздействието на тази концентрация е разгледано в съображение 207 по-долу. Оценката на въздействието на затворения пазар е анализирана в съображения 202-204 по-долу.
(136)
Както е посочено по-горе, предвид относително високия брой оказали съдействие производители от Съюза, е изготвена представителна извадка от четирима производители от Съюза, които представляват над 50 % от производството и продажбите на общото производство на Съюза на подобния продукт по време на ПРП.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на Съюза
(137)
Потреблението в Съюза бе установено въз основа на обема на продажбите на индустрията на Съюза, осъществени на пазара на Съюза, данните на Евростат за обема на вноса за пазара на Съюза, а по отношение на неоказващия съдействие производител от Съюза - чрез приблизителни оценки, направени въз основа на искането за преразглеждане.
(138)
След първоначално увеличение през 2009 г. и 2010 г. се наблюдава лек спад на потреблението от 2 % по време на ПРП в сравнение с 2008 г., възлизащо общо на 2,802 милиона тона по време на ПРП.
Таблица 1
Потребление
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Обем (в тонове)
Потребление
2 868 775
2 934 283
2 919 404
2 802 066
Индекс (2008 г. = 100)
100
102
102
98
Източник:
отговори на въпросника, данни от Евростат и от искането за преразглеждане
2. Обем, пазарен дял и цени на вноса от Индия
(139)
Въпреки действащите мерки вносът с произход от Индия се е увеличил повече от два пъти през разглеждания период, като е достигнал от 46 313 тона през 2008 г. до 96 678 тона по време на ПРП.
(140)
Пазарният дял на Индия се е увеличил съответно от 1,6 % през 2008 г. на 3,5 % през ПРП, достигайки равнище значително над пазарния дял, установен в последното преразглеждане с оглед изтичане срока на действие (0,3 %).
(141)
Средната цена се е била 1 285 EUR/тон през ПРП. Това е вследствие на 22-процентно увеличение на цените през разглеждания период, което е реализирано през ПРП след първоначалния спад от 21 % през 2009 г.
Таблица 2
Внос от Индия
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Обем на вноса (в тонове)
46 313
44 482
83 691
96 678
Индекс (2008 г. = 100)
100
96
181
209
Средна цена
1 054
834
1 031
1 285
Индекс (2008 г. = 100)
100
79
98
122
Пазарен дял на вноса (%)
1,6
1,5
2,9
3,5
Източник:
Евростат
3. Внос от други трети държави
а) Внос от Тайланд, Тайван, Малайзия и Индонезия
(142)
Както бе посочено по-горе, успоредно с настоящото разследване бе проведено преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки по отношение на вноса от Индия, Индонезия, Малайзия, Тайван и Тайланд.
(143)
Вносът от Индонезия, Малайзия, Тайван и Тайланд се е увеличил с 56 % през разглеждания период въпреки спада с 59 % до 2010 г. Независимо от това общият обем на вноса е бил под нивото de minimis.
(144)
Съответният пазарен дял се е увеличил съответно от 0,7 % през 2008 г. на 1,1 % през ПРП.
(145)
Средната цена е била 1 310 EUR/тон през ПРП - 1,5 % под средната езинична цена на индустрията на Съюза. Това е вследствие на 27-процентно увеличение на цените през разглеждания период, което е реализирано през ПРП след първоначалния спад от 18 % през 2009 г.
Таблица 3
Внос от Индонезия, Малайзия, Тайван и Тайланд
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Обем на вноса от Индонезия, Малайзия, Тайван и Тайланд (в тонове)
19 078
12 127
7 762
29 836
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
41
156
Пазарен дял на вноса от Индонезия, Малайзия, Тайван и Тайланд (%)
0,7
0,4
0,3
1,1
Индекс (2008 г. = 100)
100
62
40
160
Цена на вноса (EUR/тон)
1 030
843
1 055
1 310
Индекс (2008 г. = 100)
100
82
102
127
Източник:
Евростат
б) Внос от Китай, Обединените арабски емирства (ОАЕ), Иран и Пакистан
(146)
Вносът от други трети държави при действащи антидъмпингови мерки е намалял с 69 % през разглеждания период след увеличение с 49 % през 2009 г. Единствено вносът от Китай се е задържал на стабилни нива.
(147)
Пазарният дял на въпросните държави е намалял от 8,2 % през 2008 г. на 2,6 % през ПРП, включващ основно Обединените арабски емирства (1,7 % през ПРП) и Китай (0,6 % през ПРП).
(148)
Средната цена е била 1 258 EUR/тон през ПРП - 5,5 % под средната единична цена на индустрията на Съюза. Това е вследствие на 24-процентно увеличение на цените през разглеждания период, което е реализирано през ПРП след първоначалния спад от 22 % през 2009 г.
Таблица 4
Внос от Китай, ОАЕ, Иран и Пакистан
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Обем на вноса от Китай, ОАЕ, Иран и Пакистан (в тонове)
235 913
351 798
188 776
72 054
Индекс (2008 г. = 100)
100
149
80
31
Пазарен дял на вноса от Китай, ОАЕ, Иран и Пакистан (%)
8,2
12,0
6,5
2,6
Индекс (2008 г. = 100)
100
146
79
31
Цена на вноса (EUR/тон)
1 016
789
949
1 258
Индекс (2008 г. = 100)
100
78
93
124
Източник:
Евростат
в) Внос от други трети държави без действащи мерки
(149)
Обемът на вноса от други трети държави без действащи мерки, включително Оман, Южна Корея, Русия, Мексико и Саудитска Арабия, се е увеличил с 59 % през разглеждания период след ръст от 71 % през 2009 г. В периода между 2009 г. и ПРП Оман се превръща в най-голямата държава износител за Съюза.
(150)
Пазарният дял на въпросните държави е нараснал от 9,7 % през 2008 г. на 15,8 % през ПРП, което се дължи основно на ръста от 4,3 % на вноса от Оман. Пазарният дял на Южна Корея е възлизал на 4 % през ПРП - 5 % под най-високото си ниво, достигнато през 2009 г.
(151)
Средната цена е била 1 273 EUR/тон- 4,3 % под средната единична цена на индустрията на Съюза. Това е вследствие на 10-процентно увеличение на цените през разглеждания период, което е реализирано през 2010 г. и ПРП след първоначалния спад от 24 % през 2009 г. Средната цена на вноса от Оман е била 1 310 EUR/тон през ПРП - 1,5 % под средната единична цена на индустрията на Съюза. Средната цена на вноса от Южна Корея е била 1 294 EUR/тон през ПРП - 2,7 % под средната единична цена на индустрията на Съюза.
Таблица 5
Внос от други трети държави
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Обем на вноса от други трети държави (в тонове)
279 188
478 570
469 753
442 692
Индекс (2008 г. = 100)
100
171
168
159
Пазарен дял на вноса от други трети държави(%)
9,7
16,3
16,1
15,8
Индекс (2008 г. = 100)
100
168
165
162
Цена на вноса (EUR/тон)
1 156
879
997
1 273
Индекс (2008 г. = 100)
100
76
86
110
Основни износители (в тонове)
Оман
0
52 632
95 646
120 286
Южна Корея
177 341
254 451
183 801
114 346
Русия
546
546
3
50 427
Мексико
2 650
1 879
29 039
29 409
Саудитска Арабия
230
20 454
50 108
24 756
Други
98 422
148 609
111 156
103 468
Източник:
Евростат
4. Икономическо състояние на индустрията на Съюза
(152)
В съответствие с член 8, параграф 4 от основния регламент Комисията разгледа всички икономически фактори и показатели, които имат отношение към състоянието на индустрията на Съюза през разглеждания период.
(153)
За целите на анализа на вредата показателите за наличие на вреда бяха установени на следните две равнища:
-
макроикономическите показатели (производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост и производителност, размер на маржове на субсидиите и възстановяване от последиците от предишно субсидиране) бяха оценени на равнището на цялото производство на Съюза на всички производители от Съюза въз основа на информацията, събрана от страна на индустрията на Съюза, информацията в искането за преразглеждане, както и публично достъпни статистически данни;
-
микроикономически показатели (запаси, средни единични цени, възнаграждения, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за привличане на капитали и инвестиции) бяха оценени на ниво включени в извадката производители от Съюза въз основа на предоставената от тях информация.
(154)
Един включен в извадката производител от Съюза е продал един от производствените си обекти през юни 2010 г. Обектът е бил придобит от друг производител от Съюза. Тъй като анализът на макроикономическите показатели се основава на данните, събрани от всички производители от Съюза, продажбата не се е отразила на обхвата или на отделни показатели за анализа на вредата.
(155)
Предварително следва да се обясни, че определени световни икономически събития от края на 2010 г. и началото на 2011 г. са имали отражение върху състоянието на пазара на Съюза, по-специално по отношение на цените и обема на продажбите на подобния продукт. В този период предлагането на памук намалява вследствие на засиленото търсене на полиестерни влакна на азиатския пазар. ПЕТ и полиестерните влакна са зависими в голяма степен нагоре по веригата от една и съща суровина, а именно от пречистената терефталова киселина (ПТК). Увеличеното търсене на полиестерни влакна е довело до недостатъчно предлагане на ПТК, което е предизвикало покачването на цените на ПЕТ. Тъй като производителите на ПЕТ в Близкия изток също зависят от ПТК от Азия, вносът на ПЕТ в Съюза е спаднал рязко. Същевременно основните доставчици на ПТК в Съюза са обявили наличие на "непреодолима сила", което на свой ред е довело до допълнително свиване на вътрешното производство на ПЕТ.
4.1. Коментари на страните
(156)
Някои от страните оспориха валидността на анализа на вредата на основанието, че той се основава на недостатъчна информация, което от своя страна се е отразило на правото на защита на заинтересованите страни. По-специално бяха изтъкнати аргументите, изложени по-долу.
(157)
Някои страни заявиха, че информацията, събрана от производителите от Съюза, не е съобразена с указанията за попълване на въпросника, в който се изисква данните от различни дружества да не се обобщават. Поради това се изказа твърдението, че събраната информация е неточна и непълна, тъй като представените данни са били обобщени за всяка включено в извадката дружество. Следва да се отбележи, че информацията е събрана надлежно и е проверена на място. Бе установено, че събраната информация осигурява достатъчно точна представа за индустрията на Съюза и поради това горепосоченото твърдение трябваше да бъде отхвърлено. След разгласяването страните повториха твърдението си. Не са предоставени нови аргументи или доказателства. Някои страни повториха твърдението си, че данните, предоставени от едно от включените в извадката дружества, са непълни, тъй като не се отнасят до цялата група, а до отделно образувание в нея. Този коментар беше разгледан при изготвянето на извадката, както е посочено в съображение 18 по-горе.
(158)
Същите страни заявиха, че Комисията се е опитала да запълни предполагаемите пропуски в събраната информация, изпращайки допълнителни въпросници. В това отношение следва да се поясни, че Комисията действително изпрати допълнителни въпросници, но те бяха адресирани само до невключени в извадката производители от Съюза, за да се събере информация за макроикономическите показатели, които са от значение за оценката на вредата; следователно, това е направено с цел да се допълни информацията, предоставена от включените в извадката производители от Съюза. След разгласяването някои страни повториха твърдението си, без да представят нови аргументи или нови доказателства. Поради това твърдението на страните трябваше да бъде отхвърлено.
(159)
Освен това същите страни заявиха, че предоставената информация от включените в извадката производители противоречи на задълженията по член 29 от основния регламент, тъй като информация, която не е с поверителен характер, е била предоставена като поверителна информация и по този начин е била изключена от неповерителната преписка. В тази връзка следва да се отбележи, че информацията е била класифицирана като поверителна в съответствие с искането на страната. По искане на страните поверителността на предоставената информация бе преразгледана и в случаите, в които бе целесъобразно, информацията бе прекласифицирана като достъпна за проверка от заинтересовани страни след одобрение от страна на засегнатите дружества. Следователно и това твърдение беше отхвърлено.
4.2. Макроикономически показатели
а) Производство
(160)
В съответствие със загубата на пазарен дял от индустрията на Съюза (разгледана в съображение 164 по-долу), производството на Съюза е намаляло с 11 % между 2008 г. и ПРП. Производството на Съюза не е отбелязало спад само през 2010 г., когато се е увеличило в сравнение с 2009 г., но въпреки това е останало с 4 % под нивото си от 2008 г. През ПРП производството е продължило да намалява.
Таблица 6
Общо производство в Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Производство (в тонове)
2 327 169
2 107 792
2 239 313
2 068 717
Индекс (2008 г.=100)
100
91
96
89
Източник:
Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
б) Производствен капацитет и използване на капацитета
(161)
Производственият капацитет на индустрията на Съюза е намалял с 23 % между 2008 г. и ПРП. Тази тенденция е свързана със закриването на няколко производствени обекта, което е било частично компенсирано от откриването на нови заводи.
(162)
Използването на капацитета се е увеличило от 75 % през 2008 г. на 86 % през ПРП. Увеличеното използване на капацитета трябва да се разглежда в контекста на усилията за преструктуриране на промишлеността на Съюза, както е посочено в съображение 134 по-горе.
Таблица 7
Производствен капацитет и използване на капацитета
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Производствен капацитет (в тонове)
3 118 060
2 720 326
2 625 244
2 393 516
Индекс
100
87
84
77
Използване на капацитета (%)
75
77
85
86
Индекс (2008 г. = 100)
100
104
114
116
Източник:
Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
в) Обем на продажбите
(163)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза се е развивал по същия начин като производството - наблюдава се свиване със 6 % през разглеждания период.
Таблица 8
Общо продажби на индустрията на Съюза в рамките на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Продажби (в тонове)
2 288 283
2 047 305
2 169 423
2 160 807
Индекс (2008 г. = 100)
100
89
95
94
Източник:
Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
г) Пазарен дял
(164)
След първоначален спад от 13 % през 2009 г. индустрията на Съюза отново е заела част от пазарния дял, изгубен от ОАЕ, Южна Корея, Иран и Пакистан въпреки нарастващия обем на вноса от Индия, Оман и други трети държави (Русия, Мексико и Саудитска Арабия) през същия период. Като цяло пазарният дял на индустрията на Съюза е намалял с 3 % през разглеждания период.
Таблица 9
Пазарен дял на индустрията на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Пазарен дял на индустрията на Съюза(%)
80
70
74
77
Индекс (2008 г. = 100)
100
87
93
97
Източник:
Отговори на въпросника, данни от искането за преразглеждане и данни на Евростат
д) Растеж
(165)
Пазарът е бил в стагнация през разглеждания период. Не е имало растеж, от който индустрията на Съюза да извлече полза, напротив, въпреки усилията за преструктуриране, индустрията на Съюза е изгубила допълнителен пазарен дял поради нарастването на вноса, по-специално от държавите без действащи мерки. Лекият спад на потреблението през ПРП следва да се разглежда във връзка с временния недостиг на суровината (ПТК) в Съюза, както и на световния пазар.
е) Заетост и производителност
(166)
Равнището на заетостта в индустрията на Съюза е намаляло с 41 % в периода между 2008 г. и ПРП. Спадът е бил постоянен през разглеждания период, включително през 2010 г., когато производството се е увеличило (вж. съображение 160 по-горе). В контекста на нарастващата производителност този спад отразява усилията за преструктуриране на редица производители от Съюза.
(167)
През разглеждания период производителността на работната сила на индустрията на Съюза, измерена като продукция (в тонове) на заето лице за една година, е нараснала с 50 %. Това нарастване отразява факта, че производството е намаляло с по-бавно темпо от нивото на заетостта и е показател за нарасналата ефективност на индустрията на Съюза. Това особено ясно се забелязва през 2010 г., когато производството се е увеличило, като същевременно нивото на заетост е спаднало и производителността е била с 37 % по-висока в сравнение с 2008 г.
Таблица 10
Заетост и производителност
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Брой служители
2 060
1 629
1 449
1 218
Индекс
100
79
70
59
Производителност (тон/заето лице)
1 130
1 294
1 545
1 698
Индекс (2008 г. = 100)
100
115
137
150
Източник:
Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
ж) Размер на действителния марж на субсидиране
(168)
Що се отнася до въздействието на размера на действителния марж на субсидиране на индийския внос върху индустрията на Съюза и предвид чувствителността на пазара спрямо този продукт, това въздействие не може да се приеме за пренебрежимо. Следва да се отбележи, че този показател е по-значим в контекста на анализа за вероятното повторно възникване на вредата. При отпадане на мерките е вероятно субсидираният внос да бъде подновен в обем и на цени, при които въздействието на маржа на субсидиите ще бъде значително.
з) Възстановяване от последиците на предходно субсидиране
(169)
Докато разгледаните по-горе показатели показват известно подобрение в някои икономически показатели на индустрията на Съюза след налагането на окончателни изравнителни мерки през 2001 г., те също така свидетелстват, че индустрията на Съюза е все още уязвима.
4.3. Микроикономически показатели
а) Запаси
(170)
Нивото на запасите е било с 24 % по-високо през ПРП в сравнение с равнищата от 2008 г. Въпреки това запасите са запазили установените по-рано нива по отношение на продукцията, т.е. между 5 % и 6 %.
Таблица 11
Запаси
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Крайни запаси
51 495
54 808
54 314
64 069
Индекс (2008 г. = 100)
100
106
105
124
Източник:
Отговори на въпросника
б) Развитие на цените
(171)
Що се отнася до развитието на цените, след първоначален спад през 2009 г. (с 16 %), който се дължи основно на икономическата криза, цените през 2010 г. почти са достигнали равнището от 2008 г. Последвало е рязко покачване на средната единична цена през ПРП, което е довело до 25 % увеличение през разглеждания период.
(172)
Внезапното покачване на цените през ПРП следва да бъде разглеждано в контекста на неочакваните промени на пазара на памук в края на 2010 г. и през първото тримесечие на 2011 г. Както е посочено по-горе (съображение 155), рекордните цени на памука са довели до преминаване към полиестерни влакна, които се конкурират с ПЕТ за същата суровина. Нарасналото търсене на суровината, по-специално ПТК, е довело до скок в цените на ПЕТ в Азия и Близкия изток, като това е засегнало и цените на ПЕТ в Съюза. Увеличението на цените в Съюза в този момент е било допълнително подсилено от краткия недостиг на ПТК в Съюза поради обявената "непреодолима сила" от един от производителите на ПТК в Съюза.
Таблица 12
Единични продажни цени в Съюза
2008
2009
2010
ПРП
Единична продажна цена в Съюза (EUR/тон)
1 066
891
1 045
1 330
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
98
125
Източник:
Отговори на въпросника
в) Фактори, които засягат продажните цени
(173)
Обикновено продажните цени на ПЕТ следват ценовите тенденции на основните използвани суровини (основно ПТК и етиленгликол (ЕГ), тъй като те съставляват до 90 % от общите разходи за ПЕТ. ПТК е нефтопродукт, в чиято цена се наблюдават колебания въз основа на цените на суровия нефт. Това води до голяма нестабилност на цените на ПЕТ.
(174)
Освен това ПЕТ се конкурира с полиестерните влакна за същата суровина, като производството и на двете е еднакво зависимо от наличието на ПТК. Тъй като полиестерните влакна са алтернатива на памука за текстилната индустрия, цената на ПЕТ е чувствителна спрямо развитието на пазара на памука.
г) Възнаграждения
(175)
Средните възнаграждения са намалели със 7 % през разглеждания период. Това намаление е настъпило през ПРП и е довело до по-голямо повишаване на производителността (вж. съображение 167 по-горе).
Таблица 13
Възнаграждения
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Заплати (средно на лице)
54 512
56 014
54 876
50 784
Индекс (2008 г. = 100)
100
103
101
93
Източник:
Отговори на въпросника.
д) Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(176)
Рентабилността и възвръщаемостта на инвестициите са се подобрили значително между 2008 г. и ПРП. Приходите от продажбите на пазара на Съюза са се увеличили от - 7,9 % през 2008 г. до равнище от 5,3 % през ПРП, а възвръщаемостта на инвестициите се е повишила от - 9,6 % до 10,6 %. През 2008 г. са отбелязани особено лоши резултати от страна на един производител от Съюза. Независимо от това, подобряването на финансовото състояние на индустрията на Съюза през 2009 г. и 2010 г., когато цените са били под нивата си от 2008 г., показва слаба зависимост между цените и рентабилността. В действителност увеличаването на рентабилността изглежда тясно свързано с по-доброто използване на капацитета и с повишаването на производителността, посочени по-горе.
(177)
Благодарение на развитието на световните пазари между 2010 г. и 2011 г., в съчетание с усилията за преструктуриране и повишаването на ефективността, описани по-горе, индустрията на Съюза е успяла да подобри своята рентабилност през 2010 г. и да достигне нивото от 5,3 % през ПРП.
(178)
Една от заинтересованите страни заяви че това развитие е било неочаквано и необичайно, съответно не следва да се счита за представително за общото състояние на индустрията на Съюза.
(179)
В това отношение е необходимо да се отбележи, че индустрията на Съюза е успяла да извлече полза от увеличението на цените на ПЕТ в края на 2011 г. и началото на 2012 г., тъй като тя е фиксирала цената на ПТК преди настъпването на тези пазарни явления. Въз основа на статистическите източници относно развитието след ПРП, представени от страните, маржовете на печалбата на производителите на ПЕТ значително са се понижили през 2012 г. Това потвърждава, че рентабилността през 2011 г. (ПРП) е била наистина силно повлияна от неочаквани и временни глобалните икономически събития (съображение 155), които е малко вероятно те да се повторят и следователно не може да се считат за постоянни и представителни за състоянието на индустрията на Съюза.
Таблица 14
Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Рентабилност на продажбите на Съюза (%)
-7,9
1,6
4,8
5,3
Индекс
100
221
261
267
Възвръщаемост на инвестициите (%)
-9,6
2,3
8,9
10,6
Индекс (2008 г. = 100)
100
224
292
310
Източник:
Отговори на въпросника.
е) Паричен поток и способност за привличане на капитали
(180)
Паричните потоци значително са се повишили през разглеждания период, което отразява скорошното подобряване на рентабилността на индустрията на Съюза.
Таблица 15
Паричен поток
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Паричен поток (в евро)
-59 419 394
40 940 883
96 614 649
103 761 169
Индекс (2008 г. = 100)
100
269
363
375
% от оборота
-5,9
4,5
8,3
7,5
Индекс (2008 г. = 100)
100
176
242
229
Източник:
Отговори на въпросника
(181)
Не са съществували конкретни признаци, че индустрията на Съюза е изпитвала затруднения при привличането на капитал, главно поради това, че производителите от Съюза са част от по-големи групи.
ж) Инвестиции
(182)
Равнището на инвестициите като цяло е намаляло с 35 % през разглеждания период. Първоначалните инвестиции, извършени през 2008 г., са намалели чувствително през 2009 г. и досега не са напълно възстановени.
Таблица 16
Инвестиции
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПРП
Инвестиции (в хиляди евро)
72 341 598
5 404 705
15 994 659
47 217 003
Индекс (2008 г. = 100)
100
7
22
65
Източник:
Отговори на въпросника
5. Заключение относно състоянието на индустрията на Съюза
(183)
Анализът на макроикономическите данни показва, че по време на разглеждания период производството и продажбите на индустрията на Съюза са намаляли. Пазарният дял на индустрията на Съюза не се е възстановил напълно от момента на първоначалния спад през 2009 г. и е отбелязал общ спад от 3 процентни пункта през разглеждания период (до 77 % през ПРП). Спадът в заетостта и капацитета е резултат от текущото преструктуриране и трябва да се разглежда в контекста на нарастващо използване на капацитета и производителността.
(184)
В същото време по-голямата част от съответните микроикономически показатели показват признаци за подобрение. Рентабилността, възвращаемостта на инвестициите и паричният поток са се увеличили значително, по-специално през 2010 г. и по време на ПРП. От друга страна, инвестициите рязко са се понижили през 2009 г. и досега не са се възстановили.
(185)
Като цяло икономическото състояние на индустрията се е подобрило. Тези подобрения обаче са относително скорошни и до известна степен се основават на непредвидено и временно развитие на пазара в периода между 2010 г. и 2011 г. (вж. съображение 155 по-горе). Това изглежда се потвърждава от наличната информация относно развитието на маржа на индустрията на Съюза през 2012 г. (вж. съображение 179 по-горе), която показва спад в сравнение с ПРП.
(186)
От горния анализ личи, че състоянието на индустрията на Съюза се е подобрило и не е установена съществена вреда. Независимо от това и въпреки явните положителни тенденции и значителни усилия за преструктуриране, състоянието на индустрията на Съюза все още е нестабилно.
(187)
След разгласяването някои страни оспориха заключението, че индустрията на Съюза е все още нестабилна, като заявиха, че индустрията на Съюза е в добро състояние и значително се е променила след 1999 г. Отбелязва се, че както е посочено по-горе (съображение 184), въпреки общото подобрение и консолидиране, не всички икономически показатели са се развили в положителна посока през разглеждания период. Например производството и продажбите, както и пазарният дял, са намалели. Освен това подобренията са сравнително скорошни, а със спада на рентабилността през 2012 г. изглеждат неустойчиви. На тази основа беше заключено, че макар и да не е доказано наличието на съществена вреда през ПРП, индустрията на Съюза е все още в нестабилно състояние. Поради това този аргумент беше отхвърлен.
(188)
След разгласяването някои страни оспориха използването на данни, отнасящи се за периода след ПРП, с цел анализиране на икономическото състояние на индустрията на Съюза. В отговор на това твърдение се потвърждава, че състоянието на индустрията на Съюза е било оценено за разглеждания период и въз основа на това не е установена съществена вреда. Въпреки това развитието на рентабилността на индустрията на Съюза след ПРП е от значение в този случай основно в контекста на особеното естество на развитието на световния пазар в периода между 2010 г. и 2011 г. Това също така показва нестабилността на нивата на печалба, типични за сектора. Поради това този аргумент се отхвърля.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. Въздействие на прогнозния обем на вноса и на ценовия ефект, в случай че мерките бъдат отменени
(189)
Разследването показа, че вносът от Индия е продължил да бъде субсидиран и няма признаци, че субсидирането може да се намали или прекрати в бъдеще.
(190)
Прогнозен анализ на вероятния обем на износа от Индия разкри, че, предвид наличния свръхкапацитет, който може да се използва за износ (вж. съображение 125 по-горе), ценовите равнища в Съюза и привлекателността на пазара на Съюза, е вероятно вносът от Индия да нарасне до равнища, значително над достигнатите през ПРП, ако мерките бъдат отменени. С планираното разширяване на капацитета, общият свръхкапацитет, който може да се използва за износ, се очаква да достигне между 600 000-700 000 тона, т.е. около 21 - 25 % от потреблението на Съюза (през ПРП) в близко бъдеще.
(191)
Предвид продължаването на субсидирането цените на вноса от Индия се очаква да продължат да намаляват, ако мерките по отношение на Индия бъдат отменени. Освен това, тъй като износителите ще трябва да се конкурират с ниските цени на вноса от други държави, те вероятно ще намалят допълнително цените си с цел увеличаване на пазарния дял на пазара на Съюза.
(192)
Предвид това има вероятност индустрията на Съюза да бъде изложена на значителни обеми на внос от Индия на субсидирани цени, по-ниски от нейните средни цени, засягащ неотдавна настъпилото подобрение в икономическото й положение. В резултат на това има вероятност от повторно настъпване на съществена вреда, в случай че мерките срещу Индия бъдат отменени.
2. Производствен капацитет и свръхкапацитет, които могат да се използват за износ
(193)
Както е посочено по-горе (вж. съображение 125 по-горе), производителите износители в Индия могат да увеличат обема на своя износ за пазара на Съюза. Индия бележи значителен растеж на производствения си капацитет през разглеждания период (вж. съображение 125 по-горе). Според наличната информация се очаква капацитетът ѝ да нарасне, което да доведе до значителна разлика в близко бъдеще между вътрешното потребление и производствения капацитет, който може да се използваза износ, от 600 000-700 000 тона. Такъв свръхкапацитет, който може да се използва за износ в близко бъдеще, следва да се разглежда като значителен, тъй като представлява около 21-25 % от текущото потребление на Съюза през ПРП.
(194)
Следователно, макар и вносът в Съюза да е бил на относително ниско равнище, той се е увеличил повече от два пъти през разглеждания период и съществува риск значителна част на износа от Индия да бъде пренасочен към Съюза.
3. Загуба на експортни пазари
(195)
Понастоящем в Турция и Южна Африка са въведени мерки за търговска защита срещу вноса от Индия. Възможната следваща от това загуба на тези експортни пазари за Индия е друг показател, че е вероятно насочване към пазара на Съюза, ако се допусне отпадане на мерките.
(196)
След разгласяването някои страни оспориха заключенията относно загубата на експортни пазари за Индия. Твърди се, че тези пазари са незначителни експортни пазари, следователно няма значителни обеми на износа, които биха могли да бъдат пренасочени към пазара на Съюза, ако мерките бъдат отменени. Следва да се отбележи, че самото съществуване на търговски защитни мерки на някои пазари изключва като безсмислено сравнението на относителното значение на пазарите със и без действащи мерки за дадена държава. Освен това, противно на твърдението, не беше направено заключението, че обемът на износа от тези пазари ще бъде пренасочен към пазара на Съюза. В действителност беше счетено, че наличието на мерки за търговска защита на други трети пазари ограничава капацитета на трети пазари за усвояване на предвиденото нарастване на свръхкапацитета в Индия, който може да се използва за износ. Поради това този аргумент беше отхвърлен.
(197)
Съществуването на мерки за търговска защита в други трети държави също е показател, че е вероятно ценовото поведение на Индия да бъде възпроизведено на пазара на Съюза.
4. Привлекателност на пазара на Съюза
(198)
Пазарът на ПЕТ на Съюза е привлекателен от гледна точка на неговия размер и цена, също така е третият най-голям в света пазар, със структурна необходимост от внос и по-високи цени в сравнение с тези на други пазари. В случая с Индия цените на вноса в Съюза обикновено са по-високи от цените за други трети държави, което свидетелства за привлекателността на пазара на Съюза за износ от Индия. Това ясно личи от факта, че независимо от действащите мерки вносът от Индия се е увеличил повече от два пъти през разглеждания период.
(199)
Привлекателността на пазара на Съюза се потвърждава също така от факта, че индустрията на Съюза е загубила пазарен дял поради увеличаващия се внос от държавите без действащи мерки. Това важи по-специално в случая с Южна Корея, която значително е увеличила износа си за пазара на Съюза през 2012 г. след изтичането на срока на действие на мерките срещу нея.
5. Други фактори
(200)
Въздействието на вноса от други трети държави, за които се прилагат мерки, върху състоянието на индустрията на Съюза, е било определено като ниско, поради ниския обем на вноса и значителното намаляване на техния пазарен дял през ПРП.
(201)
Обемът на вноса от други трети държави, за които не се прилагат никакви мерки, се е увеличил по време на разглеждания период, но съответната средна цена на вноса за същия период се е запазила близка до средната цена на индустрията на Съюза. Следователно въздействието на вноса от тези държави и върху състоянието на индустрията на Съюза се счита за ограничено.
6. Затворен пазар
(202)
След разгласяването някои страни заявиха, че поради вертикалната интеграция между производителите на ПЕТ и преработващите предприятия, значителна част от ПЕТ се продава на затворени пазари, на които няма конкуренция от страна на вноса. Също така се твърди, че делът на затворения пазар е значителен, което оказва влияние върху резултатите от анализа.
(203)
Въз основа на събраната информация на ниво включени в извадката производители от Съюза, делът на продажбите на затворения пазар бе определен като незначителен (под 10 %). Следва да се подчертае, че въпросните страни определят присъствието на производителите на ПЕТ в опаковъчната промишленост въз основа на наличния производствен капацитет за ПЕТ, а не на пазарния им дял в този сектор. Следователно твърдението относно значителния дял на ПЕТ за вътрешна употреба не беше обосновано. По отношение на ценовите равнища бе установено, че цените на свързаните и несвързаните продажби са в еднакъв диапазон.
(204)
На тази основа беше заключено, че не е необходим отделен анализ на въздействието на продажбите на затворения пазар, а твърденията на страните бяха отхвърлени.
7. Коментари на страните
(205)
Някои страни заявиха, че вредата, нанесена от вноса от Индия, не е била налице по време на ПРП, което личи от относително доброто икономическо състояние и приходите на индустрията на Съюза. Трябва да се отбележи, че в настоящия случай действително не беше установено продължаване на вредата и поради това твърдението на страните съответства на констатациите от разследването.
(206)
Някои страни заявиха, че други фактори, като например структурната неефективност на индустрията на Съюза и липсата на инвестиции, както и сезонните и конюнктурни фактори (като лошото време и икономическите кризи) може да са оказали въздействие върху състоянието на индустрията на Съюза. По отношение на първия въпрос трябва да се отбележи, че преструктурирането на индустрията на Съюза вече е в ход, а постигнатото повишаване на ефективността показва, че твърдението на страните е неоснователно. Що се отнася до конюнктурните фактори, въпреки че икономическата криза действително е оказала въздействие върху състоянието на индустрията на Съюза през 2009 г., както бе посочено по-горе (вж. съображение 171 по-горе), съответните последици изглежда вече не съществуват; що се отнася до въздействието на неблагоприятните метеорологични условия, това може отчасти да обясни свиването на потреблението през ПРП, но въпреки това тяхното предполагаемо въздействие върху състоянието на индустрията на Съюза, от една страна, не бе обосновано, а от друга, лекият спад през 2011 г. изглежда тясно свързан с временния недостиг на суровини, дължащ се на развитието на световните пазари през 2011 г. Следователно нито едно от тези твърдения не изглежда обосновано предвид констатациите от разследването.
(207)
Освен това някои страни заявиха, че повторно възникване на вредата в този случай е малко вероятно при изтичане на срока на действие на мерките, тъй като благодарение на своята структура (концентрация и вертикална интеграция) индустрията на Съюза е защитена от влиянието на вноса. Освен това се изказа твърдението, че преминаването към вносен ПЕТ нито е желано, нито възможно в близко бъдеще, най-вече защото договорите и политиките за закупуване, както и процедурата за одобряване на големите притежатели на търговски марки (потребителите надолу по веригата) затрудняват смяната на доставчиците на ПЕТ. Следва да се отбележи, че от констатациите от разследването личи, че индустрията на Съюза е продължила да губи пазарен дял в полза на вноса през разглеждания период; това показва, от една страна, че индустрията на Съюза не е защитена от влиянието на вноса и, от друга страна, че преминаването към внос не е хипотетично, а действително се случва в настоящия момент. Следователно тези аргументи трябваше да бъдат отхвърлени.
(208)
След разгласяването някои страни повториха твърдението си, че индустрията на Съюза е била защитена от потенциалната конкуренция на вноса поради своята структура. На първо място, по отношение на твърдението за господстващо положение на една от групите производители на пазара на Съюза, която упражнява контрол върху петима производители, се отбелязва, че пазарът на Съюза е отворен пазар с още осем производители, които осъществяват дейност извън тази група, като нараства и конкуренцията от страна на вноса от трети държави - със и без действащи мерки. Освен това концентрацията е типична за този сектор, произвеждащ продукт, силно зависим от определена суровина, който разчита на икономиите от мащаба за своята конкурентоспособност. На трето място, не е установено водещо предприятие в ценово отношение на пазара на Съюза. В заключение страните повториха твърдението си, че въздействието от страна на вноса от трите засегнати държави в контекста на вертикалната интеграция на някои производители от Съюза с опаковъчната промишленост или с производителите на ПТК, не е било анализирано. Както е установено в съображение 205 по-горе, тези аспекти в действителност бяха анализирани и счетени за необосновани. Освен това проверката на дружествата, засегнати от вертикална интеграция с производителите на суровини потвърди, че не е съществувало сравнително конкурентно предимство, тъй като прехвърлянията са били осъществявани на пазарна цена. Въз основа на горепосоченото твърдението, че индустрията на Съюза би била защитена от конкуренцията, беше отхвърлено.
(209)
Освен това някои страни заявиха, че няма елементи, подкрепящи заключението, че капацитетът за износ на Индия може да бъде насочен към пазара на Съюза на „ниски цени“, като се има предвид, че i) търсенето на вътрешния пазар в Индия нараства и се очаква да продължи да нараства; ii) съществуват излишъци от ПЕТ над потреблението на вътрешния пазар, но конкуренцията на експортните пазари все още не е довела до износ на необичайно ниски цени; iii) увеличаването на производствения капацитет в Азия е в отговор на очакваното нарастване на търсенето в световен мащаб. Следва да се отбележи, че констатациите в настоящото разследване доказват, че прогнозният растеж на капацитета е показател за нарастващ производствен свръхкапацитет над търсенето на вътрешния пазар. Освен това цените на Индия на трети пазари са били по-ниски в сравнение с цените на нейния внос в Съюза. Въз основа на констатациите, посочени в съображения 189-199 по-горе, има вероятност субсидираният внос от Индия да бъде насочен към пазара на Съюза в голям обем и на по-ниска от средната цена на индустрията на Съюза, ако се допусне отпадане на изравнителните мерки. Въз основа на горепосоченото аргументите на страните се отхвърлят.
8. Заключение относно повторното възникване на вреда
(210)
Въз основа на горепосоченото се стигна до заключението, че е вероятно значителен обем субсидиран внос от Индия да бъдат пренасочен към Съюза, ако изравнителните мерки бъдат отменени. Вследствие на продължаващото субсидиране цените на вноса най-вероятно ще подбиват цените на индустрията на Съюза. Освен това цените на този внос вероятно ще намалеят още повече, ако индийските производители износители се опитат да увеличат пазарните си дялове. Това по всяка вероятност би довело до засилване на ценовия натиск върху индустрията на Съюза, като се очаква това да има отрицателно въздействие върху състоянието на индустрията на Съюза.
(211)
През разглеждания период състоянието на индустрията на Съюза се е подобрило, по-специално по отношение на производителността и използването на капацитета, както и на маржовете на печалба, достигнати през ПРП, на ниво близо до целевата печалба, установена при първоначалното разследване. Следователно може да се заключи, че индустрията на Съюза, макар и все още в нестабилно състояние, не е понесла съществена вреда по време на ПРП. Като се има предвид обаче вероятното значително увеличение на субсидирания внос от Индия, който вероятно ще подбива продажните цени на индустрията на Съюза, се стигна до заключението, че е много вероятно ситуацията да се влоши и съществената вреда да възникне отново, ако се допусне отпадане на мерките.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(212)
В съответствие с член 31 от основния регламент бе проучен въпросът, дали продължаването на съществуващите изравнителни мерки би било в интерес на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза бе основано на оценка на всички различни засегнати интереси. На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 31, параграф 2 от основния регламент.
(213)
Следва да се припомни, че приемането на мерки не беше определено като противоречащо на интереса на Съюза нито по време на първоначалното разследване, нито в последното преразглеждане с оглед изтичане срока на действие. Освен това анализът в последното преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие беше извършен в ситуация, при която мерките са били вече въведени, и по този начин в оценката е взето под внимание всяко неоправдано отрицателно въздействие върху страните, засегнати от въпросните мерки.
(214)
На тази основа бе проучено дали, въпреки заключенията относно продължаването на субсидирането и вероятността от повторното възникване на вредата от него, съществуват наложителни причини, които да доведат до заключението, че в този конкретен случай не е в интерес на Съюза мерките да се запазят.
1. Интерес на индустрията на Съюза
(215)
Продължаването на срока на действие на изравнителните мерки спрямо вноса от Индия ще помогне на индустрията на Съюза да продължи текущото преструктуриране и ще благоприятства подобреното ѝ едва наскоро икономическо състояние, тъй като ще се избегне излагането на индустрията на Съюза на натиска от значителни обеми субсидиран внос от Индия, с който индустрията на Съюза не би могла да се справи. Поради това запазването на съществуващите изравнителни мерки би продължило да оказва благоприятно въздействие върху индустрията на Съюза.
(216)
Съответно бе направено заключението, че запазването на изравнителните мерки срещу Индия ще бъде в интерес на индустрията на Съюза.
2. Интерес на несвързаните вносители в Съюза
(217)
Нито един от несвързаните вносители не оказа съдействие при настоящото преразглеждане. Независимо от действащите мерки вносът от Индия е продължил и почти се е удвоил през разглеждания период.
(218)
Осъществяван е внос също така от други трети държави без действащи мерки, като той е достигнал значителен пазарен дял по време на ПРП (вж. съображение 149 по-горе). Поради това, дори при наличието на действащите мерки, вносителите са имали достъп до алтернативни източници на доставка.
(219)
Като се има предвид, че няма доказателства действащите мерки да са засегнали съществено вносителите, се достигна до заключението, че запазването на мерките не противоречи на интереса на вносителите от Съюза.
3. Интерес на доставчиците на суровини в Съюза
(220)
Суровината за производството на разглеждания продукт, е ПТК/ЕГ. Двама от общо петимата известни доставчици на суровината (един доставчик на ПТК и един на ЕГ) оказаха съдействие при разследването, като представиха попълнен въпросник. И двамата доставчици на суровината изразиха своята подкрепа за запазването на мерките.
(221)
Разследването показа, че съдействащият производител на ПТК представлява значителна част от покупките на ПТК, осъществени от включените в извадката производители от Съюза по време на ПРП. Разумно е да се допусне, че предвид употребата на ПТК единствено за производство на ПЕТ в Съюза производителите на ПТК са зависими до голяма степен от сектора на ПЕТ.
(222)
Що се отнася до съдействащия доставчик на ЕГ, тази суровина представлява сравнително малка част от общия му оборот през ПРП. По отношение на ЕГ производството на ПЕТ не е единственото или основното възможно приложение, поради което производителите на ЕГ са зависими в по-малка степен от състоянието на сектора на ПЕТ. Вследствие на това се смята, че запазването на мерките срещу субсидирания внос на ПЕТ от Индия би оказало положително, макар и по всяка вероятност ограничено, въздействие върху доставчиците на ЕГ.
(223)
Изказано бе твърдението, че доставчиците на суровина не са зависими от производителите на ПЕТ от Съюза, и по-специално че двама от четиримата включени в извадката производители от Съюза в действителност са осъществявали внос на суровини.
(224)
По отношение на това твърдение при разследването се установи, че внесената суровина е предимно ЕГ, който може да бъдат използван с приложение различно от производството на ПЕТ. Не бяха открити данни, които да свидетелстват, че вносът на ПТК в Съюза е значителен. Следователно това твърдение не оказва въздействие на заключенията по отношение на зависимостта на производителите на ПТК от производство на ПЕТ в Съюза.
(225)
Вследствие на това се смята, че запазването на мерките срещу субсидирания внос на ПЕТ от Индия би било от полза за производителите на ПТК, както и за доставчиците на ЕГ макар и в по-малка степен. В резултат на това запазването на мерките срещу вноса от Индия няма да противоречи на интересите на доставчиците на суровини.
(226)
След разгласяването някои страни заявиха, че ПТК е била изнасяна и следователно, че производителите на ПТК не са зависими от индустрията на Съюза. Не бяха открити доказателства в подкрепа на това твърдение. Поради това аргументът на страните беше отхвърлен като необоснован.
(227)
Освен това същите страни заявиха, че отмяната на мерките няма да окаже никакво въздействие върху производителите на ПТК, тъй като се предполага, че съдействащите ползватели няма да преминат към внос, а ще продължат да използват ПЕТ от индустрията на Съюза. Следователно нивото на потребление на ПТК в Съюза ще се запази същото. От констатациите от разследването следва, че индустрията на Съюза е продължила да губи пазарен дял в полза на вноса през разглеждания период. Това показва, че преминаването към внос не е хипотетично (вж. съображение 164 по-горе). Поради това аргументът на страните беше отхвърлен.
4. Интерес на сектора за рециклиране на ПЕТ
(228)
Индустрията на Съюза изказа твърдението, че състоянието на сектора за рециклиране на ПЕТ зависи от устойчивостта на цената на необработения ПЕТ (нерециклирания ПЕТ) на пазара на Съюза. Това твърдение беше подкрепено от съобщение за медиите на едно сдружение на предприятията за рециклиране на пластмаси в Европа, според което евентуалната отмяна на мерките по отношение на необработения ПЕТ би могла допълнително да влоши състоянието на сектора за рециклиране.
(229)
Някои заинтересовани страни оспориха твърдението, че състоянието на сектора за рециклиране зависи от устойчивостта на цената на необработения ПЕТ на пазара на Съюза с аргумента, че цените на необработения и съответно на рециклирания ПЕТ не са взаимосвързани. Заявено бе, че рециклираният ПЕТ се използва основно за производството на полиестерни влакна и поради това не зависи от измененията в цената на необработения ПЕТ. Освен това бе отбелязано, че рециклираният ПЕТ се поддържа изцяло от бутилиращите предприятия и по този начин секторът не е зависим от производителите на ПЕТ. На последно място беше отбелязано също, че секторът за рециклиране не е заявил интереса си като заинтересована страна в рамките на настоящото разследване.
(230)
Тъй като секторът за рециклиране не е заявил интереса си в настоящото разследване, нито едно от горепосочените твърдения не можа да бъде проверено спрямо действителните стойности. Поради тази причина се счита, че като цяло действащите мерки не биха противоречали на интереса на сектора за рециклиране в Съюза.
5. Интерес на ползвателите
(231)
Разглежданият продукт се използва предимно за производството на бутилки за вода и безалкохолни напитки. Използването му за производство на други опаковки (за храни, листове и др.) е относително ограничено. Бутилките от ПЕТ се произвеждат в два етапа: i) първо се прави заготовка чрез шприцформа за ПЕТ и ii) по-късно заготовката се нагрява и раздува в бутилка. Производството на бутилки може да бъде интегриран процес (т.е. едно и също дружество купува ПЕТ, произвежда заготовки и ги раздува в бутилки) или ограничено до втория етап (раздуване на заготовката в бутилка). Заготовките може да бъдат транспортирани относително лесно, тъй като са малки и компактни, докато празните бутилки са нестабилни и, поради своя размер, много скъпи за транспортиране.
(232)
На тази основа бяха установени две основни групи на потребителите надолу по веригата с цел проучване на въздействието на действащите мерки: i) преработващи предприятия и/или производители на бутилки, които преобразуват ПЕТ гранули в заготовки (или бутилки) и ги продават за преработка надолу по веригата; и ii) бутилиращи предприятия, които нагряват (и раздуват) в бутилки заготовките чрез шприцформа; към тази група принадлежат предимно производителите на минерална вода и безалкохолни напитки. Бутилиращите предприятия често участват в търговската дейност с ПЕТ или чрез интегрираните операции по производство на бутилките, или чрез договори за ишлеме с преработващи предприятия и/или производители на бутилки, за които те договарят цената на ПЕТ с производителя (полуишлеме) или дори купуват ПЕТ за своите собствени бутилки (пълно ишлеме).
(233)
Седемнадесет (пет преработващи предприятия и дванадесет бутилиращи предприятия) оказаха съдействие при разследването и предоставихаинформацията, събирана чрез въпросника. Тези съдействащи преработващи предприятия са представлявали около 22,7 %, а бутилиращите - 13 % от общото потребление на ПЕТ в Съюза. Отговорите на бутилиращите предприятия са получени от различни подразделения на мултинационални дружества (известни като притежатели на лиценз за търговска марка).).
(234)
Установено бе, че съдействащите ползватели са се снабдявали с ПЕТ предимно от производители от Съюза и съответно само малка част - от внос. Вносът от Индия е приблизително половината от този внос и следователно представлява минимален дял от използвания ПЕТ. Осъществяван е обаче внос от други трети държави без действащи мерки, който е достигнал значителен пазарен дял по време на ПРП (вж. съображение 149 по-горе). Поради това, дори при наличието на действащите мерки, вносителите са имали достъп до алтернативни източници на доставка.
6. Аргументи на отрасъла на ползвателите
(235)
Ползвателите заявиха, че са сериозно засегнати от значителни увеличения на цената на ПЕТ през последните години, които не може да бъдат прехвърлени на търговците на дребно и потребителите в настоящата икономическа обстановка. Твърди се, че посочените увеличения на цените са резултат от натрупан ефект от многогодишно прилагане на мерки за търговска защита, които са предпазвали производителите от Съюза от конкуренцията на вноса в период, когато секторът на ПЕТ в Съюза е станал по-концентриран и интегриран. В резултат на това ползвателите твърдят, че действащите мерки -чрез предполагаемото им въздействие върху цената на ПЕТ, са в основата на влошаването във връзка със заетостта в отрасъла надолу по веригата, научноизследователската и развойна дейност, конкурентоспособността на експортните пазари, както и че те имат особено остро въздействие върху МСП. Също така бе заявено, че броят на закритите работни места поради действащите мерки надвишава броя на заетите лица в сектора на ПЕТ на Съюза.
6.1. Ценова чувствителност и структура на разходите на ползвателите
(236)
Що се отнася до чувствителността на преработващите предприятия спрямо цената на ПЕТ, бе установено, че тя представлява около 80 % от общите разходи. Поради това се счита, че ПЕТ е изключително важен ценови елемент за този вид дейност. Освен това бе установено, че секторът на преработващите предприятия е доста фрагментиран и с относително слаби позиции при договаряне с големите бутилиращи предприятия, както и че е засегнат от присъщите за този сектор структурни проблеми - типични за сектори, силно зависими от определена суровина. В резултат на това за сектора се наблюдава нарастваща тенденция към вертикални интегрирани операции с бутилиращите предприятия и използване на договори за ишлеме, за които таксите за преработката са гарантирани и цената на ПЕТ в крайна сметка се договаря и плаща от бутилиращите предприятия. Счита се, че значителна част от покупките на ПЕТ на пазара на Съюза се контролират пряко от големите бутилиращи предприятия. Тъй като в договорите за заготовки често е заложен механизъм за корекция в зависимост от колебанията на цените на ПЕТ, преработващите предприятия са все по-неутрални по отношение на развитието на цената на ПЕТ.
(237)
След разгласяването някои ползватели оспориха заключението относно нарасналото използване на договори за ишлеме и ценови формули. Информацията в преписката потвърждава същестуването на подобни тенденции. Следователно твърдението беше отхвърлено.
(238)
Беше заявено, че действащите мерки не биха засегнали преработващите предприятия, ако подобни мерки са приложени върху вноса на заготовките в Съюза. Беше заявено, че в области, близки до границата със Съюза с трети държави, в които не съществуват мерки срещу вноса на ПЕТ от Индия, има облекчения при преместване на производства за заготовки и за вноса им, върху който не се прилагат изравнителните мерки върху ПЕТ в Съюза. Признава се, че до известна степен съществува икономическа обосновка за този процес. Въпреки това, предвид транспортните разходи, преместването на производство се очаква да се осъществи само в ограничени разстояния. Поради това предполагаемото отрицателно въздействие на въпросните мерки върху някои преработващи предприятия като цяло може да се разглежда като незначително.
(239)
Що се отнася до въздействието на цената на ПЕТ върху бутилиращите предприятия, въз основа на съобщените данни, се смята, че на средно претеглена база цената на ПЕТ представлява 9 % от общия размер на разходите за бутилиране на безалкохолни напитки и 12 % от общия размер на разходите за бутилиране на минерална вода. Това показва, че производството на ПЕТ не е основният разходен елемент за бутилиращата промишленост.
(240)
В допълнение към това разследването установи, че ПЕТ е предпочитаният макар и не единствен опаковъчен материал на бутилиращите предприятия. ПЕТ продуктите са съставлявали 75 % от оборота на предприятията, които бутилират вода, и 50 % от оборота на производителите на безалкохолни напитки. Освен това разследването показа, че в договорите между много големи бутилиращи предприятия (притежатели на лиценз за търговска марка) и производители на ПЕТ е използвана формула, при която цената се коригира спрямо колебанията на цената на суровините за ПЕТ. Това потвърждава съществуващата силна позиция за водене на преговори на големите бутилиращи предприятия, които са и най-представителните за сектора, по отношение на маржа за преработка на производителите на ПЕТ.
(241)
След разгласяването някои ползватели повториха аргумента си, че ПЕТ е основен разходен елемент за преработващите предприятия и предприятията, бутилиращи безалкохолни напитки и вода, а констатациите в това отношение са неточни и не се основават на предоставените данни. Отбелязва се, че състоянието на преработващите предприятия е било анализирано отделно и в такъв случай този коментар е неоснователен (вж. съображение 236 по-горе). По отношение на оценката на състоянието на бутилиращите предприятия се потвърждава, че съотношенията на разходите, установени по време на разследването, се основават на цифрите, представени от съдействащите бутилиращи предприятия съгласно методология на разположение на всички страни. Установените съотношения на разходите са били в съответствие с констатациите от предишни разследвания във връзка със същия разглеждан продукт (14). Поради това твърденията на страните бяха отхвърлени като необосновани.
(242)
След разгласяването някои ползватели заявиха, че съществени данни относно конкретните дружества и предоставената от тях информация, не са взети предвид в анализа на интереса на Съюза. Потвърждава се, че са използвани данните, предоставени от ползвателите в техните отговори на въпросника. Методологията за изчисляване е била предоставена на всички засегнати страни. На тези основания твърдението беше отхвърлено.
(243)
При разследването също така се установи, че въз основа на очаквания и/или търсен спад в цената на ПЕТ, съгласно приблизителна оценка на проверените бутилиращи предприятия, отмяната на мерките би довела до незначително намаляване на разходите за бутилиращите предприятия Въз основа на тези предварителни изчисления на спада в цената на ПЕТ и установените съотношения на разходите бе изчислено, че съответното намаляване на разходите би било в диапазона между 0,3-0,7 % от общите разходи на бутилиращите предприятия за дейностите им, свързани с ПЕТ.
(244)
След разгласяването някои ползватели оспориха заключението, като заявиха, че икономиите в разходите ще бъдат значителни. Някои ползватели предоставиха нови приблизителни оценки в коментарите си, без да ги подкрепят с нови доказателства. Подчертава се, че бъдещите икономии са хипотетични, както признаха и самите ползватели. По отношение на преработващите предприятия не са предоставени точни цифри относно бъдещите икономии за този сегмент. По отношение на бутилиращите предприятия се счита, че ако твърденията за спада на цените на ПЕТ се реализират, с оглед на структурата на разходите на бутилиращите предприятия, икономия от 0,3 %-0,7 % от общите разходи не може да се определя като „значителна“. Тъй като не бяха предоставени нови доказателства, твърдението беше отхвърлено като необосновано.
(245)
Беше заявено, че някои производители на бутилирана вода са засегнати от вътрешни структурни слабости, произтичащи от правните изисквания, наложени за изворната вода - да бъде бутилирана при източника и при ограничени обеми на производство. В сектора преобладават МСП, което оказва въздействие върху структурата на разходите на въпросните дружества. Също така се наблюдават промени в равнищата на цените на крайните продукти в държавите членки в зависимост от покупателната способност на местното население. Въз основа на това се счита, че въздействието от евентуалния спад в цената на ПЕТ, ако мерките бъдат отменени, би било по-ясно изразено за този сегмент на бутилиращата промишленост.
6.2. Твърдение за завишени цени и печалби на индустрията на Съюза
(246)
Някои страни изказаха твърдението, че съществуват завишени цени и завишени маржове, практикувани от производителите на ПЕТ в Съюза, като заявиха, че те са в основата на увеличенията на цените през 2011 г. Това твърдение беше подкрепено и от направеното сравнение между цените на ПЕТ и връзката им с цената на суровината в Съюза, и ситуацията на азиатския пазар и в САЩ. Бе заявено, че това положение е резултат от натрупването на средства за търговска защита.
(247)
Следва да се отбележи, че увеличението на цената на ПЕТ през 2011 г., както и нейния спад през 2009 г., е явление в световен мащаб в резултат на развитието на цените на суровините (вж. съображение 155). Данни, представени от страните, систематично показаха много тясна връзка между развитието на цените на ПЕТ в Европа, Азия и САЩ. Независимо от това, действително са налице различия в цените на ПЕТ в целия свят поради различни причини, по-специално специфичната структура на разходите във всеки регион. По отношение на аргумента на съществуващ завишен марж в Съюза, следва да се отбележи, че дори при извънредните обстоятелства в края на 2010 г. и началото на 2011 г. индустрията на Съюза е постигнала единствено рентабилността, която се счита за разумна за този вид отрасъл. Не бяха открити доказателства за наличие на завишена печалба. Поради това аргументът за съществуващи завишени цени и завишени маржове на ПЕТ в Съюза, дължащи се на съществуването на въпросните мерки, трябваше да бъде отхвърлен.
(248)
След разгласяването някои ползватели повториха аргумента си, че цените в Съюза са били необосновано високи, в резултат на въздействието на натрупването на антидъмпингови мерки на пазар с концентрация сред производителите от Съюза, вертикална интеграция и ограничено производство, което не може да удовлетвори търсенето. Също така се твърдеше, че данните за цените показват, че по-високите цени в Съюза не съответстват на по-високите разходи за суровини. Отбелязва се, че аргументите относно концентрацията, вертикалната интеграция и производствения капацитет на индустрията на Съюза са разгледани съответно в съображения 207 и 259. По отношение на твърдението за въздействие на тези фактори върху цените на ПЕТ в Съюза, се припомня, че развитието на цените на ПЕТ е следствие от цената на суровините, които възлизат на до 90 % от разходите за ПЕТ (вж. съображение 173 по-горе). Освен това увеличението на цените на ПЕТ в периода между 2010 и 2011 г. е явление в световен мащаб (вж. съображение 172 по-горе). Поради това твърденията на страните бяха определени за необосновани.
(249)
По отношение на аргумента относно разликата между цените на ПЕТ в Съюза и цените в Азия и САЩ, както и в допълнение на констатациите, вече посочени в съображение 244 по-горе, беше установено, че разликата в цените между пазара на САЩ и на Съюза е нестабилна, но умерена. Цените в Съюза не са били систематично по-високи, както се твърди. Беше установено, че пазарът на Съюза и азиатският пазар са много различни от гледна точка на структурата на разходите, по-специално поради размера на пазара и икономиите от мащаба, достъпа до суровини и капацитета. Следователно сравняването на средните цени между тези два пазара не беше целесъобразно. Поради това аргументът на страните беше отхвърлен като необоснован.
(250)
Също така някои страни заявиха, че цените в Съюза са резултат от по-тясната им връзка с цената на суровината в сравнение със САЩ или Азия. Сравнението на тази взаимозависимост следва същата логика като сравнението на цените на различни регионални пазара, като разликата е, че се разглеждат колебанията на цените на суровините между различните регионални пазари. Въпреки това съществуващите структурни разлики между пазарите могат да обосноват разликата в таксите за преработка. Извънредните печалби на индустрията на Съюза в периода между 2010 и 2011 г. са пояснени в съображение 179 по-горе. Мерките не са имали никакво въздействие в нито една от посочените ситуации. Поради това аргументът на страните беше отхвърлен.
(251)
Същите страни заявиха, че най-големият производител в Съюза е определил по-високи цени за Съюза в сравнение с останалите пазари и е регистрирал по-високи печалби през 2010 г. в Съюза в сравнение с другаде. В този контекст се счита, че е икономически оправдано едно транснационално дружество да използва различни структури на разходите и следователно различни цени на различните регионални пазари. Извънредните нива на рентабилност в периода между 2010 и 2011 г. са пояснени в съображение 179 по-горе. На тези основания аргументът беше отхвърлен.
6.3. Икономическо състояние на ползвателите и предполагаемо въздействие на мерките
(252)
Бяха направени допълнителни твърдения по отношение на влошаването на икономическото положение на отрасъла на ползвателите, като например закриването на обекти и съкращаването на работни места. Твърдеше се, това се дължи на увеличението на цената на ПЕТ. Освен това бе заявено, че конкурентоспособността на водещите европейски търговски марки е била засегната, тъй като износът им в трети държави е в пряка конкуренция с бутилираните продукти, базирани на ПЕТ по международни цени.
(253)
Следва да се отбележи, че въз основа на информацията, предоставена от оказалите съдействие ползватели, бе установено, че сегментът на ползвателите е бил губещ въпреки наблюдавания спад в цялостното ниво на рентабилност през ПРП. Беше установено, че маржът на печалбата на отрасъла на ползвателите, определен въз основа на отговорите на въпросника съгласно методологията, предоставена на всички страни, е на подобно ниво като рентабилността, установена за индустрията на Съюза през ПРП. Двете проверени дружества (бутилиращи предприятия) съобщиха за допълнителни увеличения в производствените обеми и увеличена рентабилност през разглеждания период. За някои преработващи предприятия бе установено, че работят при много тесни маржове, като в някои случаи са изправени и пред структурни и финансови затруднения. Въпреки това в това отношение не може да се установи пряка връзка с действащите мерки. По подобен начин влошаването на икономическото положение на бутилиращите предприятия в известна степен е свързано и с внезапното увеличение на цената на ПЕТ вследствие на свиването на търсенето през 2011 г., което не е можело да бъде прехвърлено на търговците на дребно при настоящата икономическа криза. Въпреки че бе установено, че състоянието на отрасъла на ползвателите е било влошено в известна степен през 2011 г., връзката между спада и съществуването на мерките не бе доказана, особено предвид факта, че мерките са в действие от 2000 г. насам.
(254)
След разгласяването някои страни изразиха несъгласие със заключението, че отрасълът на ползвателите не е губещ. Страните също така заявиха, че маржовете на печалбата на ползвателите са били по-ниски от тези на индустрията на Съюза. По отношение на оценката на рентабилността на отрасъла на ползвателите, събраната от съдействащите ползватели информация противоречи на твърдението. Въпреки че някои съдействащи ползватели може да са били губещи, отрасълът на ползвателите е бил като цяло рентабилен. Във всеки случай, дори и увеличението на цените на ПЕТ да е било един от елементите, оказали въздействие върху рентабилността на ползвателите, не бе установена връзка между мерките и рентабилността на въпросните дружества. Що се отнася до сравнението на маржовете на печалбата на ползвателите и на индустрията на Съюза, това твърдение не бе обосновано. Поради нестабилните нива на рентабилността на индустрията на Съюза (вж. съображения 176-179 по-горе), сравнението между двата сегмента не бе определено като решаващо. Във всеки случай и двата сегмента показват сходни нива на рентабилност през ПРП (вж. съображение 253). В този контекст коментарите на страните бяха отхвърлени като необосновани.
(255)
Що се отнася до предполагаемото отрицателно влияние върху конкурентоспособността на износа на производителите от Съюза на бутилирана минерална вода/безалкохолни напитки, това твърдение не беше обосновано и не бе установена връзка със съществуването на действащите мерки в този контекст.
(256)
След разгласяването страните повториха твърдението си, че увеличаващите се цени на ПЕТ имат отрицателно въздействие върху конкурентоспособността на износа на бутилирана вода. Признава се, че увеличението на цените на ПЕТ, наред с други фактори, може да окаже отрицателно въздействие върху конкурентоспособността на износа на бутилирана вода. Независимо от това, тъй като няма установена връзка между увеличението на цените на ПЕТ и въпросните мерки, понеже цените на ПЕТ са на първо място свръзани с цените на суровините, твърдението за въздействие на мерките върху влошената конкурентоспособност беше отхвърлено.
(257)
На последно място, що се отнася до твърдението за въздействието на мерките върху заетостта, разследването разкри, че потвърдените закрити работни места в отрасъла на ползвателите са предизвикани най-вече от повишаването на производителността и ефективността, а някои от тях касаят съкращаването на временно нает персонал.
(258)
След разгласяването някои страни оспориха тази констатация на основание, че не е взето предвид състоянието на целия сектор. В допълнение на констатациите, посочени в съображение 254 по-горе, се отбелязва, че общият брой на работните места, съобщен от преработващите предприятия, значително се е увеличил, а нито едно от тях не е съобщило за закриване на такива. Бутилиращите предприятия твърдят, че закритите работни места са резултат от увеличените цени на ПЕТ. Въпреки това, тъй като увеличението в цените на ПЕТ е явление в световен мащаб, не беше установена връзка между закритите работни места и мерките. Освен това 90 % от закритите работни места, съобщени от ползвателите в техните отговори на въпросника, са били в концентрирани в три дружества. Едно от тях, проверен ползвател, с който е свързана значителна част от съобщените закрити работни места, е увеличил значително обемите си през разглеждания период, съответно тези закрити работни места са свързани с повишаването на производителността. По отношение на другите две дружества беше установено, че те имат едни от най-високите маржове на печалба сред съдействащите страни в техния сегмент и над целевите печалби, предвидени в този случай за индустрията на Съюза. Следователно твърденията бяха отхвърлени.
6.4. Други аргументи
(259)
След разгласяването някои страни заявиха, че производителите от Съюза нямат достатъчен капацитет, за да отговорят на съществуващото търсене. Отбелязва се, че индустрията на Съюза е функционирала с 86 % от производствения си капацитет през ПРП и разполага с достатъчен неизползван капацитет, за да осигури цялото вътрешно потребление на ПЕТ. Освен това вносът от други държави със или без действащи мерки продължава да съществува и то с възходяща тенденция. Действащите мерки са изтекли по отношение на Южна Корея и са отменени за вноса на разглеждания продукт от Малайзия и Индонезия. В допълнение, секторът за рециклиране на ПЕТ може да бъде още един източник на ПЕТ, за да се отговори на търсенето в Съюза. По тези причини твърдението за проблемите, пред които са изправени ползвателите поради недостатъчно производство в Съюза, не се счита за обосновано.
(260)
След разгласяването някои ползватели заявиха, че в анализа не се разглежда твърдението за отрицателно въздействие на натрупването на мерки върху разглеждания в рамките на настоящото преразглеждане продукт. В отговор на този аргумент се отбелязва, че изравнителните мерки отстраняват единствено вредата, нанесена от установеното субсидиране. Съществуването на „натрупаното“ съгласно твърдението въздействие не беше доказано. Напротив, въпреки действащите мерки, вносът от държавите с действащи мерки продължава и обемът му дори се е увеличил през разглеждания период. Също така се наблюдава внос от държави без действащи мерки с възходяща тенденция и в значителен обем. Поради това аргументът на страните беше отхвърлен.
7. Заключение относно интереса на Съюза
(261)
В заключение се очаква, че удължаването на срока на действие на изравнителните мерки спрямо вноса от Индия ще даде възможност на индустрията на Съюза да подобри и стабилизира икономическото си състояние след направените инвестиции и консолидирането през последните години.
(262)
Смята се също така, че подобряването на икономическото състояние на индустрията на Съюза може да бъде в интерес на производителите на ПТК, както и за производителите на ЕГ от Съюза, макар и в по-малка степен.
(263)
Икономическото състояние на някои ползватели се е влошило след последното преразглеждане, по-специално при по-малките предприятия, бутилиращи вода, които изглежда са повлияни отрицателно, наред с други причини, от последното покачване на цената на ПЕТ, което не са могли да прехвърлят на търговците на дребно предвид настоящата икономическа обстановка. Изключителното развитие на цените и маржовете през 2011 г. на индустрията на Съюза обаче беше счетено за световно явление, дължащо се основно на увеличението на цените на суровините. Следователно твърденията за съществуващи завишени цени и завишени маржове, свързани с наличието на въпросните мерки, бе сметнато за неоправдано. Същевременно пазарът на Съюза продължава да е отворен пазар със съществуващи алтернативни източници на доставки от други трети държави без действащи мерки.
(264)
В този контекст не беше установена връзка между увеличението на цената на ПЕТ и съществуващите мерки. Икономическото състояние на преработващите предприятия беше определено като стабилно независимо от действащите мерки. Значението на ПЕТ като дял от общите разходи на бутилиращите предприятия беше определено като ограничено. Освен това не беше установена връзка между колебанията в цената на ПЕТ и съществуващите мерки. На това основание се установи, че мерките нямат непропорционално въздействие върху ползвателите.
(265)
Като се вземат предвид всички горепосочени фактори, не може да се заключи категорично, че не е в интерес на Съюза да запази настоящите изравнителни мерки.
З. ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(266)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, на които се основаваше намерението да се препоръча запазването на съществуващите мерки. На тези страни бе предоставен и срок, в който те имаха възможност да представят коментарите си след разгласяването. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(267)
От горния анализ следва, че изравнителните мерки, приложими към вноса на ПЕТ с произход от Индия, следва да бъдат запазени в съответствие с член 18, параграф 1 от основния регламент. Следва да се припомни, че тези мерки се състоят от специфични мита.
(268)
Посочените в настоящия регламент изравнителни митнически ставки, приложими за отделни дружества, се прилагат изключително за внос на разглеждания продукт, произведен от тези дружества, и съответно от посочените конкретни правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от което и да било друго дружество, което не е конкретно посочено в член 1, параграф 2 от настоящия регламент със своето наименование и адрес, включително образувания, свързани с конкретно посочените, не може да се ползват от тези ставки и се облагат с митото, приложимо за „всички други дружества“.
(269)
Всякакви искания за прилагане на тези индивидуални изравнителни митнически ставки (напр. след промяна на наименованието на образуванието или след създаване на нови производствени или търговски структури) следва да се отправят към Комисията с цялата съответна информация, по-специално всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството, вътрешните и експортните продажби, свързани с, примерно, тази промяна на наименованието или промяната в производствените и търговските структури. Ако е необходимо, регламентът ще бъде съответно изменен и допълнен чрез актуализация на списъка на дружествата, ползващи се с правото на индивидуални митнически ставки.
(270)
За да се осигури правилното прилагане на изравнителните мита, нивото на остатъчното мито следва не само да се прилага спрямо неоказалите съдействие износители, но също и спрямо дружествата, които не са осъществявали никакъв износ в рамките на ПРП. Последните обаче се приканват, когато изпълнят изискванията на член 20 от основния регламент, да представят искане за преразглеждане в съответствие с посочения член, за да може тяхното положение да бъде разгледано отделно,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно изравнително мито върху вноса на полиетилентерефталат с вискозен индекс от 78 ml/g или повече, съгласно стандарт ISO 1628-5, класиран понастоящем в код по КН 3907 60 20 и с произход от Индия.
2. Ставката на окончателното изравнително мито, приложимо към продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от изброените по-долу дружества, е както следва:
Държава
Дружество
Изравнително мито
(EUR/тон)
Допълнителен код по ТАРИК
Индия
Reliance Industries Ltd
90,4
A181
Индия
Pearl Engineering Polymers Ltd
74,6
A182
Индия
Senpet Ltd
22,0
A183
Индия
Futura Polyesters Ltd
0
A184
Индия
Dhunseri Petrochem & Tea Limited
106,5
A585
Индия
Всички останали дружества.
69,4
A999
3. Когато стоките са били повредени преди влизането им в свободно обращение и следователно съгласно член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията от 2 юли 1993 г. за определяне на разпоредби за прилагане на Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета относно създаване на Митнически кодекс на Общността (15) за определянето на митническата стойност се използва част от действително платената или платима цена, размерът на изравнителното мито, изчислено на основата на горните суми, се намалява с процент, който отговаря на съответната част от действително платената или платима цена.
4. Независимо от разпоредбите на параграфи 1 и 2, окончателното изравнително мито няма да бъде прилагано към вноса, допуснат до свободно обращение в съответствие с член 2.
5. Прилагат се действащите разпоредби в областта на митата, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
1. Вносът се освобождава от наложените с член 1 изравнителни мита, при условие че стоките са произведени и директно изнесени (т.е. фактурирани и експедирани) за дружество вносител в Съюза от дружествата, изброени в Решение 2000/745/ЕО и последващите му изменения, декларирани са под съответния допълнителен код по ТАРИК и са изпълнени условията на параграф 2.
2. Когато е представено искане за допускане до свободно обращение, освобождаването от мита зависи от представянето пред митническите органи на въпросната държава членка на валидна „Фактура за поета гаранция“, издадена от дружествата износители с приета гаранция, която съдържа основните елементи, изброени в приложението. Освен това освобождаването от мито зависи и от условието обявените и представени пред митницата стоки да съответстват напълно на описанието във „Фактурата за поета гаранция“.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 21 май 2013 година.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 461/2013,
21. mai 2013,
millega pärast määruse (EÜ) nr 597/2009 artikli 18 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse Indiast pärit teatava polüetüleentereftalaadi impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 18,
võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Kehtivad meetmed
(1)
Määrusega (EÜ) nr 2603/2000 (2), kehtestas nõukogu lõpliku tasakaalustava tollimaksu muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes. Nõukogu muutis Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes kehtivate tasakaalustusmeetmete taset määrusega (EÜ) nr 1645/2005 (3). Muudatused tehti kiirendatud korras läbivaatamise põhjal vastavalt algmääruse artiklile 20. Pärast aegumise läbivaatamist kehtestas määrusega (EÜ) nr 193/2007 (4) lõpliku tasakaalustava tollimaksu veel viieks aastaks. Osalise vahepealse läbivaatamise tulemusena muudeti hiljem määrusega (EÜ) nr 1286/2008 (5) ja määrusega (EL) nr 906/2011 (6) tasakaalustusmeetmeid. Hilisem osaline vahepealne läbivaatamine lõpetati rakendusmäärusega (EL) nr 559/2012 (7) ilma kehtivaid meetmeid muutmata. Otsusega 2000/745/EÜ (8) kiitis komisjon heaks India kolme eksportiva tootja pakutud kohustused, milles oli kehtestatud minimaalne impordihind.
(2)
Tasakaalustavad meetmed on kehtestatud koguselise tollimaksuna. Individuaalselt nimetatud India tootjate suhtes kohaldatava tollimaksu määraks kehtestati 0-106,5 eurot tonni kohta ning teiste tootjate impordi suhtes kehtestati jääktollimaksumäär 69,4 eurot tonni kohta.
2. Kehtivad dumpinguvastased meetmed
(3)
Määrusega (EÜ) nr 2604/2000 (9) kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu muu hulgas Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes. Pärast aegumise läbivaatamist pikendas nõukogu määrusega (EÜ) nr 192/2007 (10) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtivust veel viieks aastaks.
3. Taotlus aegumise läbivaatamise algatamiseks
(4)
Pärast kehtivate lõplike tasakaalustusmeetmete eelseisva aegumise teate avaldamist (11) sai komisjon 25. novembril 2011 taotluse nende meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks vastavalt algmääruse artiklile 18 (edaspidi „aegumise läbivaatamine”). Läbivaatamine algatati Euroopa polüetüleentereftalaadi tootjate komitee (CPME) (edaspidi „taotluse esitaja”) taotluse põhjal, mis esitati liidu tootjate nimel, kelle toodang moodustab peaaegu 95 % liidus toodetavast teatavast polüetüleentereftalaadist.
(5)
Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa subsideerimise ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.
(6)
Enne meetmete aegumise läbivaatamise menetluse algatamist ja kooskõlas algmääruse artikli 22 lõikega 1 ja artikli 10 lõikega 7 teatas komisjon India valitsusele, et on saanud nõuetekohaselt dokumenteeritud läbivaatamistaotluse, ning kutsus India valitsust konsultatsioonidele eesmärgiga tuua kaebuse sisu asjus selgust ja jõuda vastastikku kooskõlastatud lahenduseni. Komisjon ei saanud India valitsuselt oma konsultatsioonipakkumisele mingit vastust.
4. Aegumise läbivaatamise algatamine
(7)
Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 24. veebruaril 2012. aastal Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (12) (edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artiklile 18.
5. Paralleelne uurimine
(8)
24. veebruaril 2012 alustas komisjon ka Indiast, Indoneesiast, Malaisiast, Taiwanist ja Taist pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 (13).
6. Uurimine
6.1. Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood
(9)
Subsideerimise jätkumise või kordumise tõenäosust käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2011 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundade uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2008 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
6.2. Uurimise pooled
(10)
Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajatele, asjaomase riigi eksportivatele tootjatele, importijatele, teadaolevatele kasutajatele ning asjaomase riigi esindajatele.
(11)
Huvitatud isikutele anti võimalus teavitada kirjalikult oma seisukohtadest ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Ära kuulati kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja tõendasid, et nende ärakuulamiseks on konkreetsed põhjused.
(12)
Võttes arvesse India eksportivate tootjate ning liidu tootjate ja importijate ilmset suurt arvu, peeti asjakohaseks uurida, kas tuleks kasutada väljavõttelist uuringut kooskõlas algmääruse artikliga 27. Selleks, et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valim moodustada, paluti eksportivatel tootjatel ja sõltumatutel importijatel endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.
(13)
Seitse eksportivat tootjat vastasid nõusolekuga kuuluda valimisse ja väljendasid valmisolekut teha uurimise käigus koostööd. Liitu suunatud ekspordi mahu põhjal moodustati kolmest India eksportivast tootjast koosnev valim. Selle valimi kohta ei esitanud vastuväiteid ei valimisse kuulunud tootjad, valimisse mittekuulunud tootjad ega India asjaomased ametiasutused.
(14)
Kolmele valimisse kuulunud eksportivale tootjale saadeti täitmiseks ettenähtud küsimustikud ning kõikidelt saadi vastused. Ühe valimisse kuulunud India tootja küsimustikule antud vastustest selgus siiski, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eksportis ta vaatlusalust toodet üksnes tühises koguses ning seetõttu ei olnud subsiidiumi määra arvutamine selle äriühingu puhul asjakohane. Kontrollkäigud tehti kahe ülejäänud eksportiva tootja valdustesse, kelle toodang moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Indiast liitu imporditavast kogutoodangust 99 %.
(15)
Pärast oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist esitas üks koostööd teinud India tootja taotluse arvutada välja subsiidiumi marginaal. Seoses sellega leidis taas kinnitust, et selle äriühingu eksport ei olnud märkimisväärne ja seega ei mõjutanud see subsideerimise jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlaksmääramist käesolevas ülevaates. Seetõttu lükati see taotlus tagasi.
(16)
Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Enne uurimise algatamist teada olnud 13 liidu tootjast kuulus valimisse neli äriühingut, kes valiti suurima tüüpilise tootmis- ja müügimahu alusel, mida oli uurimiseks ettenähtud aja jooksul võimalik korralikult uurida. Valim esindas üle 50 % kogu hinnangulisest liidu toodangust ja müügist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Huvitatud isikutel paluti toimikuga tutvuda ja esitada märkused selle valiku sobivuse kohta 15 päeva jooksul alates algatamisteate avaldamisest. Ära kuulati kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja tõendasid, et nende ärakuulamiseks on konkreetsed põhjused.
(17)
Teatavad huvitatud isikud esitasid vastuväiteid liidu tootjate väljavõttelise uuringu kohta. Nad väitsid järgmist: i) komisjon ei tohiks korraldada väljavõttelist uuringut eelkõige seetõttu, et eelmise uurimise ajal seda ei tehtud; ii) valimi moodustamise meetod vaidlustati põhjusel, et sellega „aetakse segamini kolm erinevat tegevust”, nimelt representatiivsuse hindamine ning liidu tootmisharu ja valimi määratlemine; iii) esialgne valim koostati ebaõige ja mittetäieliku teabe põhjal; iv) esialgne valim ei ole tüüpiline, sest hõlmab pigem üksuseid kui rühmi; samuti väideti, et see hõlmab äriühinguid, millest üks võõrandati hiljuti ja teine on seotud müügiga tegelev äriühing, mis vähendab valimi tüüpilisust.
(18)
Huvitatud isikute esitatud väidetele vastati järgmiselt:
-
Liidu tootjatest koosneva valimi moodustamise otsus tehakse iga uurimise puhul eraldi, sõltuvalt konkreetse juhtumi asjaoludest, ning algmääruse artikli 22 lõige 6 ei näe ette sellise valimi kasutamist kahju kindlakstegemisel aegumise läbivaatamise kontekstis. Vastupidiselt varasematele uurimistele, kus kõikide endast teada andnud ja koostööd teinud äriühingute uurimine oli teostatav, leidis komisjon käesoleva läbivaatamise puhul, et tootjate suurt arvu silmas pidades ei ole võimalik kõiki liidu tootjaid ettenähtud aja jooksul korralikult uurida ning et seega on artikli 27 tingimused täidetud.
-
Komisjon ei „ajanud segamini” representatiivsuse kindlakstegemist, liidu tootmisharu määratlemist ja esialgse valimi moodustamist, sest need sammud tehti üksteisest sõltumatult ja otsused nende kohta tehti eraldi. Ei ole tõendatud, millises ulatuses mõjutas liidu tootjate esitatud tootmis- ja müügiandmete kasutamine valimi tüüpilisust representatiivsuse hindamise kontekstis.
-
Valim moodustati valiku ajal kättesaadava teabe põhjal vastavalt algmääruse artiklile 27. Valimi tüüpilisus vaadati läbi pärast huvitatud isikute märkusi ühe konkreetse äriühingu andmete kohta. Leiti, et ükski esitatud märkustest ei ole põhjendatud.
-
Vastavalt algmääruse artiklile 27 moodustati valim suurima tüüpilise tootmis- ja müügimahu põhjal, mida oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Liidu tootmisharu jaoks peeti tüüpilisteks suurematesse kontsernidesse kuuluvaid äriühinguid, mis tegutsevad teistest samasse kontserni kuuluvatest tütarettevõtjatest sõltumatult, ja seega ei olnud vajadust uurida kogu kontserni konsolideeritult. Samas võeti äriühingud valimisse kui majandusüksused, tagades seega, et kõiki asjaomaseid andmeid on võimalik kontrollida. Võõrandamistehingud ja seotud müügi olemasolu kuulusid vaatlusalusel perioodil sektorit iseloomustavate näitajate hulka ja seega leiti, et ükski neist elementidest ei vähenda valimi tüüpilisust.
(19)
Pärast avalikustamist kordasid pooled eespool nimetatud argumente, mida on juba käsitletud.
(20)
Algatamisteates oli ette nähtud sõltumatute importijate kaasamine valimisse. Ükski 24st sõltumatust importijast, kellega ühendust võeti, uurimise ajal koostööd ei teinud.
(21)
Uurimise algatamisel võeti ühendust kõigi viie teadaoleva tooraine tarnijaga ja neile saadeti küsimustikud. Kaks tarnijat andsid endast teada ja vastasid küsimustikule.
(22)
Uurimise algatamisel võeti ühendust kõigi teadaolevate kasutajate ühendustega. Küsimustikule vastas seitseteist kasutajat. Endast andis teada ja esitas oma seisukoha 20 kasutajate ühendust 16 liikmesriigist.
7. Saadud teabe kontrollimine
(23)
Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks subsideerimise ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ning liidu huvide kindlakstegemiseks. Tehti kontrollkäigud India valitsuse valdustesse Delhis ja järgmiste huvitatud isikute valdustesse.
a)
Eksportivad tootjad:
-
Dhunseri Petrochem and Tea Limited, Kolkata, India;
-
Reliance Industries Limited, Navi Mumbai, India;
b)
liidu tootjad:
-
Indorama Polymers Europe, UAB, Madalmaad;
-
Equipolymers, Itaalia, Saksamaa;
-
Neo Group, UAB, Leedu;
-
Novapet SA, Hispaania;
c)
liidus asuvad kasutajad:
-
Coca-Cola Europe, Belgia;
-
Nestle Waters France, Prantsusmaa.
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
1. Vaatlusalune toode
(24)
Läbivaatamisele kuuluv vaatlusalune toode on sama, mis esialgses uurimises, s.o Indiast pärit polüetüleentereftalaat, mille viskoossus vastavalt ISO standardile 1628-5 on vähemalt 78 ml/g. Praegu kuulub see CN-koodi 3907 60 20 alla.
2. Samasugune toode
(25)
Nii esialgse kui ka kordusuurimise käigus selgus, et vaatlusalusel tootel, st asjaomastes riikides toodetud ja omamaisel turul müüdud polüetüleentereftalaadil ning liidus liidu tootmisharu toodetud ja müüdud polüetüleentereftalaadil, on samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning samad kasutusalad. Seepärast käsitatakse neid samasuguste toodetena vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele c.
C. SUBSIDEERIMISE JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS
1. Sissejuhatus
(26)
Läbivaatamistaotluses sisalduva teabe ja komisjoni küsimustikule antud vastuste põhjal uuriti järgmisi kavasid, mis väidetavalt hõlmavad subsiidiumide andmist.
Üleriigilised kavad
a)
Imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook Scheme - DEPB-kava)
b)
Tollimaksu tagastamise kava
c)
Sihtturgude kava (FM-kava)
d)
Sihttoodete kava (Focus Product Scheme - FP-kava)
e)
Staatuseomanike ergutuskava (SHIS-kava)
f)
Eellubade kava (Advance Authorisation Scheme)
g)
Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme - EPCG-kava)
h)
Erimajandustsoonide / ekspordisuunitlusega üksuste kava (Special Economic Zones - SEZ/Export Oriented Units Scheme - EOU-kava)
i)
Ekspordi krediteerimise kava (Export Credit Scheme - EC-kava)
j)
Tulumaksuvabastuse kava (Income Tax Exemption Scheme - ITE-kava)
Piirkondlikud kavad
k)
Lääne-Bengali sooduskava (West Bengal Incentives Scheme - WBI-kava)
l)
Guajarati valitsuse kapitaliinvesteeringute sooduskava (Capital Investment Incentive Scheme of the Government of Gujarat)
m)
Gujarati müügimaksuvabastuse kava (Gujarat Sales Tax Incentive Scheme - GSTIS)
n)
Gujarati elektrimaksust vabastamise kava (Gujarat Electricity Duty Exemption Scheme - GEDES)
o)
Maharashtra osariigi valitsuse ergutussüsteem (Package Scheme of Incentives (PSI) of the Government of Maharashtra)
(27)
Punktides a ja c-h nimetatud kavad põhinevad 1992. aasta väliskaubanduse (arendamise ja reguleerimise) seadusel (1992. aasta, nr 22), mis jõustus 7. augustil 1992 (edaspidi „väliskaubandusseadus”). Väliskaubandusseadus lubab India valitsusel välja anda teatisi ekspordi- ja impordipoliitika kohta. Need on kokku võetud väliskaubanduspoliitika dokumentides, mida kaubandusministeerium annab välja iga viie aasta tagant ja ajakohastab regulaarselt. Käesoleva läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jaoks oluline ekspordipoliitika dokument on „Väliskaubanduspoliitika kava aastateks 2009-2014” (edaspidi „väliskaubanduspoliitika kava 2009-2014”). Lisaks sellele sätestab India valitsus väliskaubanduspoliitika kava 2009-2014 reguleeriva korra väljaandes „Menetlusjuhend, I köide” („Handbook of Procedures, Volume I”, edaspidi „HOP 2009-2014 I köide”). Ka menetlusjuhendit ajakohastatakse korrapäraselt.
(28)
Punktis b nimetatud kava põhineb 1962. aasta tolliseaduse jaol 75, 1944. aasta aktsiisiseaduse jaol 37, 1994. aasta rahandusseaduse jagudel 93A ja 94 ning 1995. aasta tollimaksu, riikliku aktsiisimaksu ja teenusmaksu tagastamise eeskirjadel. Tagastamismäärad avaldatakse regulaarselt; läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kohaldati kogu tootmisharu suhtes aastatel 2011-2012 kehtinud tollimaksutagastust, mis avaldati 22. septembri 2011. aasta teadaandes nr 68 / 2011- Customs (N.T.). Tollimaksu tagastamise kava nimetatakse väliskaubanduspoliitika kava 2009-2014 4. peatükis ka tollimaksust vabastamise kavaks.
(29)
Eespool punktis i nimetatud kava põhineb 1949. aasta panganduse reguleerimise seaduse jagudel 21 ja 35A, mis lubavad India Reservpangal (RBI) juhtida kommertspankade ekspordi krediteerimist.
(30)
Eespool punktis j nimetatud kava põhineb 1961. aasta tulumaksuseadusel, mida muudetakse igal aastal rahandusseadusega.
(31)
Eespool punktis k nimetatud kava haldab Lääne-Bengali valitsus ja see on sätestatud Lääne-Bengali valitsuse kaubandus- ja tööstusministeeriumi 22. juuni 1999. aasta teadaandes nr 580-CI/H, mis on viimati asendatud 24. märtsi 2004. aasta teadaandega nr 134-CI/O/Incentive/17/03/I.
(32)
Eespool punktis l nimetatud kava haldab Gujarati valitsus ja see põhineb Gujarati tööstussoodustuste meetmetel.
(33)
Eespool punktis m nimetatud kava haldab Gujarati valitsus ja see põhineb Gujarati tööstussoodustuste meetmetel.
(34)
Eespool punktis n nimetatud kava põhineb Bombay 1958. aasta elektrimaksu seadusel.
(35)
Eespool punktis o nimetud kava haldab Maharashtra osariik ja see põhineb Maharashtra osariigi valitsuse tööstuse, energeetika ja tööhõiveministeeriumi määrustel.
(36)
Uurimine näitas, et valimisse kuulunud eksportivad tootjad said vaatlusaluse toote jaoks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil soodustusi järgmiste kavade raames:
Üleriigiline kava
a)
Imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook Scheme - DEPB-kava)
b)
Tollimaksu tagastamise kava
c)
Sihtturgude kava (FM-kava)
d)
Staatuseomanike ergutuskava (SHIS-kava)
e)
Eellubade kava (Advance Authorisation Scheme)
Piirkondlikud kavad
f)
Lääne-Bengali sooduskava (West Bengal Incentives Scheme - WBI-kava).
2. Imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook Scheme - DEPB-kava)
a) Õiguslik alus
(37)
DEPB-kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud väliskaubanduspoliitika kava 2009-2014 peatükis 4.3 ja HOP 2009-2014 I köite 4. peatükis
b) Toetuse saamise õigus
(38)
Selle kava tingimustele vastavad kõik tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad.
c) Rakendamine
(39)
DEPB-kava alusel võib eksportija taotleda krediiti, mis arvutatakse protsendina kava raames eksporditud toodete väärtusest. India ametiasutused on kehtestanud sellised DEPBS-määrad enamiku toodete, sealhulgas vaatlusaluse toote jaoks. Määrad kehtestatakse standardsete sisend- ja väljundnormide (SIONide) alusel, võttes arvesse eeldatavat imporditud sisendite sisaldust eksporditavas tootes ja tollimaksu eeldatavale imporditud sisendile, sõltumata sellest, kas imporditollimaksud on tegelikult tasutud või mitte. Vaatlusaluse toote DEPBS-määr praeguse läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toimunud praeguses uurimises oli 8 %, maksimaalse väärtusega 58 INR/kg.
(40)
Selleks et kõnealuse kava raames soodustusi saada, peab äriühing eksportima. Eksporditehingu ajal peab eksportija esitama India ametiasutustele deklaratsiooni, milles on näidatud, et eksport toimub DEPB-kava raames. Kaupade eksportimiseks väljastavad India tolliasutused ekspedeerimismenetluse ajal ekspordi lastimisloa. See dokument näitab muu hulgas DEPBS-krediidi summat, mis on selle eksporditehingu jaoks ette nähtud. Sellel ajahetkel saab eksportija teada saadava toetuse suuruse. Kui tolliasutused on väljastanud ekspordi saatekirja, ei ole India valitsusel enam DEPBS-krediidi andmise üle otsustusõigust. Toetuse arvutamisel kasutatakse DEPBS-määra, mida kohaldati ekspordideklaratsiooni esitamise ajal.
(41)
Samuti leiti, et vastavalt India raamatupidamisstandarditele saab DEPB-kava krediidi pärast ekspordikohustuse täitmist kanda tekkepõhise tuluna raamatupidamisaruannetesse. Sellist krediiti võib kasutada tollimaksude tasumiseks ükskõik milliste kaupade järgneval importimisel, välja arvatud kapitalikaubad ja impordipiiranguga kaubad. Kõnealuse krediidi alusel imporditud kaupu võib müüa siseturul (kus nende suhtes kohaldatakse müügimaksu) või kasutada muul viisil. DEPBS-krediit on vabalt üleantav ja kehtib 24 kuud alates väljastamise kuupäevast.
(42)
DEPBS-krediidi taotlused täidetakse elektrooniliselt ja neis esitatud eksporditehingute arv ei ole piiratud. Toetuse saamise taotluse esitamise tähtaeg on kolm kuud pärast eksportimist, kuid nagu HOP 2009-2014 I köite punktis 9.3 on sätestatud, võib taotlusi, mis saabuvad pärast taotluse esitamise tähtaja möödumist alati arvesse võtta, kui tasutakse väike trahv (st 10 % ettenähtud summast).
(43)
Tehti kindlaks, et mõlemad valimisse kuulunud äriühingud kasutasid kõnealust kava läbivaatamisega seotud uurimisperioodi esimese kolme kvartali jooksul.
d) Järeldus DEPB-kava kohta
(44)
DEPB-kavaga antakse subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. DEPBS-krediit on India valitsuse antav rahaline toetus, kuna krediiti kasutatakse imporditollimaksude korvamiseks, ning seetõttu laekub India valitsusele vähem tollimaksu. Lisaks on DEPBS-krediit kasulik eksportijale, kuna see parandab tema likviidsust.
(45)
Lisaks sõltub DEPB-kava juriidiliselt eksporditegevusest ja seepärast käsitatakse seda konkreetse ja tasakaalustatavana vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktile a.
(46)
Seda kava ei saa käsitada tollimaksu lubatava tagastussüsteemina ega asendamise puhul rakendatava tagastussüsteemina algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) sätestatud rangetele eeskirjadele. Eksportija ei ole tegelikult kohustatud tollimaksuvabalt imporditud kaupa tootmisprotsessis tarbima ning krediidisumma arvutamise aluseks ei ole tegelikult tarbitud sisendid. Lisaks ei ole olemas süsteemi ega menetluskorda, mis kinnitaks, millist toorainet eksporditud kaupade tootmisprotsessis kasutatakse või kas on esinenud imporditollimaksude ülemäärast maksmist algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses. Lisaks on eksportijal õigus saada DEPB-kava alusel toetust sõltumata sellest, kas ta üldse sisendeid impordib. Toetuse saamiseks piisab, kui eksportija lihtsalt ekspordib kaupu, tõendamata sisendmaterjalide importimist. Seega on DEPB-kava alusel õigus abi saada isegi eksportijatel, kes hangivad kõik sisendid kodumaalt ega impordi mingeid sisendina kasutatavaid kaupu.
e) DEPB-kava kehtetuks tunnistamine ja üleminek tollimaksu tagastamise kavale
(47)
17. juunil 2011 avaldatud riikliku teatisega nr 54 (RE-2010)/2009-2014 pikendati DEPB-kava viimast korda veel kolmeks kuuks kuni 30. septembrini 2011. Kuna pärast seda ei ole avaldatud ühtegi pikendamisteadet, siis on DEPB-kava alates 30. septembrist 2011 kehtetu. Seetõttu oli vaja kontrollida, kas selle kava suhtes võib meetmeid kehtestada vastavalt algmääruse artikli 15 lõikele 1.
(48)
India valitsus selgitas komisjonile, et pärast DEPB-kava tühistamist võivad äriühingud valida mõne muu väliskaubanduspoliitika kava 2009-2014 4. peatükis määratletud tollimaksust vabastamise / tollimaksu tagastamise kava, näiteks eellubade kava (AA-kava) või tollimaksu tagastamise kava (DD-kava).
(49)
Uurimine näitas, et mõlemad valimisse kuulunud äriühingud hakkasid kohe pärast DEPB-kava tühistamist saama ise toetust tollimaksu tagastamise kavast. Tuleb märkida, et tollimaksu tagastamise kava võeti kasutusele 1995. aastal ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodi esimese kolme kvartali jooksul ja mitu aastat enne läbivaatamisega seotud perioodi kehtis see kava koos DEPB-kavaga. Eksportijad ei saa siiski sama ekspordi suhtes kasutada tollimaksu tagastamise kava samal ajal DEPB-kavaga. Uurimisperioodi kolme esimese kvartali jooksul moodustas tollimaksu tagastamise määr 2,2 % ja selle ülempiir oli 1,5 INR/kg, mis muudab tollimaksust vabastamise määra väiksemaks ja vähem ahvatlevaks kui DEPB-kava. Tuleb märkida, et India valitsus astus samme sujuvaks üleminekuks DEPB-kavalt tollimaksu tagastamise kavale, nagu on näha 22. septembri 2011. aasta ringkirjas nr 42/2011-Customs. Nimetatud ringkirjas selgitatakse, et käesoleva aasta [tollimaksu] tagastamiskava sisaldab tooteid, mis kuulusid siiani DEPB-kava alla. Samas ringkirjas öeldakse, et DEPB-kava alla kuulunud sektorite suhtes on otsustatud tagada nende sektorite kaupade sujuv üleminek, viies need tagastuskava alla. Üleminekumeetmena on nende kaupade puhul tagasimaksed veidi väiksemad kui DEPB-kava raames makstud määrad, jäädes enamiku kaupade puhul 1 ja 3 % vahele. Teisisõnu viitab kõnealune ringkiri asjaolule, et kehtivad tollimaksu tagastamise määrad, mis jõustusid 1. oktoobril 2011, määrati kindlaks selliselt, et need tagaksid samasuguse toetuse kui tühistatud DEPB-kava.
(50)
Alates 1. oktoobrist 2011 suurendati vaatlusaluse toote suhtes kohaldatavat tollimaksu tagastamise määra 2,2 %-st 5,5 %-ni FOB-väärtusest ning asjaomast ülempiiri tõsteti 1,5 INR/kg-lt 5,5 INR/kg-le. Leiti, et uus määr tagab samaväärsed subsideerimise tasemed kui DEPB-kava oma 8 % määra ja 58 INR/kg ülempiiriga kuni 30. septembrini 2011. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kehtinud polüetüleentereftalaadi hindade suhtes kohaldati üldiselt DEPB-kava maksimaalset ülempiiri, mille tulemusena kujunes teoreetiliselt toetuse määraks 4,64 INR/kg ehk 5,8 %. Tollimaksu tagastamise kava puhul maksimaalset ülempiiri ei kohaldatud, seega ulatus toetus teoreetiliselt 5,5 %-ni.
(51)
Uurimine kinnitas eelmise põhjenduse paikapidavust. DEPB-kava ja tollimaksu tagastamise kava raames saadud aasta keskmised subsiidiumimarginaalid olid valimisse kuulunud äriühingute puhul vastavalt 5,5 % ja 6 %.
(52)
Kavade võrdlus näitab ka seda, et ka nende rakendamises on mitmeid sarnaseid jooni.
(53)
Põhjendused 47-51 kinnitavad, et kuigi DEPB-kava tühistati, jätkati sujuva ülemineku teel tollimaksu tagastamise kavale samade toetuste katkematut jagamist peaaegu samas mahus. Seetõttu jõuti järeldusele, et algmääruse artikli 15 lõike 1 tähenduses ei ole subsiidiume tühistatud ja et DEPB-kava on tasakaalustatav.
(54)
Pärast oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist väitis üks eksportiv tooja, et DEPB-kava on tagasi võetud ja seepärast ei tohiks seda kava tasakaalustada. Vastuseks sellele märgitakse, et nagu põhjenduses 47 juba selgitati, lõppes DEPB-kava 30. septembril 2011. Subsideerimine siiski jätkus ja eksportijail on võimalus DEPB-kava asemel soodustusi taotleda ja saada näiteks tollimaksu tagastamise kava (DD-kava) või eellubade kava (AA-kava) raames. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.
f) Subsiidiumisumma arvutamine
(55)
Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 2 ja artiklile 5 arvutati tasakaalustatavad subsiidiumid, lähtudes kasust, mille subsiidiumi saaja uurimisperioodil uurimistulemuste järgi subsideerimisest sai. Leiti, et kasu saadi selle kava raames toimunud eksporditehingu ajal. Sel hetkel loobub India valitsus tollimaksudest, andes seega rahalist toetust algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kui toll väljastab ekspordi saatekirja, milles on märgitud muu hulgas asjakohase eksporditehingu puhul antava DEPBS-krediidi summa, ei ole India valitsusel enam õigust otsustada, kas subsiidiumi anda või mitte. Ülaltoodut arvestades peetakse õigeks hinnata DEPB-kava alusel saadud kasu kui läbivaatamisega seotud uurimisperioodil selle kava raames tehtud eksporditehingute eest saadud krediidi summat.
(56)
Põhjendatud nõuete esitamisel arvati krediidisummast maha subsiidiumi saamiseks makstud lõivud ja sel viisil saadud subsiidiumisummast saadi lugeja vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati need subsiidiumisummad kogu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi aegsele vaatlusaluse toote ekspordikäibele (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud ega transporditud koguste alusel.
(57)
Eespool öeldut arvestades olid valimisse kuulunud äriühingute puhul selle kava raames kindlaks tehtud subsiidiumi määrad 3,78 % ja 4,42 %.
3. Tollimaksu tagastamise kava
a) Õiguslik alus
(58)
Tollimaksu tagastamise kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud 1995. aasta tollimaksu ja riikliku aktsiisimaksu tagastamise eeskirjades, mida on muudetud hilisemate teadaannetega.
b) Toetuse saamise õigus
(59)
Selle kava tingimustele vastavad kõik tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad.
c) Rakendamine
(60)
Tingimustele vastav eksportija võib taotleda summa tagastamist, mis arvutatakse protsendimäärana selle kava raames eksporditud toodete FOB-väärtusest. India valitsus on kehtestanud sellised tagastusmäärad enamikule toodetele, sealhulgas vaatlusalusele tootele. Nende kindlaksmääramisel võetakse aluseks toote valmistusprotsessis kasutatud materjalide keskmine kogus või väärtus ja nende eest makstud tollimaksu keskmine summa. Neid kohaldatakse sõltumata sellest, kas imporditollimaksud on tegelikult tasutud või mitte. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli vaatlusaluse toote tollimaksu tagastamise määr tollimaksu tagastamise kava raames 5,5 % FOB-väärtusest ja maksimaalne väärtus 5,5 INR/kg.
(61)
Selleks et kõnealuse kava raames soodustusi saada, peab äriühing eksportima. Samal ajal kui kaubasaadetise üksikasjad registreeritakse tolliserveris (ICEGATE), näidatakse ära, et eksport toimub tollimaksu tagastamise kava raames ning määratakse kindlaks tollimaksu tagastamise kava kohane tühistamatu summa. Pärast seda, kui laevandusettevõtja on esitanud üldise ekspordideklaratsiooni (Export General Manifest - EGM) ja kui tolliasutus on võrrelnud seda dokumenti saatearve andmetega, on täidetud kõik tingimused, et anda luba tagastatava summa väljamaksmiseks kas otsemaksena eksportija pangakontole või maksekorralduse kaudu.
(62)
Eksportija peab panga sertifikaadi (Bank Realisation Certificate - BRC) alusel tõestama ka ekspordi toimumist. Nimetatud dokumendi võib esitada ka pärast tagastatava summa väljamaksmist, kuid kui eksportija ei esita panga sertifikaati ettenähtud aja jooksul, nõuab India valitsus makstud summa tagasi.
(63)
Tagastatud summat võib kasutada mis tahes eesmärgil.
(64)
Leiti, et vastavalt India raamatupidamisstandarditele saab tollimaksu tagastamise summa pärast ekspordikohustuse täitmist kanda tekkepõhise tuluna raamatupidamisaruannetesse.
(65)
Leiti, et valimisse kuulunud äriühingud kasutasid tollimaksu tagastamise kava läbivaatamisega seotud uurimisperioodi viimases kvartalis.
d) Järeldus tollimaksu tagastamise kava kava kohta
(66)
Tollimaksu tagastamise kavaga antakse subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. Tollimaksu tagasimakse on India valitsuse rahaline toetus. Lisaks sellele on tollimaksutagastus toetus eksportijale, sest see parandab äriühingu likviidsust.
(67)
Lisaks sõltub tollimaksu tagastamise kava juriidiliselt eksporditegevusest ja seepärast käsitatakse seda konkreetse ja tasakaalustatavana vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktile a.
(68)
Seda kava ei saa käsitada tollimaksu lubatava tagastussüsteemina ega asendamise puhul rakendatava tagastussüsteemina algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) sätestatud rangetele eeskirjadele.
(69)
Lisaks ei ole olemas süsteemi ega menetluskorda, mis kinnitaks, millist toorainet eksporditud kaupade tootmisprotsessis kasutatakse või kas on esinenud imporditollimaksude ülemäärast maksmist algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses. Lisaks on eksportijal õigus saada kava alusel toetust sõltumata sellest, kas ta üldse impordib mingeid sisendeid. Toetuse saamiseks piisab, kui eksportija lihtsalt ekspordib kaupu, tõendamata sisendmaterjalide importimist. Seega on tollimaksu tagastamise kava alusel õigus abi saada isegi eksportijatel, kes hangivad kõik sisendid kodumaalt ega impordi mingeid sisendina kasutatavaid kaupu.
(70)
Seda kinnitab India valitsuse ringkiri nr 24/2001, milles on selget öeldud, et tollimaksu tagastamise määradel ei ole seost toormaterjali tegeliku tarbimise ega tollimaksuga, mida konkreetsed eksportijad maksavad või mida tuleb maksta üksikute kaubapartiide eest, ning milles soovitatakse piirkondlikel ametiasutustel mitte nõuda eksportijatelt tõendeid imporditud või kodumaiste toorainete pealt tegelikult makstud tollimaksude kohta, kui eksportijad esitavad tagasimakse nõude dokumendid.
(71)
Eespool toodu põhjal järeldati, et tollimaksu tagastamise kava on tasakaalustatav.
e) Subsiidiumisumma arvutamine
(72)
Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 2 ja artiklile 5 arvutati tasakaalustatavad subsiidiumid, lähtudes kasust, mille subsiidiumi saaja uurimisperioodil uurimistulemuste järgi subsideerimisest sai. Leiti, et kasu saadi selle kava raames toimunud eksporditehingu ajal. Sel hetkel on India valitsus kohustatud tagastatava summa välja maksma, andes seega rahalist toetust algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kui tolliasutused on väljastanud ekspordi saatekirja, millel on muu hulgas märgitud selle eksporditehingu puhul antav tagasimakse summa, pole India valitsusel enam õigust otsustada, kas anda subsiidiumi või mitte. Eespool esitatut arvestades peetakse õigeks hinnata tollimaksu tagastamise kava alusel saadud toetust kui läbivaatamisega seotud uurimisperioodil selle kava raames tehtud eksporditehingute pealt teenitud tagasimaksete summat.
(73)
Põhjendatud nõuete esitamisel arvati krediidisummast maha subsiidiumi saamiseks makstud lõivud ja sel viisil saadud subsiidiumisummast saadi lugeja vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati need subsiidiumisummad kogu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi aegsele vaatlusaluse toote ekspordikäibele (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud ega transporditud koguste alusel.
(74)
Eespool öeldut arvestades olid valimisse kuulunud asjaomaste äriühingute puhul selle kava raames kindlaks tehtud subsiidiumi määrad 1,65 % ja 1,32 %.
4. Sihtturgude kava (Focus Market Scheme - FM-kava)
a) Õiguslik alus
(75)
Sihtturgude kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud väliskaubanduspoliitika kava 2009-2014 punktis 3.14 ja HOP 2009-2014 I köite punktis 3.8.
b) Toetuse saamise õigus
(76)
Selle kava tingimustele vastavad kõik tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad.
c) Rakendamine
(77)
Selle kava raames on õigus saada tollimaksukrediiti 3 % ulatuses FOB-väärtusest kõigi toodete ekspordi puhul riikidesse, mis on esitatud tabelites 1 ja 2 ning HOP 2009-2014 I köite lisas 37-C. Alates 1. aprillist 2011 on õigus saada tollimaksukrediiti 4 % ulatuses FOB-väärtusest kõigi toodete ekspordi puhul riikidesse, mis on esitatud tabelis 3 ja lisas 37-C (Special Focus Markets - spetsiaalsed sihtturud). Selle kava raamidesse ei kuulu teatavat tüüpi eksporditegevus, nagu imporditud või transiitkauba eksport, ekspordiga samaväärsed toimingud, teenuste eksport ja erimajandustsoonides tegutsevate või ekspordiga tegelevate üksuste ekspordikäive. Samuti ei kuulu selle kava alla teatavat tüüpi kaubad, nagu teemandid, väärismetallid, maagid, teravili, suhkur ja naftasaadused.
(78)
FM-kava raames antav tollimaksukrediit on vabalt üleantav ja kehtib 24 kuu jooksul alates asjakohase krediidisertifikaadi väljastamise kuupäevast. Seda krediiti võib kasutada tollimaksude tasumiseks imporditava tooraine või kauba, sealhulgas kapitalikaupade edaspidise impordi puhul.
(79)
Krediidisertifikaat väljastatakse pärast ekspordi toimumist või kauba lähetamist punktis, mille kaudu eksport toimus. Kui taotleja esitab ametiasutustele koopiad kõigist asjakohastest ekspordidokumentidest (nt ekspordiarve, maksearve, saatearved, panga sertifikaadid), ei ole India valitusel enam tollimaksukrediidi andmise üle otsustusõigust.
(80)
Tehti kindlaks, et valimisse kuulunud äriühingud kasutasid kõnealust kava läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal.
d) Järeldus FM-kava kohta
(81)
FM-kavaga antakse subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. FM-kava raames antav tollimaksukrediit on India valitsuse antav rahaline toetus, kuna krediiti kasutatakse lõpuks impordi tollimaksude korvamiseks, vähendades sellega India valitsuse tollisissetulekut. Lisaks on FM-kava raames antav tollimaksukrediit kasulik eksportijale, kuna suurendab tema likviidsust.
(82)
Lisaks sõltub FM-kava juriidiliselt eksporditegevusest ja seepärast peetakse seda konkreetseks ja tasakaalustatavaks vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktile a.
(83)
Seda kava ei saa lugeda lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks ega asendamise puhul rakendatavaks tagastussüsteemiks algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) sätestatud rangetele eeskirjadele. Eksportija ei ole tegelikult kohustatud tollimaksuvabalt imporditud kaupa tootmisprotsessis tarbima ning krediidisumma arvutamise aluseks ei ole tegelikult tarbitud sisendid. Lisaks ei ole olemas süsteemi ega menetluskorda, mis kinnitaks, millist toorainet eksporditud kaupade tootmisprotsessis kasutatakse või kas on esinenud imporditollimaksude ülemäärast maksmist algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses. Eksportijal on õigus saada FM-kava alusel toetust sõltumata sellest, kas ta üldse impordib toorainet. Toetuse saamiseks piisab, kui eksportija lihtsalt ekspordib kaupu, tõendamata sisendmaterjalide importimist. Seega on ka eksportijatel, kes hangivad kõik oma tootmissisendid kodumaal ega impordi kaupu, mida saab kasutada sisenditena, õigus saada FM-kava alusel toetust. Veelgi enam, eksportija võib kasutada FM-kava raames antavat tollimaksukrediiti kapitalikaupade importimiseks, kuigi kapitalikaupade suhtes ei kohaldata selliseid lubatavaid tollimaksu tagastamise süsteeme, nagu on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, kuna neid ei tarbita eksporditavate toodete tootmiseks.
e) Subsiidiumisumma arvutamine
(84)
Tasakaalustatavate subsiidiumide summa arvutati subsiidiumisaajale antud toetusena, mille olemasolu tehti kindlaks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil koostööd teinud eksportiva tootja poolt eksporditehingu hetkel tekkepõhiselt kirjendatud sissetulekuna. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 on see subsiidiumisumma (lugeja) jaotatud kogu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ekspordikäibele (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud ega transporditud koguste alusel.
(85)
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil valimisse kuulunud asjaomaste äriühingute puhul kõnealuse kavaga seoses kindlaks tehtud subsiidiumimäär oli vastavalt 0,19 % ja 0,87 %.
5. Staatuseomanike ergutuskava (Status Holder Incentive Scrip - SHIS-kava)
a) Õiguslik alus
(86)
SHIS-kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud väliskaubanduspoliitika kava 2009-2014 peatükis 3.16 ja HOP 2009-2014 I köite punktis 3.10. Staatuse kategooriate üksikasjalik kirjeldus on esitatud väliskaubanduspoliitika kava 2009-2014 punktides 3.10.1-3.10.4 ja HOP 2009-2014 I köite punktides 3.1-3.5.
b) Toetuse saamise õigus
(87)
Selle kava raames saavad toetust tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad, kellele on omistatud asjakohane staatus.
c) Rakendamine
(88)
Nii tootvad kui ka vahendavad eksportijad võivad saada asjakohase staatuse. Tulenevalt taotleja eksporditegevusest jooksval aastal ja mitmel eelneval aastal omistatakse talle üks järgmistest staatustest: Export House, Star Export House, Trading House, Star Trading House, Premier Trading House.
(89)
SHIS-kava raames on staatuse omanikel õigus saada tollimaksukrediiti 1 % ulatuses eksporditud toodete FOB-väärtusest väliskaubanduspoliitika kava 2009-2014 punktis 3.16.4 määratletud sektorites, seega nahatoodete- (sealhulgas töödeldud nahk), tekstiili- ja džuudisektoris, käsitöösektoris, inseneriteenuste sektoris (välja arvatud mõned alasektorid) ning plastide ja kemikaalide sektor (välja arvatud ravimid). Kuna vaatlusalune toode on plasti liik, siis kuulub ta kõnealuse kava alla.
(90)
SHIS-kava tollimaksukrediit ei ole ülekantav ja seda tuleb kasutada nimetatud sektoritesse kuuluvate toodete tootmisel kasutatud kapitalikaupade imporditollimaksu tasumiseks.
(91)
Juhul kui taotleja on saanud aasta jooksul EPCG-kava raames tollimaksuvabastuse, ei ole tal sama aasta ekspordi eest õigust SHIS-kava raames toetust saada.
(92)
Kõnealune kava võeti kasutusele 2009. aastal ajavahemikel 2009-2010 ja 2010-2011 toimunud ekspordi suhtes ning siiani on seda aasta kaupa pikendatud. Viimati pikendati (9. märtsi 2012. aasta teatis nr 07/2012 - Customs) kava kehtivust 31. märtsini 2013.
(93)
Samuti leiti, et vastavalt India raamatupidamisstandarditele saab SHIS-kava tollimaksukrediidi pärast ekspordikohustuse täitmist kanda tekkepõhise tuluna raamatupidamisaruannetesse.
(94)
Uurimine näitas, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasutas seda kava üks valimisse kuulunud äriühing, samas teine äriühing ei osutunud toetuskõlblikuks põhjenduses 90 kirjeldatud asjaolude tõttu.
d) Järeldus SHIS-kava kohta
(95)
SHIS-kavaga antakse subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. SHIS-kava raames antav tollimaksukrediit on India valitsuse antav rahaline toetus, kuna krediiti kasutatakse lõpuks impordi tollimaksude korvamiseks, vähendades sellega India valitsuse tollisissetulekut. Pealegi on SHIS-kava raames antav tollimaksukrediit kasuks eksportijale, sest see parandab äriühingu likviidsust.
(96)
Lisaks sõltub SHIS-kava juriidiliselt eksporditegevusest ja seepärast peetakse seda konkreetseks ja tasakaalustatavaks vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktile a.
(97)
Seda kava ei saa lugeda lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks ega asendamise puhul rakendatavaks tagastussüsteemiks algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) sätestatud rangetele eeskirjadele. Tollimaksukrediiti kasutatakse lõpuks tollimaksu tasumiseks kapitalikaupade impordilt, mille suhtes ei kohaldata selliseid lubatavaid tollimaksu tagastamise süsteeme, nagu on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, kuna kapitalikaupu ei kasutata eksporditavate kaupade tootmisel lõplikult ära.
e) Subsiidiumisumma arvutamine
(98)
Tasakaalustatavate subsiidiumide summa arvutati subsiidiumisaajale antud toetusena, mille olemasolu tehti kindlaks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil koostööd teinud eksportiva tootja poolt eksporditehingu hetkel tekkepõhiselt kirjendatud sissetulekuna. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 on see subsiidiumisumma (lugeja) jaotatud kogu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ekspordikäibele (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud ega transporditud koguste alusel.
(99)
Kava kasutanud ühele valimisse kuulunud äriühingule selle kava raames kehtestatud subsiidiumi määr läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli väiksem kui 1 %.
6. Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme - EPCG-kava)
a) Õiguslik alus
(100)
EPCG-kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud väliskaubanduspoliitika kava 2009-2014 5. peatükis ja HOP 2009-2014 I köite 5. peatükis.
b) Toetuse saamise õigus
(101)
Selle kava raames saavad toetust toetavate tootjate ja teenusepakkujatega seotud tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad.
c) Rakendamine
(102)
Ekspordikohustuse täitmisel on äriühingul lubatud importida kapitalikaupu (uusi ja kuni 10 aasta vanuseid kasutatud kapitalikaupu) vähendatud tollimaksumääraga. Selle jaoks väljastab India valitsus vastavalt taotlusele ja lõivu tasumisel EPCG-litsentsi. Kavaga nähakse ette vähendatud tollimaksumäär (3 %), mis on kohaldatav kõigi selle kava raames imporditavate kapitalikaupade suhtes. Ekspordikohustuse täitmiseks peab imporditud kapitalikaupu kasutama teatava ajavahemiku jooksul teatava hulga eksportkaupade tootmiseks. Väliskaubanduspoliitika kava 2009-2014 kohaselt võib kapitalikaupu EPCG-kava raames importida 0 % tollimaksumääraga, aga sel juhul on ekspordikohustuse täitmiseks antav ajavahemik lühem.
(103)
Kapitalikaupade ekspordisoodustuste litsentsi omanik võib kapitalikaupu hankida ka oma riigist. Sellisel juhul võib omamaine kapitalikaupade tootja ise ära kasutada selliste kapitalikaupade tootmiseks vajalike komponentide tollimaksuvaba importimist. Samuti võib omamaine tootja nõuda ekspordiga samaväärsete toimingute hüvitamist seoses kapitalikaupade tarnimisega EPCG-litsentsi omanikule.
d) Järeldus EPCG-kava kohta
(104)
Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. Tollimaksu vähendamine on India valitsuse antav finantstoetus, kuna see vähendab India valitsuse tollisissetulekut. Lisaks toob tollimaksuvähendus eksportijale kasu, kuna säästetud imporditollimaks parandab äriühingu likviidsust.
(105)
Peale selle sõltub EPCG-kava juriidiliselt eksporditegevusest, kuna litsentside saamiseks tuleb võtta ekspordikohustus. Seepärast käsitatakse seda algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punkti a alusel konkreetse ja tasakaalustatavana.
(106)
EPCG-kava ei saa käsitada tollimaksu lubatava tagastussüsteemina ega asendamise puhul rakendatava tagastussüsteemina algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kapitalikaubad ei kuulu selliste lubatud süsteemide kohaldamisalasse, nagu on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, kuna neid ei tarbita eksporditavate toodete tootmisel ära.
e) Subsiidiumisumma arvutamine
(107)
Subsiidiumisumma arvutati vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 3 imporditud kapitalikaupadelt maksmata tollimaksu alusel, mis jagati ajavahemikuga, mis vastab selliste kaupade tavapärasele amortisatsiooniajale asjaomases tootmisharus. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta selliselt arvutatud summale on lisatud selle perioodi intress, et kajastada soodustuse väärtuse muutumist aja jooksul. Selleks otstarbeks loeti asjakohaseks Indias uurimisperioodi jooksul kehtinud turuintressimäär. Põhjendatud nõuete esitamisel arvati subsiidiumi saamiseks makstud tasud algmääruse artikli 7 lõike 1 punkti a kohaselt maha.
(108)
Vastavalt algmääruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 on see subsiidiumi summa jagatud kogu asjaomase ekspordi käibega läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, sest subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud ega transporditud koguste alusel.
(109)
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil valimisse kuulunud asjaomaste äriühingute puhul kõnealuse kavaga seoses kindlaks tehtud subsiidiumimäär oli vastavalt 0,55 % ja 0,56 %.
7. Eellubade kava (Advance Authorisation Scheme)
(110)
Tehti kindlaks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal kasutas kõnealust kava ainult üks valimisse kuulunud äriühing. Uuringu käigus leiti, et kõnealuse äriühingu saadud kasu ei olnud märkimisväärne ning seetõttu eellubade kava rohkem ei analüüsitud.
8. Lääne-Bengali sooduskava 1999 (West Bengal Incentive Scheme - WBI-kava 1999)
a) Õiguslik alus
(111)
Lääne-Bengali valitsuse kohaldatava kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud Lääne-Bengali valitsuse kaubandus- ja tööstusministeeriumi 22. juuni 1999. aasta teatises nr 580-CI/H.
b) Toetuse saamise õigus
(112)
Selle kava alusel on õigus toetust saada ettevõtetel, kes loovad uue tööstusüksuse või laiendavad suuremahuliselt olemasolevat tööstusüksust majanduslikult vähem arenenud piirkonnas. On olemas ka pikk nimekiri neist tootmisharudest, milles tegutsevad ettevõtted nende kavade alusel soodustusi taotleda ei saa (negatiivsete tootmisharude nimekiri).
c) Rakendamine
(113)
Lääne-Bengali osariik teeb toetuse saamise tingimustele vastavatele tööstusettevõtetele soodustusi mitmesuguste toetuste vormis, sealhulgas valmistoodete riiklikust müügimaksust vabastamise ja riikliku käibemaksu tagastamise vormis, eesmärgiga soodustada tööstuse arengut osariigi majanduslikult vähem arenenud piirkondades.
(114)
Selle kava raames peavad ettevõtted investeerima majanduslikult vähem arenenud piirkondadesse. Need piirkonnad, mis esindavad Lääne-Bengali osariigi kindlaid territoriaalüksusi, klassifitseeritakse vastavalt nende majanduslikule arengule erinevatesse kategooriasse ning osariigi arenenud piirkondade osalemine sooduskavades ei ole lubatud. Soodustuste summa kindlaksmääramise peamisteks kriteeriumiteks on investeeringu suurus ja piirkond, kus ettevõte asub.
(115)
Tehti kindlaks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal kasutas kõnealust kava üks valimisse kuulunud äriühing.
d) Järeldus
(116)
Selle kava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. Kava kujutab endast Lääne-Bengali valitsuse finantstoetust, sest pakutud soodustused, antud juhul valmistoodete riiklikust müügimaksust vabastamine ja riikliku käibemaksu tagastamine, vähendavad maksutulu, mida valitsus muidu saaks. Lisaks sellele toovad need soodustused ettevõttele kasu, parandades selle finantsolukorda, kuna maksud, mis tuleks muidu tasuda, jäävad maksmata.
(117)
Veel enam, see kava on regionaalselt eristav algmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a ja artikli 4 lõike 3 tähenduses, sest on kättesaadav ettevõtetele, kes on investeerinud kindlaksmääratud geograafilistesse piirkondadesse, mis kuuluvad asjaomase osariigi jurisdiktsiooni alla. Kava ei ole kättesaadav ettevõtetele, mis asuvad neist piirkondadest väljaspool, ning lisaks on toetuse suurus piirkonniti erinev.
(118)
Seepärast on WBI-kava 1999 tasakaalustatav.
e) Subsiidiumisumma arvutamine
(119)
Subsiidiumi suurus arvutati müügimaksu ja valmistoodete riikliku müügimaksu summa alusel, mis oleks tavajuhul läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul maksmisele kuulunud, kuid mis jäeti mainitud kava raames maksmata. Kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 jaotati subsiidiumisumma (lugeja) läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kogukäibele (nimetaja), sest toetus ei sõltu ekspordist ning seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud ega transporditud koguse põhjal. Saadud subsiidiumi suuruseks saadi 1,36 %.
9. Tasakaalustatavate subsiidiumide tase
(120)
Algmääruse kohaselt arvutatud tasakaalustatavate subsiidiumide summa ad valorem oli valimisse kuulunud eksportivate tootjate puhul vastavalt 7,53 % ja 8,17 %.
KAVA
DEPB-kava
DD-kava
FM-kava
SHIS-kava
EPCG-kava
WBI-kava
Kokku
ÄRIÜHING
%
%
%
%
%
%
%
Dhunseri Petrochem & Tea Limited
3,78
1,65
0,19
-
0,55
1,36
7,53
Reliance Industries Limited
4,42
1,32
0,87
1,0
0,56
-
8,17
10. Järeldused subsideerimise jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta
(121)
Algmääruse artikli 18 lõike 2 kohaselt uuriti, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt subsideerimise jätkumine või kordumine.
(122)
Nagu on märgitud põhjendustes 26-118, on kindlaks tehtud, et uurimisperioodi jooksul said vaatlusaluse toote India eksportijad jätkuvalt India ametiasutustelt tasakaalustatavaid subsiidiume.
(123)
Subsiidiumikavade raames antakse jätkuvalt soodustusi ning ei ole märke selle kohta, et need soodustused lähemas tulevikus lõpetataks. Lisaks sellele vastab iga eksportija mitme subsiidiumikava tingimustele.
(124)
Ühtlasi uuriti, kas meetmete lõpetamise korral muutuks ekspordimaht liitu märkimisväärselt suureks.
(125)
India on vaatlusealuse toote suurtootja. Uurimise jooksul kogutud andmete põhjal leiti, et India tootmisvõimsus oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 700 000-900 000 tonni ning laienemisplaanide täitumisel tõuseks kogu riigi tootmisvõimsus 2014. aastaks 1 600 000-1 800 000 tonnini. Selle tulemusel küündib omamaist nõudlust ületav tootmisvõimsus 2014. aastal 600 000-700 000 tonnini, mis moodustaks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 21-25 % liidu kogutarbimisest.
(126)
Nende asjaolude põhjal võib väita, et vaatlusaluse toote tootjad Indias sõltuvad suuresti ekspordist ning on tõenäoline, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral kasvab eksport liitu, mis oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil niigi märkimisväärne.
(127)
Üks eksportiv tootja teatas, et vaba tootmisvõimsus väheneb pärast 2014. aastat ja olukord on seega ajutine. Märgitakse, et vaba tootmisvõimsuse väidetav vähenemine pärast 2014. aastat leiti olevat kooskõlas turu-uuringute aruande prognoosiga. Seepärast järeldati, et teate eesmärk ei olnud muuta analüüsi vaba tootmisvõimsuse arengu osas.
(128)
Avalikustamise järel teatas üks eksportiv tootja, et ajutised suured vabad tootmisvõimsused olid vältimatud asjaolu tõttu, et seoses kaasaegsete polüetüleentereftalaadi tehaste miinimumsuurusega saab tootmisvõimsust suurendada üldjuhul üksnes suurte sammudega. Vastuseks sellele tuleks märkida, et aruandeperioodi ja järgnenud aasta jooksul suurendati tootmisvõimsust vähemalt 150 000 kuni 200 000 tonni kaupa. Järelikult ei saa esitatud põhjendus üksi õigustada põhjenduses 125 nimetatud ekspordiks vaba tootmisvõimsust. Igal juhul ei ole ekspordiks vaba tootmisvõimsuse põhjus selles kontekstis oluline. Seetõttu lükati taotlus tagasi.
(129)
Mõni isik väitis, et Indias tekkiva ekspordiks vaba tootmisvõimsuse saaksid ära kasutada muud kolmandad riigid ja seetõttu ei hinnatud ekspordiks vaba tootmisvõimsust, komisjoni arvutustes õigesti. Ei eeldatud mingil määral, et mis tahes ekspordiks vaba tootmisvõimsus suunataks liitu. Seetõttu lükati väide tagasi.
(130)
Eespool toodu põhjal võib järeldada, et tõenäoliselt subsideerimine jätkub.
D. LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS
(131)
Liidus toodab samasugust toodet kolmteist teadaolevat tootjat. Need tootjad moodustavad liidu tootmisharu algmääruse artikli 9 lõike 1 tähenduses ning edaspidi kasutatakse neile viitamisel väljendit „liidu tootmisharu”.
(132)
Kaksteist teadaolevat liidu tootjat, keda käesoleval juhul esindas taotluse esitaja, tegid koostööd ja toetasid uurimist. Üks teadaolev liidu tootja ei teinud läbivaatamise käigus koostööd.
(133)
Liidu kogutoodangu kindlaksmääramiseks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasutati kogu kättesaadavat teavet liidu tootmisharu kohta, sealhulgas küsimustiku vastuseid, Eurostati andmeid ja läbivaatamistaotluses esitatud andmeid.
(134)
Liidu polüetüleentereftalaadi turul on suhteliselt palju tootjaid, kes on tavaliselt koondunud suurematesse tootjate rühmadesse, mille peakorterid asuvad väljaspool liidu territooriumi. Ajavahemikus 2000-2012 tegi liidu polüetüleentereftalaadi tööstus läbi mitmeid muutusi. Turg on praegu konsolideerumas viimasel ajal toimunud ülevõtmiste ning äriühingute tegevuse lõppemise tõttu. Uued tooted, nagu ringlussevõetav polüetüleentereftalaat ja bio-polüetüleentereftalaat, arenevad koos suhteliselt hiljuti arenema hakanud ringlussevõtutööstusega.
(135)
Avalikustamise järel väitis mõni isik, et liidu tootmisharu olukorra kirjeldus ei ole täpne, kuna viis tootjat kuulusid tegelikult ühte suurde rahvusvahelisse kontserni ja veel kolm olid seotud polüetüleentereftalaatpakendite tootjatega. Ükski neist asjaoludest ei ole vastuolus põhjenduses 134 esitatud kirjeldusega, milles väidetakse selgesõnaliselt, et liidu tootjad kuuluvad tavaliselt suurematesse kontsernidesse, nagu ka avalikustati. Selle koondumise mõju käsitletakse põhjenduses 207. Suletud turule avaldatava mõju hinnangut analüüsitakse põhjendustes 202-204.
(136)
Nagu eespool öeldud, valiti koostööd teinud liidu tootjate suhteliselt suurt arvu arvestades valimisse neli liidu tootjat, kelle toodang ja müük moodustavad üle 50 % samasuguse toote kogutoodangust liidus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
E. OLUKORD LIIDU TURUL
1. Tarbimine liidus
(137)
Liidu tarbimine tehti kindlaks liidu tootmisharu müügimahtude põhjal liidu turul, Eurostati liidu impordimahtusid käsitlevate andmete ning, koostööst loobunud liidu tootja puhul, läbivaatamistaotlusel põhinevate hinnangute põhjal.
(138)
Pärast esialgset kasvu 2009. ja 2010. aastal vähenes tarbimine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2008. aastaga võrreldes 2 %, ulatudes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2 802 miljoni tonnini.
Tabel 1
Tarbimine
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Kogus (tonnides)
Tarbimine
2 868 775
2 934 283
2 919 404
2 802 066
Indeks (2008=100)
100
102
102
98
Allikas:
Küsimustiku vastused, Eurostati andmed ja läbivaatamistaotluses esitatud andmed.
2. Indiast pärit impordi maht, turuosa ja hinnad
(139)
Hoolimata kehtivatest meetmetest suurenes Indiast pärit import vaatlusalusel perioodil enam kui kaks korda, alustades 2008. aastal 46 313 tonnilt ja jõudes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 96 678 tonnini.
(140)
India turuosa suurenes samuti 2008. aasta 1,6 %-lt läbivaatamisega seotud uurimisperioodi 3,5 %-ni, jõudes oluliselt kõrgemale tasemele, kui viimase aegumise läbivaatamise käigus kehtestatud turuosa (0,3 %).
(141)
Keskmine hind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli 1 285 eurot tonni kohta. See kajastab 22 % hinnatõusu vaatlusalusel perioodil, mis saavutati läbivaatamisega seotud uurimisperioodil pärast esialgset 21 %-list langust 2009. aastal.
Tabel 2
Import Indiast
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Impordi maht (tonnides)
46 313
44 482
83 691
96 678
Indeks (2008=100)
100
96
181
209
Keskmine hind
1 054
834
1 031
1 285
Indeks (2008=100)
100
79
98
122
Impordi turuosa (%)
1,6
1,5
2,9
3,5
Allikas:
Eurostat
3. Import muudest kolmandatest riikidest
a) Import Taist, Taiwanist, Malaisiast ja Indoneesiast
(142)
Nagu eespool märgitud, toimus paralleelselt käesoleva uurimisega ka Indiast, Indoneesiast, Malaisiast, Taiwanist ja Taist pärit impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamine.
(143)
Indoneesiast, Malaisiast, Taiwanist ja Taist pärit import kasvas vaatlusalusel perioodil 56 %, hoolimata 2010. aastani aset leidnud 59 % langusest. Selles hoolimata olid impordimahud miinimumtasemest väiksemad.
(144)
Asjaomane turuosa kasvas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2008. aasta 0,7 %-lt 1,1 %-le.
(145)
Keskmine hind moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1 310 eurot tonni kohta, mis on liidu tootmisharu keskmisest ühikuhinnast 1,5 % madalam. See kajastab 27 % hinnatõusu vaatlusalusel perioodil, mis saavutati läbivaatamisega seotud uurimisperioodil pärast esialgset 18 %-list langust 2009. aastal.
Tabel 3
Import Indoneesiast, Malaisiast, Taiwanist ja Taist
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Indoneesiast, Malaisiast, Taiwanist ja Taist pärit impordi maht (tonnides)
19 078
12 127
7 762
29 836
Indeks (2008 = 100)
100
64
41
156
Indoneesiast, Malaisiast, Taiwanist ja Taist pärit impordi turuosa (%)
0,7
0,4
0,3
1,1
Indeks (2008 = 100)
100
62
40
160
Impordihind (eurodes tonni kohta)
1 030
843
1 055
1 310
Indeks (2008 = 100)
100
82
102
127
Allikas:
Eurostat
b) Import Hiinast, Araabia Ühendemiraatidest (AÜE), Iraanist ja Pakistanist
(146)
Import muudest kolmandatest riikidest, mille suhtes on kehtestatud dumpinguvastased meetmed, vähenes vaatlusalusel perioodil 69 % võrra pärast 49 %-list kasvu 2009. aastal. Vaid Hiinast pärit import püsis stabiilne.
(147)
Kõnealuste riikide turuosa vähenes 8,2 %-lt 2008. aastal 2,6 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, sealhulgas peamiselt AÜE (läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1,7 %) ja Hiina puhul (läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 0,6 %).
(148)
Keskmine hind moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1 258 eurot tonni kohta, mis on liidu tootmisharu ühikuhinnast 5,5 % madalam. See kajastab 24 % kasvu vaatlusalusel perioodil, mis saavutati läbivaatamisega seotud uurimisperioodil pärast esialgset 22 %-list langust 2009. aastal.
Tabel 4
Import Hiinast, Araabia Ühendemiraatidest, Iraanist ja Pakistanist
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Hiinast, Araabia Ühendemiraatidest, Iraanist ja Pakistanist pärit impordi maht (tonnides)
235 913
351 798
188 776
72 054
Indeks (2008 = 100)
100
149
80
31
Hiinast, Araabia Ühendemiraatidest, Iraanist ja Pakistanist pärit impordi turuosa (tonnides) (%)
8,2
12,0
6,5
2,6
Indeks (2008 = 100)
100
146
79
31
Impordihind (eurodes tonni kohta)
1 016
789
949
1 258
Indeks (2008 = 100)
100
78
93
124
Allikas:
Eurostat
c) Import muudest kolmandatest riikidest, mille suhtes ei ole meetmeid kehtestatud
(149)
Impordimaht muudest kolmandatest riikidest, mille suhtes ei ole meetmeid kehtestatud, sealhulgas Omaanist, Lõuna-Koreast, Venemaalt, Mehhikost ja Saudi Araabiast suurenes vaatlusalusel perioodil 59 %, olles 2009. aastal kasvanud 71 %. Ajavahemikul 2009. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini sai suurimaks liitu eksportivaks riigiks Omaan.
(150)
Asjaomaste riikide turuosa kasvas 9,7 %-lt 2008. aastal 15,8 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, peamiselt Omaanist pärit impordi 4,3 %-lise kasvu tagajärjel. Lõuna-Korea turuosa oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 4 % ehk 5 % vähem selle kõrgeimast tasemest, mis saavutati 2009. aastal.
(151)
Keskmine hind oli 1 237 eurot tonni kohta, mis on liidu tootmisharu keskmisest ühikuhinnast 4,3 % madalam. See kajastab 10 %-list tõusu vaatlusalusel perioodil, mis saavutati 2010. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil pärast esialgset 24 %-list langust 2009. aastal. Omaanist pärit impordi keskmine hind oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1 310 eurot tonni kohta, mis on liidu tootmisharu keskmisest ühikuhinnast 1,5 % madalam. Lõuna-Koreast pärit impordi keskmine hind oli 1 294 eurot tonni kohta, mis on liidu tootmisharu keskmisest ühikuhinnast 2,7 % madalam.
Tabel 5
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht (tonnides)
279 188
478 570
469 753
442 692
Indeks (2008 = 100)
100
171
168
159
Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa (%)
9,7
16,3
16,1
15,8
Indeks (2008 = 100)
100
168
165
162
Impordihind (eurodes tonni kohta)
1 156
879
997
1 273
Indeks (2008 = 100)
100
76
86
110
Peamised eksportijad (tonnides)
Omaan
0
52 632
95 646
120 286
Lõuna-Korea
177 341
254 451
183 801
114 346
Venemaa
546
546
3
50 427
Mehhiko
2 650
1 879
29 039
29 409
Saudi Araabia
230
20 454
50 108
24 756
Teised
98 422
148 609
111 156
103 468
Allikas:
Eurostat
4. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
(152)
Komisjon uuris kooskõlas algmääruse artikli 8 lõikega 4 kõiki liidu tootmisharu olukorda vaatlusaluse perioodi vältel mõjutanud majanduslikke tegureid ja näitajaid.
(153)
Kahju analüüsimiseks on kehtestatud kahjunäitajad järgmisel kahel tasandil:
-
makromajanduslikke näitajaid (tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, subsiidiumimarginaalide suurusjärk ja varasema subsideerimise mõjudest taastumine) hinnati kogu liidu tootmise tasandil kõikide liidu tootjate puhul, tuginedes liidu tootmisharult, läbivaatamistaotlusest ja avaldatud statistikast saadud teabele;
-
mikromajanduslikke näitajaid (varud, keskmised ühikuhinnad, palgad, kasumlikkus, investeeringute tasuvus, rahavoog, kapitali ja investeeringute kaasamise võime) analüüsiti valimisse kaasatud liidu tootjate puhul nende esitatud teabe alusel.
(154)
Üks valimisse kaasatud liidu tootja võõrandas 2010. aasta juunis ühe oma tootmisrajatise. Selle omandas teine liidu tootja. Kuna makromajanduslike näitajate analüüsi aluseks on kõikidelt liidu tootjatelt kogutud andmed, ei mõjuta kõnealune võõrandamine kahjuanalüüsi ulatust ega selles kasutatud näitajaid.
(155)
Analüüsi sissejuhatuseks tuleb täpsustada, et olukorda liidu turul, eeskätt samasuguse toote hindu ja müügimahte, mõjutasid teatavad 2010. aasta lõpus ja 2011. aasta alguses toimunud üleilmsed majandussündmused. Sel ajavahemikul vähenesid puuvillatarned, mille tagajärjel kasvas Aasia turul nõudlus polüesterkiu järele. Polüetüleentereftalaat ja polüesterkiud sõltuvad suurel määral samast eelnevalt turult saadavast toorainest - puhtast tereftaalhappest. Kasvanud nõudlus polüesterkiu järele tõi kaasa puhta tereftaalhappe ebapiisava tarnimise, mis lõi polüetüleentereftalaadi hinnad üles. Kuna Aasiast pärit puhtast tereftaalhappest sõltuvad ka polüetüleentereftalaadi tootjad Lähis-Idas, vähenes selle tulemusel järsult polüetüleentereftalaadi import liitu. Samal ajal tuginesid peamised puhta tereftaalhappe tarnijad liidus vääramatule jõule, millega kaasnesid täiendavad piirangud polüetüleentereftalaadi omamaisele tootmisele.
4.1. Huvitatud isikute märkused
(156)
Mõned isikud vaidlustasid kahjuanalüüsi, väites et see põhineb puudulikul teabel, mis omakorda mõjutas huvitatud isikute õigust kaitsele. Eelkõige toodi välja allpool nimetatud argumendid.
(157)
Teatavad isikud väitsid, et liidu tootjatelt kogutud teave ei vasta küsimustiku täitmiseks antud juhistele, mille kohaselt paluti mitte esitada eri äriühingute teavet koondatult. Seepärast väideti, et kogutud teave oli ebatäpne ja ebatäielik, kuna esitatud arvandmed olid koondatud valimisse kaasatud üksuste kaupa. Tuleb märkida, et teave koguti nõuetekohaselt ja seda kontrolliti kohapeal. Leiti, et teave annab piisavalt täpse pildi liidu tootmisharust, ja seepärast tuli eespool nimetatud väide tagasi lükata. Pärast avalikustamist kordasid pooled oma väidet. Uusi argumente ega tõendeid ei esitatud. Mõni isik kordas oma väidet, et ühe valimisse kuuluva äriühingu esitatud andmed ei olnud täielikud, sest need ei kajastanud kogu kontserni, vaid üht sellesse kuuluvat üksust. Seda märkust käsitleti valimi koostamise etapil, nagu selgitati põhjenduses 18.
(158)
Samad isikud väitsid, et komisjon püüdis heastada väidetavaid puudujääke uute küsimustike saatmise teel. Sellega seoses tuleb selgitada, et komisjon saatis tõepoolest uued küsimustikud, kuid suunas need üksnes valimisse kaasamata liidu tootjatele, et koguda kahjude hindamiseks vajalikku teavet makromajanduslike näitajate kohta, seega tehti seda valimisse kaasatud liidu tootjate esitatud andmete täiendamiseks. Avalikustamise järel kordas mõni isik seda väidet, esitamata sealjuures uusi argumente ega tõendeid. Seepärast tuli esitatud väide tagasi lükata.
(159)
Peale selle väitsid samad isikud, et valimisse kaasatud tootjate esitatud teave on vastuolus algmääruse artiklis 29 sisalduvate kohustustega, sest teavet, mis ei olnud oma laadilt konfidentsiaalne, esitati konfidentsiaalsena ja seega jäeti see avatud toimikust välja. Sellega seoses tuleb märkida, et teabe esitanud isiku taotlusel liigitati asjaomased andmed piiratud juurdepääsuga teabeks. Huvitatud isikute palvel vaadati esitatud teabe konfidentsiaalsus läbi ja kui see oli asjakohane, liigitati see pärast asjaomastelt äriühingutelt nõusoleku saamist ümber ning avalikustati huvitatud isikutele. Ka see väide lükati tagasi.
4.2. Makromajanduslikud näitajad
a) Tootmine
(160)
Kooskõlas liidu tootmisharu turuosa kaotusega (mida on arutatud põhjenduses 164) vähenes liidu toodang alates 2008. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 11 %. Liidu toodang ei kahanenud vaid 2010. aastal, mil see 2009. aastaga võrreldes kasvas, ent jäi 2008. aasta tasemest siiski 4 % madalamaks. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenes see veelgi.
Tabel 6
Liidu kogutoodang
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Tootmine (tonnides)
2 327 169
2 107 792
2 239 313
2 068 717
Indeks (2008=100)
100
91
96
89
Allikas:
Küsimustike vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed
b) Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
(161)
Ajavahemikul 2008. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini kahanes liidu tootmisharu tootmisvõimsus 23 %. Selline suundumus on seotud mitme tootmisrajatise sulgemisega, mida osaliselt tasakaalustas uute tehaste avamine.
(162)
Tootmisvõimsuse rakendamine kasvas 75 %-lt 2008. aastal 86 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Tootmisvõimsuse rakendamise suurenemist tuleb vaadelda liidu tootmisharu ümberkorraldamise kontekstis, mida on selgitatud põhjenduses 134.
Tabel 7
Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Tootmisvõimsus (tonnides)
3 118 060
2 720 326
2 625 244
2 393 516
Indeks
100
87
84
77
Võimsuse rakendamine (%)
75
77
85
86
Indeks (2008=100)
100
104
114
116
Allikas:
Küsimustike vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed
c) Müügimaht
(163)
Liidu tootmisharu müügimaht liidu turul järgis sama suundumust kui tootmine, kahanedes vaatlusalusel perioodil 6 %.
Tabel 8
Liidu tootmisharu kogumüük liidus
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Müük (tonnides)
2 288 283
2 047 305
2 169 423
2 160 807
Indeks (2008=100)
100
89
95
94
Allikas:
Küsimustike vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed
d) Turuosa
(164)
Pärast esialgset 13 % langust 2009. aastal võitis liidu tootmisharu tagasi osa AÜE-le, Lõuna-Koreale, Iraanile ja Pakistanile kaotatud turuosast, hoolimata Indiast, Omaanist ja muudest kolmandatest riikidest (Venemaa, Mehhiko ja Saudi Araabia) pärit impordi kasvust samal ajavahemikul. Kokku vähenes liidu tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil 3 %.
Tabel 9
ELi tootmisharu turuosa
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
ELi tootmisharu turuosa (%)
80
70
74
77
Indeks (2008=100)
100
87
93
97
Allikas:
Küsimustiku vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed ja Eurostati andmed
e) Kasv
(165)
Vaatlusalusel perioodil oli turg stabiilne. Liidu tootmisharu puhul ei toimunud kasvu, vaid vastupidi, hoolimata ümberkorraldamiseks tehtud jõupingutustest kaotas see veelgi oma turuosa suurenevale impordile eeskätte nendest riikidest, mille suhtes ei ole meetmeid võetud. Tarbimise väikest langust läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tuleb vaadelda sellel taustal, et nii liidu turul kui ka ülemaailmsel turul valitses tooraine (puhta tereftaalhappe) ajutine nappus.
f) Tööhõive ja tootlikkus
(166)
2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel langes liidu tootmisharu tööhõive tase 41 %. Langus oli vaatlusalusel perioodil pidev, sealhulgas 2010. aastal, mil tootmine kasvas (vt põhjendus 160). Tootlikkuse kasvu arvesse võttes kajastab selline langus mitme liidu tootja jõupingutusi ümberkorralduste tegemiseks.
(167)
Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna (tonnides) töötaja kohta aastas, suurenes vaatlusalusel perioodil 50 %. Tootmine vähenes seega aeglasemalt kui tööhõive tase, mis omakorda näitab liidu tootmisharu tõhususe kasvu. See on hästi vaadeldav eelkõige 2010. aastal, kui tööhõive tase vähenes, samal ajal kui tootmine kasvas ning tootlikkus oli 37 % suurem kui 2008. aastal.
Tabel 10
Tööhõive ja tootlikkus
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Töötajate arv
2 060
1 629
1 449
1 218
Indeks
100
79
70
59
Tootlikkus (tonnides töötaja kohta)
1 130
1 294
1 545
1 698
Indeks (2008=100)
100
115
137
150
Allikas:
Küsimustike vastused, läbivaatamistaotluses esitatud andmed
g) Tegeliku subsiidiumimarginaali suurus
(168)
Võttes arvesse vaatlusaluse toote turu hinnatundlikkust, ei saa Indiast pärit impordi tegeliku subsiidiumimarginaali mõju liidu tootmisharule pidada tühiseks. Tuleb märkida, et see näitaja omab suuremat tähtsust kahju kordumise tõenäosuse analüüsi seisukohast. Meetmete aegumise korral on tõenäoline, et subsideeritud import tuleb uuesti sisse sellistes kogustes ja sellise hinnaga, et subsiidiumimarginaali mõju on märkimisväärne.
h) Toibumine varasema subsideerimise mõjudest
(169)
Ehkki eespool käsitletud näitajad annavad tunnistust liidu tootmisharu majandusliku olukorra mõningasest paranemisest pärast lõplike tasakaalustusmeetmete kehtestamist 2001. aastal, näitavad nad ka seda, et liidu tootmisharu on endiselt haavatav.
4.3. Mikromajanduslikud näitajad
a) Varud
(170)
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli varude tase 24 % kõrgem kui 2008. aastal. Võrreldes toodanguga on varud aga jäänud eelnevalt kindlakstehtud tasemele, st vahemikku 5-6 %.
Tabel 11
Varud
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Sulgemisvarud
51 495
54 808
54 314
64 069
Indeks (2008=100)
100
106
105
124
Allikas:
küsimustiku vastused
b) Hindade areng
(171)
Pärast esialgset, peamiselt majanduskriisist tingitud langust 2009. aastal (- 16 %) jõudsid hinnad 2010. aastal peaaegu 2008. aasta tasemele. Sellele järgnes ühikuhinna järsk kasv läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mille tagajärjel tõusid hinnad vaatlusalusel perioodil 25 %.
(172)
Hindade järsku tõusu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tuleb käsitada 2010. aasta lõpus ja 2011. aasta esimeses kvartalis puuvillaturul toimunud ootamatute turuarengute kontekstis. Nagu eespool märgitud (põhjendus 155), põhjustasid puuvilla rekordtasemel hinnad ülemineku polüesterkiule, mis konkureerib samale toorainele kui polüetüleentereftalaat. Suurem nõudlus tooraine, eelkõige puhta tereftaalhappe järele lükkas üles polüetüleentereftalaadi hinnad Aasias ja Lähis-Idas, mis omakorda mõjutas polüetüleentereftalaadi hindu liidus. Sel ajal mõjutas hindade tõusu liidus veelgi puhta tereftaalhappe ajutine nappus liidus, mis tulenes asjaolust, et üks liidu puhta tereftaalhappe tootja oli tuginenud vääramatule jõule.
Tabel 12
Ühiku müügihind liidus
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Ühiku müügihind liidus (eurodes tonni kohta)
1 066
891
1 045
1 330
Indeks (2008 = 100)
100
84
98
125
Allikas:
küsimustiku vastused
c) Müügihindu mõjutavad tegurid
(173)
Polüetüleentereftalaadi müügihinnad järgivad tavaliselt selle peamiste toorainete (põhiliselt puhas tereftaalhape ja monoetüleenglükool) hinnasuundumusi, kuna need moodustavad kuni 90 % polüetüleentereftalaadi kogukuludest. Puhas tereftaalhape on nafta derivaat, mille hinnad kõiguvad vastavalt toornafta hinnale. See põhjustab polüetüleentereftalaadi hindade suurt volatiilsust.
(174)
Peale selle konkureerib polüetüleentereftalaat samadele toorainetele kui polüesterkiud, mille tootmine sõltub polüetüleentereftalaadiga samal määral puhta tereftaalhappe kättesaadavusest. Kuna tekstiilitööstuse jaoks on polüesterkiud puuvilla alternatiiv, on polüetüleentereftalaadi hind tundlik ka muutuste suhtes puuvillaturul.
d) Palgad
(175)
Keskmised palgad vähenesid vaatlusalusel perioodil 7 %. Selline vähenemine leidis aset läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ning võimendas põhjenduses 167 täheldatud tootlikkuse kasvu.
Tabel 13
Palgad
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Palk (keskmine inimese kohta)
54 512
56 014
54 876
50 784
Indeks (2008=100)
100
103
101
93
Allikas:
küsimustiku vastused
e) Kasumlikkus ja investeeringute tasuvus
(176)
Kasumlikkus ja investeeringute tasuvus paranesid 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel oluliselt. Müügikasum liidu turul kasvas - 7,9 %-lt 2008. aastal 5,3 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, samas kui investeeringute tasuvus kasvas - 9,6 %-lt 10,6 %-ni. 2008. aasta näitajaid mõjutasid ühe liidu tootja erakordselt kehvad tulemused. Sellest hoolimata tõestab liidu tootmisharu finantsolukorra paranemine 2009. ja 2010. aastal, mil hinnad olid 2008. aasta tasemest madalamad, et seos hindade ja kasumlikkuse vahel on nõrk. Vastupidi, kasumlikkuse paranemine paistab olevat tihedalt seotud tootmisvõimsuse rakendamise paranemise ja eespool täheldatud tootlikkuse kasvuga.
(177)
Tänu ülemaailmse turu arengule 2010. aasta lõpus ja 2011. aasta alguses koos ümberkorraldamiseks tehtud jõupingutuste ja eespool kirjeldatud tõhususe kasvuga suutis liidu tootmisharu 2010. aastal parandada oma kasumlikkust ning saavutada läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 5,3 % tõusu.
(178)
Üks huvitatud isik väitis, et selline areng on ootamatu ja erakordne ning seda ei tuleks käsitada liidu tootmisharu üldist olukorda esindavana.
(179)
Sellega seoses tuleb tähele panna, et liidu tootmisharu suutis saada kasu polüetüleentereftalaadi hindade kasvust 2011. aasta lõpus ja 2012. aasta alguses, sest ta oli kinnitanud puhta tereftaalhappe hinna enne kirjeldatud turusündmuste toimumist. Tuginedes asjaosaliste esitatud statistilistele allikatele, milles käsitletakse pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi toimunud arengut, vähenesid 2012. aastal oluliselt polüetüleentereftalaadi tootjate kasumimarginaalid. See kinnitab, et 2011. aastal (läbivaatamisega seotud uurimisperiood) avaldasid kasumlikkusele tõepoolest suurt mõju ootamatud ja erakordsed ülemaailmsed majandussündmused (põhjendus 155), mis tõenäoliselt ei kordu ning mida ei saa käsitada püsivatena või liidu tootmisharu olukorda esindavatena.
Tabel 14
Kasumlikkus ja investeeringute tasuvus
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Liidu müügi kasumlikkus (%)
-7,9
1,6
4,8
5,3
Indeks
100
221
261
267
Investeeringute tasuvus (%)
-9,6
2,3
8,9
10,6
Indeks (2008=100)
100
224
292
310
Allikas:
küsimustiku vastused
f) Rahavood ja kapitali kaasamise võime
(180)
Rahavood paranesid asjaomasel ajavahemikul oluliselt, kajastades liidu tootmisharu kasumlikkuse paranemist.
Tabel 15
Rahavoog
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Rahavoog (eurodes)
-59 419 394
40 940 883
96 614 649
103 761 169
Indeks (2008 = 100)
100
269
363
375
Protsent käibes (%)
-5,9
4,5
8,3
7,5
Indeks (2008 = 100)
100
176
242
229
Allikas:
küsimustiku vastused
(181)
Puuduvad konkreetsed viited sellele, et liidu tootmisharul oleks olnud probleeme kapitali kaasamisel, peamiselt seetõttu, et liidu tootjad on ühinenud suuremateks kontsernideks.
g) Investeeringud
(182)
Investeeringute tase kahanes vaatlusalusel perioodil kokku 35 %. 2008. aastal tehtud esialgseid investeeringuid vähendati 2009. aastal oluliselt ja need ei ole sellest ajast saadik täielikult taastunud.
Tabel 16
Investeeringud
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Investeeringud (tuhandetes eurodes)
72 341 598
5 404 705
15 994 659
47 217 003
Indeks (2008=100)
100
7
22
65
Allikas:
küsimustiku vastused
5. Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta
(183)
Makromajanduslike andmete analüüs näitas, et vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharu toodang ja müügimaht. Liidu tootmisharu turuosa ei ole pärast esialgset vähenemist 2009. aastal täielikult taastunud ning vaatlusalusel perioodil kahanes see kokku kolm protsendipunkti (77 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil). Tööhõive ja tootmisvõimsus vähenesid käimasoleva ümberkorraldamise tagajärjel ning seda tuleks vaadelda tootmisvõimsuse rakendamise ja tootlikkuse kasvu kontekstis.
(184)
Samal ajal viitas enamik asjakohaseid mikromajanduslikke näitajaid olukorra paranemisele. Kasumlikkus, investeeringute tasuvus ja rahavood kasvasid märgatavalt, eelkõige 2010. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Teiselt poolt investeeringud kahanesid 2009. aastal järsult ega ole sellest ajast saadik taastunud.
(185)
Üldiselt on tootmisharu majanduslik olukord paranenud. Selline paranemine on toimunud siiski suhteliselt hiljuti ning põhineb teataval määral 2010./2011. aasta vahetusel toimunud ettenägematutel ja ootamatutel sündmustel (vt põhjendus 155). Seda tundub toetavat ka kättesaadav teave liidu tootmisharu marginaali arengu kohta 2012. aastal (vt põhjendus 179), mis näitab langust võrreldes läbivaatamisega seotud uurimisperioodiga.
(186)
Eespool esitatud analüüsi arvesse võttes on liidu tootmisharu olukord paranenud ning tundub, et olulist kahju ei tekitata. Siiski on liidu tootmisharu olukord ebakindel, hoolimata ilmsetest positiivsetest trendidest ja märkimisväärsetest ümberkorraldustest.
(187)
Pärast avalikustamist vaidlustas mõni isik järelduse, et liidu tootmisharu olukord on endiselt ebakindel, väites, et liidu tootmisharu olukord on hea ja et see on pärast 1999. aastat märgatavalt ümber kujunenud. Tuleb märkida, et (nagu öeldi põhjenduses 184) vaatamata üldisele paranemisele ja konsolideerimisele, ei arenenud kõik majandusnäitajad vaatlusalusel perioodil positiivselt. Nii vähenesid näiteks tootmis- ja müügimahud ning turuosa. Pealegi on paranemine olnud suhteliselt hiljutine ja näib lühiajaline, kui võtta arvesse kasumlikkuse langust 2012. aastal. Selle alusel järeldati, et ehkki uurimisperioodil ei täheldatud olulist kahju, oli liidu tootmisharu ikkagi ebakindlas olukorras. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.
(188)
Pärast avalikustamist vaidlustas mõni isik uurimisperioodiväliste andmete kasutamise liidu tootmisharu majandusliku olukorra analüüsimiseks. Vastuseks sellele väitele kinnitati, et liidu tootmisharu olukorda hinnati vaatlusalusel perioodil ja selle alusel ei tuvastatud olulist kahju. Siiski on liidu tootmisharu kasumlikkuse areng väljaspool uurimisperioodi praegusel juhul ebaoluline peamiselt seoses ebatavaliste sündmustega ülemaailmsel turul 2010. aasta lõpul ja 2011. aasta alguses. See illustreerib ka kõnealusele sektorile omast kõikuvust. See väide lükatakse seetõttu tagasi.
F. KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS
1. Eeldatava ekspordimahu ja -hinna mõju meetmete kehtetuks tunnistamise korral
(189)
Uurimine on näidanud, et Indiast pärit impordi puhul jätkus subsideerimine ning miski ei viita sellele, et selline subsideerimine tulevikus väheneb või lõpeb.
(190)
Liitu suunatud Indiast pärit impordi tõenäolist mahtu käsitlev tulevikuanalüüs näitas, et arvestades ekspordiks vaba tootmisvõimsust (vt põhjendus 125), hinnataset liidus ning liidu turu atraktiivsust, kasvab Indiast import meetmete lõpetamise korral tõenäoliselt tasemele, mis ületab läbivaatamisega seotud uurimisperioodil saavutatud taset. Koos plaanitava tootmisvõimsuse laiendamisega küündib ekspordiks vaba tootmisvõimsus lähitulevikus ligikaudu 600 000-700 000 tonnini, mis moodustab 21-25 % liidu kogutarbimisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
(191)
Võttes arvesse subsideerimise jätkumist, langeb Indiast pärit impordi hind India suhtes võetud meetmete lõpetamise korral tõenäoliselt veelgi. Kuna eksportijad peavad konkureerima muudest riikidest pärit madala hinnaga toodetega, alandavad nad tõenäoliselt oma hindu veelgi, et suurendada oma turuosa liidu turul.
(192)
Selle põhjal puutub liidu tootmisharu tõenäoliselt kokku märkimisväärse koguse Indiast pärit subsideeritud impordiga, mille hind on odavam liidu tootmisharu keskmistest hindadest, kahjustades liidu tootmisharu hiljuti paranenud majanduslikku olukorda. Selle tulemusel on tõenäoline, et India suhtes võetud meetmete lõpetamise korral oluline kahju kordub.
2. Tootmisvõimsus ja ekspordiks vaba tootmisvõimsus
(193)
Nagu eespool näidatud (vt põhjendus 125) on India eksportivatel tootjatel võimalus suurendada liidu turule suunatud ekspordi mahtu. Vaatlusalusel perioodil kasvas India tootmisvõimsus oluliselt (vt põhjendus 125). Kättesaadava teabe kohaselt eeldatakse, et India suurendab oma tootmisvõimsust veelgi, kasvatades omamaise tarbimise ja ekspordiks vaba tootmisvõimsuse vahelise lõhe lähitulevikus 600 000-700,000 miljoni tonnini. Sellist ekspordiks vaba tootmisvõimsust tuleb pidada märkimisväärseks, sest see vastab ligikaudu 21-25 %-le liidu tarbimisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
(194)
Kuigi Indiast pärit import liitu oli suhteliselt väike, kasvas see vaatlusalusel perioodil enam kui kaks korda ning esineb oht, et India võib suunata liidu turule olulises mahus eksporti.
3. Eksporditurgude kaotamine
(195)
Türgis ja Lõuna-Aafrikas on India impordi suhtes kehtestatud kaubanduse kaitsemeetmed. Võimalus, et India võib need eksporditurud seetõttu kaotada, viitab samuti sellele, et kui kehtivatel meetmetel lastakse aeguda, orienteerutakse tõenäoliselt ümber liidu turule.
(196)
Pärast avalikustamist vaidlustas mõni isik järeldused eksporditurgude kaotamise kohta Indias. Väideti, et mõlemad turud olid marginaalsed eksporditurud, mistõttu ei saaks sealt suunata märkimisväärseid ekspordimahtusid ümber liitu, kui meetmed peaks lõpetatama. Märgitakse, et üksnes kaubanduse kaitsemeetmed mõnel turul välistavad turgude suhtelise suuruse mõtteka võrdluse asjaomases riigis meetmetega ja ilma nendeta. Peale selle, vastupidiselt väitele, ei järeldatud, et nende India turgude ekspordimaht suunataks ümber liidu turule. Selle asemel järeldati, et kaubanduse kaitsemeetmete olemasolu muudel kolmandatel turgudel piirab kolmandate turgude suutlikkust Indias vabanevat ekspordimahtu vastu võtta. Seega lükati see väide tagasi.
(197)
Kaubanduse kaitsemeetmete olemasolu kolmandates riikides viitab samuti sellele, et India hinnakäitumine liidu turul tõenäoliselt kordub.
4. Liidu turu atraktiivsus
(198)
Liidu polüetüleentereftalaadi turg on atraktiivne oma suuruse ja hindade poolest, olles maailmas suuruselt kolmas turg, kus on struktuurne vajadus impordi järele ning teiste turgudega võrreldes kõrgemad hinnad. Indiast liitu suunatud impordi hinnad kalduvad olema kõrgemad kui muudesse kolmandatesse riikidesse suunatud impordi hinnad, mis osutab liidu turu atraktiivsusele India ekspordi jaoks. Seda peegeldab ilmekalt asjaolu, et vaatlusalusel perioodil Indiast pärit import kahekordistus, hoolimata sellest, et meetmed kehtisid.
(199)
Liidu turu atraktiivsust eksportijatele kinnitab ka asjaolu, et liidu tootmisharu kaotas jätkuvalt turuosa kasvavale impordile sellistest riikidest, mille suhtes ei ole meetmeid kehtestatud. See kehtib eelkõige Lõuna-Korea puhul, kelle eksport liidu turule kasvas 2012. aastal oluliselt pärast seda, kui selle riigi suhtes võetud meetmete kehtivusaeg lõppes.
5. Muud tegurid
(200)
Meetmete kohaldamisalasse kuuluvate muude kolmandate riikide impordi mõju liidu tootmisharu olukorrale hinnati ebaoluliseks, sest asjaomane impordimaht on väike ja nende turuosa kahanes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märgatavalt.
(201)
Meetmete kohaldamisalasse mittekuuluvatest muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht kasvas vaatlusalusel perioodil, kuid selle keskmine impordihind püsis liidu tootmisharu keskmise hinna lähedal. Seepärast peetakse sellistest riikidest pärit impordi mõju liidu tootmisharu olukorrale väikeseks.
6. Suletud turg
(202)
Pärast avalikustamist väitis mõni isik, et polüetüleentereftalaadi tootjate ja töötlejate vertikaalse integratsiooni tõttu müüakse märkimisväärne osa polüetüleentereftalaadist suletud turul, mis ei konkureeri impordiga. Samuti väideti, et suletud turu osa on märkimisväärne, mis mõjutab analüüsi tulemusi.
(203)
Valimisse kuuluvate liidu tootjate tasandil kogutud teabe alusel leiti, et suletud turu osatähtsus oli väike (alla 10 %). Tuleb rõhutada, et asjaomased isikud väljendasid polüetüleentereftalaadi tootjate osalust pakendiäris polüetüleentereftalaadi olemasoleva tootmisvõimsuse ja mitte nende osa põhjal pakenditurul. Seepärast leiti, et väide märkimisväärse suletud turu kohta ei ole põhjendatud. Mis puutub hinnatasemetesse, siis seotud ja mitteseotud müügi hinnad leiti olevat samas suurusjärgus.
(204)
Esitatud põhjustel järeldati, et suletud turgu ei ole tarvis eraldi analüüsida, ja poolte väited lükati tagasi.
7. Huvitatud isikute märkused
(205)
Mõni isik väitis, et Indiast pärit import ei avaldanud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kahjulikku mõju, mida tõestavad liidu tootmisharu suhteliselt hea majanduslik olukord ja kasumid. Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul ei ole tõepoolest kindlaks tehtud kahju jätkumist, ning seepärast vastab nende isikute väide uurimise järeldustele.
(206)
Mõni isik väitis, et liidu tootmisharu olukorda võisid mõjutada muud tegurid, näiteks liidu tootmisharu struktuurne ebatõhusus, aga ka hooajalised ja konjunktuuriga seotud tegurid (nt halvad ilmastikutingimused, majanduskriisid). Seoses esimese punktiga tuleb märkida, et liidu tootmisharu ümberkorraldamine on juba käimas ning saavutatud tõhususe kasv viitab sellele, et kõnealuste isikute esitatud väide ei ole põhjendatud. Konjunktuuriga seotud tegurite puhul mõjutas majanduskriis liidu tootmisharu olukorda küll 2009. aastal, nagu on märgitud eespool (vt põhjendus 171), ent selle mõju paistab olevat praeguseks kadunud. Halvad ilmastikutingimused võivad osaliselt selgitada tarbimise kahanemist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kuid ühelt poolt ei ole nende väidetavat mõju liidu tootmisharu olukorrale põhjendatud ning teiselt poolt tundub, et 2011. aastal toimunud väike langus on seotud pigem tooraine ajutise nappusega, mis tulenes maailmaturu arengutest 2011. aastal. Seepärast ei ole ükski nendest väidetest uurimise järeldusi arvestades õigustatud.
(207)
Peale selle väitis mõni isik, et kahju kordumine meetmete kehtivusaja lõppedes on käesoleval juhul ebatõenäoline, arvestades seda, et liidu tootmisharu on tänu oma struktuurile (kontsentreeritus ja vertikaalne integreeritus) impordi mõju eest kaitstud. Ühtlasi väideti, et üleminek imporditud polüetüleentereftalaadile ei ole lähitulevikus ei soovitav ega võimalik, eelkõige seetõttu, et ostulepingute ja -strateegiate, aga ka suurte kaubamärkide omanike (allkasutajate) heakskiitmise korra tõttu on polüetüleentereftalaadi tarnijaid tülikas muuta. Tuleb märkida, et uurimise järelduste põhjal kaotas liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil jätkuvalt turuosa impordile, mis näitab ühelt poolt, et liidu tootmisharu ei ole impordi mõju eest kaitstud, ja teiselt poolt, et üleminek impordile ei ole mitte oletuslik, vaid see on juba toimumas. Seepärast tuli need väited tagasi lükata.
(208)
Pärast avalikustamist kordas mõni isik väidet, et liidu tootmisharu oli oma struktuuriga kaitstud impordi võimaliku konkurentsi eest. Esiteks, mis puutub väitesse ühe viit tootjat hõlmava kontserni valitseva positsiooni kohta liidu turul, tuleb märkida, et liidu turg on avatud, seal veel leiduva kaheksa tootjaga, kes nimetatud kontserni ei kuulu, ja kolmandatest riikidest, kes kasutavad või ei kasuta kaitsemeetmeid, lähtuva impordi üha kasvava konkurentsiga. Teiseks on kontsentreerumine tavaline sellises tegevusvaldkonnas, kus konkurents põhineb mastaabisäästul. Kolmandaks ei tuvastatud liidu turul hinnaliidrit. Peale selle kordasid pooled, et analüüsida oleks tulnud asjaomaste kolmandate riikide impordi mõju, võttes arvesse mõnede liidu tootjate vertikaalset integratsiooni pakenditööstuse või tereftaalhappe tootjatega. Nagu kinnitati põhjenduses 205, analüüsiti tõepoolest neid aspekte ja leiti, et vastavad väited olid põhjendamatud. Pealegi kinnitas toorainetootjatega vertikaalselt integreerunud tootjate kontrollimine, et neil puudusid eelised, sest üleandmised toimusid turuhinnaga. Eeltoodut arvesse võtte lükati tagasi väide, et liidu tootmisharu on konkurentsi eest kaitstud.
(209)
Viimaks väitis mõni isik, et ükski element ei toeta järeldust, mille kohaselt India ekspordivõimekus võidakse suunata liidu turule „odavate hindadega”, arvestades et i) omamaine nõudlus Indias on kasvamas ning ootuste kohaselt selline kasv jätkub; ii) omamaist nõudlust ületavad polüetüleentereftalaadi kogused on küll olemas, kuid konkurents eksporditurgudel ei ole toonud kaasa ebaloomulikult madalate hindadega eksporti; iii) tootmisvõimsuse kasv Aasias vastab ülemaailmselt oodatavale nõudluse kasvule. Tuleb märkida, et käesoleva uurimise järeldused tõendavad, et tootmisvõimsuse prognoositud kasv näitab üha suurenevat vaba tootmisvõimsust võrreldes omamaise nõudlusega. Peale selle olid India hinnad kolmandatel turgudel madalamad kui liitu suunatud India impordi hinnad. Eespool põhjendustes 189 ja 199 kirjeldatud järelduste põhjal on tõenäoline, et kui tasakaalustusmeetmetel lastakse aeguda, suunatakse Indiast pärit subsideeritud importi liidu turule suures mahus ja liidu tootmisharu keskmisest hinnast madalama hinnaga. Sel põhjusel lükatakse kõnealuste isikute väited tagasi.
8. Järeldus kahju kordumise kohta
(210)
Eespool kirjeldatu põhjal järeldatakse, et tasakaalustusmeetmete tühistamise korral suunatakse Indiast pärit subsideeritud India importi märkimisväärses mahus ümber liidu turule. Subsideerimise jätkumise tõttu lööksid impordi hinnad liidu tootmisharu hinnad tõenäoliselt alla. Samuti alanevad Indiast pärit impordi hinnad tõenäoliselt veelgi, kui India eksportivad tootjad püüavad oma turuosa suurendada. See suurendaks suure tõenäosusega hinnasurvet liidu tootmisharule, mis avaldaks selle olukorrale eeldatavalt kahjulikku mõju.
(211)
Vaatlusalusel perioodil paranes liidu tootmisharu olukord, eelkõige seoses tootlikkuse ja tootmisvõimsuse rakendamisega ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil saavutatud kasumimarginaaliga, mille tase lähenes esialgses uurimises kindlakstehtud sihtkasumile. Seepärast võib järeldada, et liidu tootmisharu on küll veel ebakindlas olukorras, kuid ei kandnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju. Võttes aga arvesse Indiast pärit subsideeritud impordi eeldatavat olulist kasvu, mis tõenäoliselt lööb liidu tootmisharu müügihinnad märkimisväärselt alla, tehti järeldus, et meetmete aegumise korral olukord väga suure tõenäosusega halveneb ning oluline kahju kordub.
G. LIIDU HUVID
(212)
Vastavalt algmääruse artiklile 31 uuriti, kas olemasolevate tasakaalustavate meetmete säilitamine oleks vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvi kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide hindamisel. Kooskõlas algmääruse artikli 31 lõikega 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.
(213)
Tuletatakse meelde, et nii esialgses uurimises kui ka viimases aegumise läbivaatamises leiti, et meetmete vastuvõtmine ei ole liidu huvidega vastuolus. Peale selle tehti viimases aegumise läbivaatamises analüüs olukorras, kus meetmed juba kehtisid, ning seega võeti hindamisel arvesse kõnealuste meetmete mis tahes negatiivset mõju asjaomastele isikutele.
(214)
Selle põhjal uuriti, kas vaatamata subsideerimise jätkumise ja kahju kordumise kohta tehtud järeldustele on kaalukaid põhjusi, mis viiksid järeldusele, et meetmete kohaldamise jätkamine ei ole käesoleval juhul liidu huvides.
1. Liidu tootmisharu huvid
(215)
Indiast pärit impordi suhtes kehtestatud tasakaalustusmeetmete säilitamine aitaks liidu tootmisharul jätkata käimasolevat ümberkorraldamist ja stabiliseerida oma alles hiljuti paranenud olukorda, aidates vältida, et liidu tootmisharu peab konkureerima suure koguse Indiast pärit subsideeritud impordiga, millega liidu tootmisharu toime ei tuleks. Seetõttu oleks liidu tootmisharule kasulik, kui olemasolevate tasakaalustusmeetmete kohaldamine jätkuks.
(216)
Seega tehakse järeldus, et tasakaalustusmeetmete kohaldamise jätkamine Indiast pärit impordi suhtes oleks liidu tootmisharu huvides.
2. Liidus asuvate sõltumatute importijate huvid
(217)
Ükski sõltumatu importija ei teinud käesoleva läbivaatamise käigus koostööd. Kehtivatest meetmetest hoolimata jätkus import Indiast ning vaatlusalusel perioodil see peaaegu kahekordistus.
(218)
Ka oli kättesaadav import muudest kolmandatest riikidest, kelle suhtes meetmeid ei kohaldata, ning see hõivas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulise turuosa (vt põhjendus 149). Seega oli importijatel kehtestatud meetmetest hoolimata juurdepääs alternatiivsetele tarneallikatele.
(219)
Kuna puuduvad tõendid selle kohta, et kehtivad meetmed mõjutasid märkimisväärselt importijaid, jõuti järeldusele, et meetmete säilitamine ei oleks vastuolus liidu importijate huvidega.
3. Liidu toorainetarnijate huvid
(220)
Vaatlusaluse toote valmistamisel kasutatavad toorained on puhas tereftaalhape ja monoetüleenglükool. Viiest teadaolevast toorainetarnijast tegid uurimise käigus koostööd kaks (üks puhta tereftaalhappe ja üks monoetüleenglükooli tarnija), esitades vastused küsimustikule. Mõlemad toorainetarnijad toetasid meetmete jätkamist.
(221)
Uurimine näitas, et koostööd tegeva puhta tereftaalhappe tootja arvele langes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oluline osa valimisse kaasatud liidu tootjate ostetud puhtast tereftaalhappest. Arvestades seda, et liidus ei ole puhtal tereftaalhappel muid kasutusalasid peale polüetüleentereftalaadi tootmise, on mõistlik eeldada, et puhta tereftaalhappe tootjad on polüetüleentereftalaadi tööstusest suures sõltuvuses.
(222)
Koostööd tegeva monoetüleenglükooli tarnija puhul moodustas monoetüleenglükool läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suhteliselt väikese osa tema käibest. Polüetüleentereftalaat ei ole monoetüleenglükooli ainus või suurim võimalik kasutusala ning monoetüleenglükooli tootjad ei ole polüetüleentereftalaadi tööstuse olukorrast nii suures sõltuvuses. Sellest tulenevalt järeldatakse, et Indiast pärit subsideeritud polüetüleentereftalaadi impordi suhtes meetmete säilitamine avaldaks monoetüleenglükooli tarnijatele positiivset, kuid tõenäoliselt väikest mõju.
(223)
Väideti, et toorainetarnijad ei sõltu liidu polüetüleentereftalaadi tootjatest; täpsemalt väideti, et neljast valimisse kaasatud liidu tootjast kaks tegelikult impordivad toorainet.
(224)
Seoses selle väitega on uurimine näidanud, et imporditud tooraine näol oli valdavalt tegemist monoetüleenglükooliga, mida saab kasutada ka mujal kui polüetüleentereftalaadi tootmisel. Ei leitud mingeid viited selle kohta, et puhast tereftaalhapet imporditaks liitu rohkem kui vaid väga väikeses koguses. Seepärast ei mõjuta see väide järeldust, mis käsitleb puhta tereftaalhappe tootjate sõltuvust polüetüleentereftalaadi tootmisest liidus.
(225)
Sellest tulenevalt leitakse, et meetmete säilitamine Indiast pärit polüetüleentereftalaadi subsideeritud impordi suhtes oleks kasulik puhta tereftaalhappe tootjatele ja vähemal määral ka monoetüleenglükooli tarnijatele. Selle tagajärjel ei oleks meetmete jätkuv kohaldamine Indiast pärit impordi suhtes toorainetarnijate huvidega vastuolus.
(226)
Pärast avalikustamist väitis mõni isik, et tereftaalhapet eksporditi ja seega ei sõltunud selle tootjad liidu tootmisharust. Mingeid tõendeid selle väite kinnitamiseks ei esitatud. Seepärast lükati väide tagasi kui põhjendamatu.
(227)
Lisaks väitis mõni isik, et meetmete lõpetamisel ei ole mingit mõju tereftaalhappe tootjaile, sest koostööd tegevad kasutajad ei lülitu ümber impordile ja jätkavad polüetüleentereftalaadi hankimist liidu tootmisharust. Seepärast jääb tereftaalhappe tarbimine liidus samaks. Uurimise tulemuste kohaselt jätkus vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu turuosa vähenemine impordi kasuks. See näitab, et ümberlülitumine ei ole hüpoteetiline (vt põhjendus 164). Seega ei võetud poolte väidet arvesse.
4. Polüetüleentereftalaadi ringlussevõtutööstuse huvid
(228)
Liidu tootmisharu väitis, et ringlussevõtutööstuse olukord sõltub uue (mitte ringlussevõetud) polüetüleentereftalaadi jätkusuutlikust hinnast liidu turul. Seda väidet põhjendati Euroopa plastitöötlejate liidu pressiteatega, mille kohaselt uue polüetüleentereftalaadi suhtes kehtivate meetmete võimalik lõpetamine võib ringlussevõtutööstuse olukorda veelgi halvendada.
(229)
Mõni huvitatud isik seadis kahtluse alla, et ringlussevõtutööstuse olukord sõltub uue polüetüleentereftalaadi jätkusuutlikust hinnast liidu turul, väites, et uue polüetüleentereftalaadi ja ringlussevõetud polüetüleentereftalaadi hinnad ei ole omavahel seotud. Väideti, et ringlussevõetud polüetüleentereftalaati kasutatakse peamiselt polüesterkiu tootmiseks ja seepärast ei saa seda siduda uue polüetüleentereftalaadi hinna muutumisega. Peale selle märgiti, et villijad toetavad täiel määral ringlussevõetud polüetüleentereftalaati ning seega ei sõltu tööstus polüetüleentereftalaadi tootjatest. Lõpuks märgiti ka seda, et ringlussevõtutööstus ei andnud endast käesolevas uurimises huvitatud isikuna teada.
(230)
Kuna ringlussevõtutööstus ei andnud endast käesolevas uurimises teada, ei olnud võimalik ühtegi eespool nimetatud väidet tegelike arvandmete põhjal kontrollida. Seepärast leitakse, et üldiselt ei ole kehtivad meetmed liidus ringlussevõtutööstuse huvidega vastuolus.
5. Kasutajate huvid
(231)
Vaatlusalust toodet kasutatakse peamiselt vee- ja muude karastusjookide pudelite tootmiseks. Selle kasutamine muude pakendite (toiduained, plaadid jne) tootmiseks on jätkuvalt suhteliselt vähene. Pudelite valmistamine polüetüleentereftalaadist on kaheastmeline: i) kõigepealt valmistatakse eelvorm, süstides sellesse polüetüleentereftalaati, ning ii) hiljem eelvormi kuumutatakse ja see puhutakse pudeliks. Pudelite valmistamine võib toimuda integreeritud protsessina (sama äriühing ostab polüetüleentereftalaadi, valmistab eelvormid ja puhub need pudeliteks) või piirneda üksnes teise astmega (eelvormide pudeliks puhumine). Eelvormide transport on nende väiksuse ja tiheduse tõttu suhteliselt lihtne, samas tühjad pudelid on ebastabiilsed ning nende suuruse tõttu on nende vedu väga kallis.
(232)
Sellest lähtudes on kehtivate meetmete mõju uurimiseks moodustatud kaks allkasutajate põhirühma: i) töötlejad ja/või pudelivalmistajad, kes töötlevad polüetüleentereftalaadilaastud eelvormideks (või pudeliteks) ja müüvad need edasi täiendavaks töötlemiseks, ja ii) villijad, kes villivad (ja puhuvad) eelvormidest pudelid; see rühm esindab peamiselt mineraalvee ja karastusjookide tootjaid. Villijad on polüetüleentereftalaadi äriga tihti seotud kas integreeritud pudelivalmistamisprotsessi kaudu või on neil töötlemislepingud alltöövõtulepingu sõlminud töötlejate ja/või pudelivalmistajatega, kelle jaoks nad lepivad tootjaga kokku polüetüleentereftalaadi hinna („soft tolling”) või kellele nad ostavad polüetüleentereftalaati oma pudelite jaoks („hard tolling”).
(233)
Uurimisel tegi koostööd ja vastas küsimustikule seitseteist tootjat (viis töötlejat ja kaksteist villijat). Koostööd teinud töötlejad esindasid 22,7 % ja villijad 13 % liidu kogu polüetüleentereftalaadi tarbimisest. Villijate vastused laekusid rahvusvaheliste äriühingute (kaubamärkide omanike) eri filiaalidest.
(234)
Tehti kindlaks, et koostööd teinud kasutajad hankisid polüetüleentereftalaati peamiselt liidu tootjatelt ning vaid väike osa sellest tuli impordist. Indiast pärit import moodustas ligikaudu poole sellisest impordist ja seega minimaalse osa hangitud polüetüleentereftalaadist. Selles hoolimata oli kättesaadav ka import muudest kolmandatest riikidest, kelle suhtes meetmeid ei kohaldata, ning see saavutas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulise turuosa (vt põhjendus 149). Seega oli importijatel ka kehtestatud meetmete korral juurdepääs alternatiivsetele tarneallikatele.
6. Kasutajate tootmisharu argumendid
(235)
Kasutajad väitsid, et viimastel aastatel on polüetüleentereftalaadi hinna märkimisväärne tõus neid oluliselt mõjutanud ning nad ei saa seda hinnatõusu praeguses majanduskeskkonnas jaemüüjatele ega tarbijatele üle kanda. Väideti, et selline hinnatõus on kujunenud kaubanduse kaitsemeetmete mitme aasta pikkuse kohaldamise tulemusena, millega liidu tootjaid kaitsti impordi konkurentsi eest ajal, mil liidu polüetüleentereftalaadi tootmisharu muutus kontsentreeritumaks ja integreeritumaks. Kasutajad väitsid, et selle tagajärjel on kehtestatud meetmed oma kaudse mõju tõttu polüetüleentereftalaadi hinnale kahjustanud järgtööstuse tööhõivet, teadus- ja arendustegevust ning konkurentsivõimet eksporditurgudel, avaldades kõige suuremat mõju väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. Ühtlasi väideti, et kehtivate meetmete tõttu kaotatud töökohtade arv ületab praegu liidu polüetüleentereftalaadi tööstuses töötavate inimeste arvu.
6.1. Kasutajate hinnatundlikkus ja kulustruktuur
(236)
Seoses töötlejate tundlikkusega polüetüleentereftalaadi hinna suhtes leiti, et polüetüleentereftalaat moodustab ligikaudu 80 % nende kogukuludest. Seepärast peetakse polüetüleentereftalaati seda liiki tegevuse puhul otsustava tähtsusega kuluartikliks. Peale selle leiti, et töötlejate tootmisharu on üsna killustatud ning läbirääkimiste pidamisel suurte villijatega on sellel suhteliselt nõrk positsioon. Lisaks esineb tootmisharul struktuurseid probleeme, mis on toorainepõhiste tootmisharude jaoks tüüpilised. Sellest tulenevalt on kõnealuses sektoris üha kasvav suundumus vertikaalseks integreerumiseks villijatega ning töötlemislepingute kasutamiseks, mille põhjal tagatakse töötlemistasud ning polüetüleentereftalaadi hinna lepivad lõplikult kokku ja tasuvad villijad. Hinnangute kohaselt kontrollivad suured villijad otseselt märkimisväärset osa polüetüleentereftalaadi ostudest liidu turul. Kuna eelvorme käsitlevad lepingud sisaldavad sageli polüetüleentereftalaadi hinnamuutuste kajastamise mehhanisme, on töötlejad polüetüleentereftalaadi hindade muutumise suhtes üha sõltumatumad.
(237)
Pärast avalikustamist vaidlustas mõni kasutaja järelduse töötlemise ja hinnavalemite suurenenud kasutamise kohta. Toimikus leiduv teave kinnitas sellise trendi olemasolu. Seepärast lükati kõnealune väide tagasi.
(238)
Väideti, et kehtestatud meetmed ei kahjusta töötlejaid, kui liitu imporditavate eelvormide suhtes kohaldatakse samasuguseid meetmeid. Väideti, et liidu ja selliste kolmandate riikide piiri lähedal asuvates piirkondades, kus Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes ei ole meetmeid kehtestatud, on olemas stiimul eelvormide tootmise delokaliseerimiseks ja nende importimiseks liitu ilma, et nende suhtes kohaldataks tasakaalustusmeetmeid. Tunnistatakse, et sellise protsessi toimumine on majanduslikult teataval määral põhjendatud. Võttes arvesse transpordikulusid, on delokaliseerumine siiski tõenäoline vaid piiratud vahemaade puhul. Seetõttu leitakse kokkuvõttes, et kõnealuste meetmete väidetav kahjulik mõju mõnele töötlejale on ebaoluline.
(239)
Seoses polüetüleentereftalaadi hinna mõjuga villijatele moodustab polüetüleentereftalaat esitatud arvandmete põhjal kaalutud keskmise alusel hinnanguliselt 9 % villitud karastusjookide kogukuludest ja 12 % villitud mineraalvee kogukuludest. See näitab, et polüetüleentereftalaat ei ole villimistööstuse peamine kuluartikkel.
(240)
Peale selle tuvastati uurimise käigus, et polüetüleentereftalaat oli villijate jaoks eelistatav, kuid mitte ainuke pakendimaterjal. Tooted, milles on polüetüleentereftalaati kasutatud, moodustasid 75 % vee villijate käibest ja 50 % karastusjookide tootjate käibest. Samuti näitas uurimine, et paljude suurte villijate (kaubamärgi omanike) ja polüetüleentereftalaadi tootjate vahelistes lepingutes lähtuti valemist, millega hindu korrigeeriti, et need kajastaksid polüetüleentereftalaadi toorainete hinna kõikumisi. See kinnitab suurte ja seega kõige tüüpilisemate villijate olemasolevat läbirääkimispositsiooni polüetüleentereftalaadi tootjate töötlemismarginaali osas.
(241)
Pärast avalikustamist kordas mõni kasutaja oma väidet, et polüetüleentereftalaat on töötleva, karastusjookide ja pudelivee tööstuse jaoks põhiline kulukomponent, ning et sellealased järeldused on ebatäpsed ning ei põhine esitatud andmetel. Märgitakse, et töötlejate olukorda analüüsiti eraldi ning kõnealune väide on nende puhul põhjendamatu (vt põhjendus 236). Villijate olukorra hindamine kinnitas, et uurimisel kindlaks tehtud kulumäärad põhinesid andmetel, mille koostööd teinud villijad esitasid, järgides kõigile kättesaadavat metoodikat. Kindlakstehtud kulumäärad olid kooskõlas sama vaatlusaluse toote varasemate uurimiste järeldustega (14). Seepärast loeti need väited põhjendamatuks.
(242)
Pärast avalikustamist väitis mõni kasutaja, et liidu huvide analüüs ei peegeldanud äriühinguspetsiifilise teabe põhiolemust ja äriühingute esitatud teavet. On kinnitatud, et kasutatud teabe esitasid kasutajad küsimustiku kaudu. Arvutusmeetodid olid kõigile asjaomastele isikutele kättesaadavad. Sel põhjusel lükati väide tagasi.
(243)
Uurimine tuvastas ka selle, et villijate enda hinnangul põhjustaks polüetüleentereftalaadi oodatav ja/või soovitud hinnalangus neile vaid tühise hinnalanguse. Selliste polüetüleentereftalaadi hinnalanguse prognooside ning kindlakstehtud kulude määra põhjal tehtud arvutuste kohaselt jääb vastav kulude vähenemine vahemikku 0,3-0,7 % villijate polüetüleentereftalaadiga seotud tegevuse kogukuludest.
(244)
Pärast avalikustamist vaidlustas mõni kasutaja selle järelduse, väites, et mistahes kulukokkuhoid oleks märkimisväärne. Mõni kasutaja esitas uue prognoosi, esitamata mingeid uusi tõendeid. Rõhutatakse, et eeldatav sääst on hüpoteetiline, mida mõni kasutaja ka ise möönas. Töötlejad ei esitanud eeldatava säästu suuruse kohta mingeid hinnanguid. Villijad arvasid, et kui polüetüleentereftalaadi väidetav hinnalangus peaks realiseeruma, võib nende kulustruktuuri arvestades pidada säästu 0,3 %-0,7 % kogukuludest „märkimisväärseks”. Kuna mingeid uusi tõendeid ei esitatud, lükati väide tagasi kui põhjendamatu.
(245)
Väideti, et mõne villitud vee tootja puhul on tegemist paratamatu haavatavusega, mis tuleneb õiguslikest nõuetest villida allikavett selle saamiskohas ja veevõtumahu piirangutest. Selles sektoris tegutsevad valdavalt väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, mis mõjutab asjaomaste äriühingute kulude struktuuri. Ühtlasi on liikmesriikide lõikes täheldatud erinevusi lõpptoote hinnatasemes, sõltuvalt kohaliku elanikkonna ostujõust. Sel põhjusel leitakse, et polüetüleentereftalaadi hindade võimaliku vähenemise mõju juhul, kui meetmed lõpetatakse, on villimistööstuse selle osa jaoks tuntavam.
6.2. Liidu tootmisharu väidetavad hinnalisandid ja kasumid
(246)
Mõni isik väitis, et polüetüleentereftalaadi tootjad liidus kasutavad hinnalisandit ja kasumimarginaali suurendamist, ning et need on 2011. aastal toimunud hinnatõusu algpõhjused. Selle väite toetamiseks esitati ka polüetüleentereftalaadi hindade võrdlus, mis hõlmas toorained liidus ning olukorda Aasia turul ja Ameerika Ühendriikides. Väideti, et selline olukord tuleneb kaubanduse parandusmeetmete kuhjumisest.
(247)
Tuleb märkida, et polüetüleentereftalaadi hinna tõus 2011. aastal, aga ka selle langus 2009. aastal oli ülemaailmne nähtus, mis tulenes toorainete hinna muutumisest (vt põhjendus 155). Poolte esitatud andmed näitasid süsteemselt väga tihedat seost polüetüleentereftalaadi hinna muutuste vahel Euroopas, Aasias ja Ameerika Ühendriikides. Sellest hoolimata esineb polüetüleentereftalaadi hinnas üle maailma erinevusi, mis on seotud mitmesuguste põhjustega, eeskätt iga piirkonna konkreetse kulude struktuuriga. Seoses väitega kasumimarginaali suurendamise kohta liidus märgitakse, et 2010. aasta lõpus ja 2011. aasta alguses esinenud erakordsetel asjaoludel jõudis liidu tootmisharu vaevu sellise kasumlikkuseni, mida seda liiki tootmisharu puhul peetakse mõistlikuks. Kasumi suurendamise kohta ei leitud mingeid tõendeid. Seepärast tuleb tagasi lükata väide, et polüetüleentereftalaadi puhul kasutatakse kõnealuste meetmete olemasolust tulenevalt hinnalisandit ja kasumimarginaali suurendamist.
(248)
Pärast avalikustamist kordas mõni isik oma väidet, et hinnad on liidus põhjendamatult kõrged, mis peegeldab turul toimivate dumpinguvastaste meetmete akumuleerumist koos liidu tootjate kontsentreerumisega, vertikaalset integratsiooni ja piiratud tootmist, mis ei suuda nõudlust rahuldada. Samuti väideti, et ka hinnateave näitas, et kõrgemad hinnad liidus ei peegelda suuremat toorainekulu. Kontsentreerumise, vertikaalse integratsiooni ja liidu tootmisvõimsusega seotud argumente käsitleti põhjendustes 207 ja 259. Seoses nende tegurite väidetava mõjuga polüetüleentereftalaadi hinnale liidus tuletatakse meelde, et polüetüleentereftalaadi hinda kujundab toorainete hind, mis moodustab 90 % polüetüleentereftalaadi tootmiskuludest (vt põhjendus 173). Samuti oli polüetüleentereftalaadi hinnatõus 2010. aasta lõpus ja 2011. aasta alguses üleilmne (vt põhjendus 172). Seepärast on need väited põhjendamatud.
(249)
Seoses väitega polüetüleentereftalaadi hinnalõhe kohta liidus ning Aasias ja Ameerika Ühendriikides ja juba põhjenduses 244 nimetatud järeldustega leiti, et Ameerika Ühendriikide ja liidu hindade vahe on kõikuv, kuid mõõdukas. Hinnad liidus ei olnud vastupidiselt väidetule süsteemselt kõrgemad. Liidu ja Aasia turud leiti olevat kulustruktuurilt väga erinevad, mis on eelkõige seotud turu suuruse ja mastaabisäästu, tooraine kättesaadavuse ja tootmisvõimsusega. Seepärast ei ole nende kahe turu keskmiste hindade võrdlemine mõttekas. Seoses sellega ei loetud poolte väiteid põhjendamatuks.
(250)
Mõni isik väitis ka, et liidu hinnad on toorainekuludega võrreldes suuremad kui Ameerika Ühendriikides või Aasias. Hinnavahede võrdlemine järgib sama loogikat mis hindade võrdlemine erinevatel piirkondlikel turgudel, selle erinevusega, et võetakse arvesse toorainete hinna erinevusi erinevatel piirkondlikel turgudel. Sellegipoolest võivad turgude olemasolevad struktuursed erinevused õigustada töötlemistasude erinevusi. Liidu tootmisharu ebatavaliselt suuri kasumeid 2010. aasta lõpus ja 2011. aasta alguses selgitati põhjenduses 179. Üheski olukorras ei leitud kaitsemeetmetel mingit rolli. Seepärast lükati poolte väide tagasi.
(251)
Samad isikud väitsid ka, et liidu suurim tootja müüs liidus kõrgema hinnaga kui muudel turgudel ja sai 2010. aastal liidus suuremat tulu kui mujal. Loetakse majanduslikult õigustatuks, et rahvusvahelisel ettevõtjal on erinevad hinnastruktuurid ja seega erinevad hinnad erinevatel piirkondlikel turgudel. Ebatavaliselt suuri kasumeid 2010. aasta lõpus ja 2011. aasta alguses selgitati põhjenduses 179. Sellest tulenevalt lükati kõnealune väide tagasi.
6.3. Kasutajate majanduslik olukord ja meetmete väidetav mõju
(252)
Täiendavaid väiteid esitati kasutajate tootmisharu halveneva majandusolukorra, näiteks rajatiste sulgemise ja tööhõive vähenemise kohta. Väideti, et see on polüetüleentereftalaadi hindade tõusu tagajärg. Peale selle väideti, et Euroopa juhtivate kaubamärkide konkurentsivõime on kahanenud, sest nende eksport kolmandatesse riikidesse konkureerib otseselt selliste villitud toodetega, mille puhul saadakse kasu rahvusvaheliste hindadega polüetüleentereftalaadist.
(253)
Tuleb märkida, et koostööd tegevate kasutajate esitatud teabe põhjal ei leitud, et kasutajate sektor oleks kahjumis, kuigi üldine kasumlikkuse tase läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenes. Leiti, et kasutajate tootmisharu kasumimarginaal, mis tehti kõigile kättesaadava metoodika alusel kindlaks küsimustiku vastuste põhjal, oli sarnasel tasemel liidu tootmisharu kindlakstehtud kasumlikkusega uurimisperioodil. Kaks kontrollitud äriühingut (villijad) teatasid tootmismahu täiendavast suurenemisest ning kasumlikkuse kasvust vaatlusalusel perioodil. Mõne töötleja puhul leiti, et nad tegutsevad väikese marginaaliga, puutudes mõnel juhul kokku struktuursete ja rahaliste probleemidega. Otsest seost kehtestatud meetmetega ei olnud aga võimalik kindlaks teha. Samamoodi oli villijate majandusliku olukorra teatav halvenemine seotud 2011. aastal polüetüleentereftalaadi hinna ootamatust tõusust tingitud survega, mida praeguse majanduslanguse tingimustes ei ole olnud võimalik jaemüüjatele üle kanda. Kuigi on kindlaks tehtud, et kasutajate tootmisharu olukord 2011. aastal teataval määral halvenes, ei tõendatud sellise halvenemise ja meetmete olemasolu vahelist seost, võttes eelkõige arvesse seda, et meetmed on kehtinud alates 2000. aastast.
(254)
Pärast avalikustamist ei nõustunud mõned isikud järeldusega, et kasutajate tootmisharu ei töötanud kahjumiga. Pooled väitsid ka, et kasutajate kasumimarginaalid olid liidu tootmisharu omast väiksemad. Kasutajate tootmisharu kasumlikkuse hindamisel kasutatud, koostööd teinud kasutajailt saadud teave seda väidet ei kinnitanud. Kasutatud metoodika tehti kõigile kättesaadavaks. Ehkki mõned koostööd tegevad kasutajad võisid töötada kahjumiga, leiti et kasutaja tootmisharu oli üldiselt kasumlik. Kui leiti, et polüetüleentereftalaadi hinnad olid üheks kasutajate kasumlikkust mõjutavaks teguriks, ei suudetud näidata mingit seost kaitsemeetmete ja kõnealuste äriühingute kasumlikkuse vahel. Kasutajate ja liidu tootmisharu kasumimarginaalide võrdlus seda väidet ei kinnitanud. Liidu tootmisharu kasumlikkuse kõikuvuse tõttu (vt põhjendused 176-179) ei peetud kahe segmendi võrdlust otsustamise alusena sobilikuks. Igal juhul näitasid mõlemad segmendid uurimisperioodil sarnast kasumlikkuse taset (vt põhjendus 253). Seda arvestades lükati poolte märkused põhjendamatutena tagasi.
(255)
Väide liidu villitud mineraalvee/karastusjookide tootjate ekspordi konkurentsivõime kahanemise kohta ei olnud samuti põhjendatud ning selles kontekstis ei tõestatud seost kehtestatud meetmetega.
(256)
Pärast avalikustamist kordasid pooled, et polüetüleentereftalaadi hinnatõus mõjutab negatiivselt pudelivee ekspordi konkurentsivõimet. Tunnistati, et pudelivee ekspordi konkurentsivõimet võib negatiivselt mõjutada muu hulgas polüetüleentereftalaadi hinnatõus. Kuna ei leitud seost polüetüleentereftalaadi hinnatõusu ja kõnealuste kaitsemeetmete vahel, sest polüetüleentereftalaadi hinnad tulenevad esmajoones toorainete hindadest, lükati väide meetmete konkurentsivõimet pärssiva mõju kohta tagasi.
(257)
Seoses meetmete väidetava mõjuga tööhõivele ilmnes lõpuks uurimise käigus, et kontrollitud töökohtade kadumine kasutajate tootmisharus oli seotud peamiselt tootlikkuse ja tõhususe kasvuga ning osaliselt ka ajutiste töötajate arvu vähenemisega.
(258)
Pärast avalikustamist vaidlustas mõni isik selle järelduse põhjendusega, et see ei näita kogu sektori olukorda. Lisaks põhjenduses 254 kirjeldatud järeldustele märgitakse, et töötlejate esitatud andmeil on töökohtade arv oluliselt suurenenud ja keegi ei teatanud töökohtade vähenemisest. Villijad väitsid, et polüetüleentereftalaadi hinnatõus põhjustab töökohtade vähenemist. Kuid kuna polüetüleentereftalaadi hinnatõus on ülemaailmne, ei tuvastatud seost töökohtade arvu vähenemise ja kaitsemeetmete vahel. Pealegi keskendus 90 % kasutajate poolt küsimustikes teatatud töökohtade arvu vähenemistest kolme äriühingusse. Üks kasutaja, kelle arvele langes märkimisväärne osa töökohtade arvu vähenemisest, suurendas vaatlusalusel perioodil oluliselt oma tootmismahtusid ja vastav vähenemine on seega seotud tootlikkuse suurenemisega. Ülejäänud kahe äriühingu puhul leiti, et nende kasumimarginaalid olid koostööd teinud poolte hulgas asjaomases segmendis suurimad ja ületasid antud juhul liidu tootmisharu sihtkasumit. Seetõttu lükati väited tagasi.
6.4. Muud väited
(259)
Pärast avalikustamist väitis mõni isik, et liidu tootjail ei ole piisavat tootmisvõimsust olemasoleva nõudluse rahuldamiseks. Märgitakse, et liidu tootmisharu kasutas uurimisperioodil 86 % oma tootmisvõimsusest ja omab piisavat varuvõimsust kogu sisemise polüetüleentereftalaadi tarbimise katmiseks. Peale selle toimub jätkuvalt import kolmandatest riikidest (nii kaitsemeetmetega kui ka ilma) ja see suureneb. Lisaks aegusid Lõuna-Korea suhtes kohaldatud meetmed ja lõpetatakse meetmed vaatlusaluse toote impordi suhtes Malaisiast ja Indoneesiast. Peale selle võib polüetüleentereftalaadi ringlussevõtutööstus olla polüetüleentereftalaadi täiendav allikas, katmaks polüetüleentereftalaadi nõudlust liidus. Neil põhjustel ei loetud kasutajate väiteid ebapiisava tootmisvõimsuse kohta liidus põhjendatuks.
(260)
Pärast avalikustamist väitis mõni isik, et analüüs ei käsitlenud vaatlusaluse toote suhtes võetavate meetmete akumuleerumise negatiivset mõju. Vastuseks sellele väitele märgitakse, et tasakaalustavad meetmed vaid parandavad kindlakstehtud subsideerimise kahjustavat mõju. Väidetava akumuleerumisefekti olemasolu ei suudetud tõendada. Vastupidi, vaatamata võetud meetmetele jätkub importimine riikidest, mille suhtes on võetud meetmeid, ja selle maht vaatlusalusel perioodil isegi suurenes. Samuti suureneb juba niigi mahukas import riikidest, kelle suhtes meetmeid ei ole võetud. Seega ei võetud poolte väidet arvesse.
7. Järeldus liidu huvide kohta
(261)
Lõpetuseks võib eeldada, et Indiast pärit impordi suhtes kehtestatud tasakaalustusmeetmete pikendamine annab liidu tootmisharule võimaluse parandada ja stabiliseerida oma majanduslikku olukorda pärast viimastel aastatel tehtud investeeringuid ja konsolideerimist.
(262)
Samuti leitakse, et liidu tootmisharu majandusliku olukorra paranemisest võib olla kasu liidu puhta tereftaalhappe ja vähemal määral ka monoetüleenglükooli tootjatele.
(263)
Mõne kasutaja majanduslik olukord on alates viimasest läbivaatamisest halvenenud ning eelkõige väiksemate villitud vee tootjate puhul leiti, et muude põhjuste hulgas paistab, et neid mõjutas negatiivselt eelkõige polüetüleentereftalaadi hinna hiljutine tõus, sest nad ei suutnud seda praeguses majanduskliimas jaemüüjatele üle kanda. Leiti, et 2011. aastal liidu tootmisharus toimunud erakordsete muutuste näol polüetüleentereftalaadi hinnas ja kasumimarginaalis oli siiski tegemist ülemaailmse nähtusega, mis tulenes peamiselt tooraine hinna kasvust. Seepärast leiti, et väited kõnealuste meetmetega seotud hinnalisandi ja kasumimarginaali suurendamise kohta ei ole põhjendatud. Samal ajal on liidu turg jätkuvalt avatud koos alternatiivsete tarneallikatega muudes kolmandates riikides, kelle suhtes ei ole meetmeid kehtestatud.
(264)
Selle taustal ei tõestatud seost polüetüleentereftalaadi hinna tõusu ja olemasolevate meetmete vahel. Leiti, et töötlejate majanduslik olukord oli hoolimata kehtivatest meetmetest stabiilne. Samuti leiti, et polüetüleentereftalaadi hinna osatähtsus villijate kogukuludes oli piiratud. Pealegi ei tõendatud mingit seost polüetüleentereftalaadi hinna muutuste ja meetmete vahel. Nimetatud põhjustel järeldati, et meetmete mõju kasutajaile ei olnud ebaproportsionaalne.
(265)
Võttes arvesse kõiki eespool kirjeldatud tegureid, ei saa selgelt järeldada, et praeguste tasakaalustusmeetmete säilitamine ei ole liidu huvides.
H. TASAKAALUSTUSMEETMED
(266)
Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada säilitada olemasolevad meetmed. Lisaks sellele on neile pärast nimetatud asjaoludest ja kaalutlustest teatamist antud võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Tehtud märkusi võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust.
(267)
Eespool esitatud analüüsi põhjal tuleks vastavalt algmääruse artikli 18 lõikele 1 jätkuvalt kohaldada tasakaalustusmeetmeid Indiast pärit polüetüleentereftalaadi impordi suhtes. Need meetmed seisnevad eritollimaksudes.
(268)
Käesolevas määruses sätestatud individuaalseid tasakaalustavaid tollimakse kohaldatakse üksnes kõnealuste äriühingute ja seega nimetatud konkreetsete juriidiliste isikute toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes. Sellise vaatlusaluse toote impordi suhtes, mille tootjaks on mõni muu äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 konkreetselt nimetatud, sealhulgas nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi kõnealuseid määrasid kohaldada ning nende osas kehtib „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.
(269)
Kõik taotlused kohaldada nimetatud individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleks saata viivitamata komisjonile koos kogu asjakohase teabega, eelkõige teabega muudatuste kohta äriühingu tegevuses seoses tootmise, omamaise ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutuse või muutusega tootmis- või müügiüksustes. Vajaduse korral muudetakse siis määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.
(270)
Tasakaalustava tollimaksu nõuetekohase jõustamise tagamiseks ei tuleks jääktollimaksu kohaldada mitte üksnes nende eksportijate suhtes, kes koostööd ei teinud, vaid ka nende äriühingute suhtes, kellel puudus uurimisperioodi jooksul igasugune eksport. Kui nad vastavad algmääruse artikli 20 nõuetele, kutsutakse viimati nimetatud äriühinguid üles esitama selle artikli alusel läbivaatamistaotlus, et lasta oma olukorda individuaalselt uurida,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Indiast pärit CN-koodi 3907 60 20 alla kuuluva polüetüleentereftalaadi suhtes, mille viskoossus vastavalt ISO standardile 1628-5 on vähemalt 78 ml/g.
2. Lõpliku tasakaalustava tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatakse toote suhtes ning mida toodavad allpool loetletud äriühingud, on järgmine:
Riik
Äriühing
Tasakaalustav tollimaks
(EUR/tonn)
TARICi lisakood
India
Reliance Industries Ltd
90,4
A181
India
Pearl Engineering Polymers Ltd
74,6
A182
India
Senpet Ltd
22,0
A183
India
Futura Polyesters Ltd
0
A184
India
Dhunseri Petrochem & Tea Limited
106,5
A585
India
Kõik teised äriühingud
69,4
A999
3. Kui tooted on enne vabasse ringlusse lubamist kahjustada saanud ning seetõttu korrigeeritakse tegelikult makstud või makstavat hinda tolliväärtuse määramisel vastavalt komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (15) artiklile 145, vähendatakse eespool sätestatud summade alusel arvutatud tasakaalustavat tollimaksu protsendimäära võrra, mis vastab tegelikult makstud või makstava hinna suhtosale.
4. Ilma et see piiraks lõigete 1 ja 2 kohaldamist, ei kohaldata lõplikku tasakaalustavat tollimaksu impordi suhtes, mis lubatakse artikli 2 kohaselt vabasse ringlusse.
5. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
1. Kui imporditavad tooted on tootnud ja vahetult eksportinud (st lähetanud ja nende kohta arve esitanud) liidus importijana tegutsevale äriühingule äriühingud, mille nimed on loetletud otsuses 2000/745/EÜ, mida on aeg-ajalt muudetud, vabastatakse need artikliga 1 kehtestatud tasakaalustavatest tollimaksudest, tingimusel et tooted deklareeritakse asjakohase TARICi lisakoodi all ja et lõikes 2 sätestatud tingimused on täidetud.
2. Kui esitatakse vabasse ringlusse lubamise taotlus, on tollimaksuvabastust võimalik saada ainult tingimusel, et asjaomase liikmesriigi tollile esitatakse lisas loetletud põhiandmeid sisaldav kehtiv kinnitusarve, mille on väljastanud eksportiv äriühing, mille hinnakohustus on heaks kiidetud. Tollimaksust vabastamise tingimuseks on, et tollile esitatud ja deklareeritud kaubad vastavad täpselt kinnitusarves sisalduvale kirjeldusele.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 21. mai 2013