РЕШЕНИЕ (ЕС) 2015/456 НА КОМИСИЯТА
от 5 септември 2014 година
относно схема за помощ № SA.26212 (11/C) (ex 11/NN - ex CP 176/A/08) и SA.26217 (11/C) (ex 11/NN - ex CP 176/B/08), приведена в действие от Република България при замените на горска земя
(нотифицирано под номер C(2014) 6207)
(само текстът на български език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид Решение C(2011) 4444 на Комисията от 29 юни 2011 г. (1),
като прикани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочената(ите) по-горе разпоредба(и) и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
На 17 юли 2008 г. Комисията получи жалба от жалбоподател, пожелал да остане анонимен („първият жалбоподател“), който твърди, че Република България е предоставила помощ при замяната на собственост върху частна срещу държавна горска земя, често следвана от промяна в предназначението на заменената земя от горска земя в земя за застрояване. Първият жалбоподател представи допълнителна информация с писма от 28 август 2008 г., 3 септември 2008 г., 1 октомври 2008 г., 5 декември 2008 г., 18 февруари 2010 г., 12 октомври 2010 г. и 26 януари 2011 г.
(2)
На 27 януари 2009 г. Комисията получи от трета страна допълнителна информация относно оспорваните сделки за замяна. На 14 май 2009 г. беше подадена втора жалба относно тези замени, като този жалбоподател предостави допълнителна информация на 2 юни 2009 г. и 8 юни 2009 г. На 23 март 2010 г. друга трета страна предостави на Комисията информация относно тези замени.
(3)
Българските органи предоставиха на Комисията информация относно оспорваните сделки за замяна с писма от 2 септември 2008 г., 28 октомври 2008 г., 4 януари 2010 г., 23 март 2010 г., 27 март 2010 г., 30 август 2010 г. и 14 февруари 2011 г. По време на срещите, проведени между службите на Комисията и българските органи на 22 февруари 2010 г., 12 октомври 2010 г. и 3 февруари 2011 г., последните предоставиха допълнителна информация относно тези замени.
(4)
С писмо от 29 юни 2011 г. Комисията уведоми Република България, че е решила да открие процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от Договора, по отношение на оспорваните сделки за замяна. Решението на Комисията за откриване на официалната процедура по разследване („решението за откриване“) беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2). Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си относно мярката.
(5)
С писмо, получено на 29 септември 2011 г., българските органи представиха своите мнения относно решението за откриване.
(6)
Комисията получи мнения относно решението за откриване от следните заинтересовани страни: Екобалкани-България ЕООД (3), Вихрен ООД (4), Аква Истейт ООД (5), Елкабел АД (6), Живка Благоева (7), Ви-Ен-Жи Конфорт ООД (8), Явор Хайтов (9), Симеон Стоев Миров (10), Ел Ем Импекс ЕООД (11), Ол сийз пропърти 2 ООД (12), Литекс Комерс АД (13), Форос Дивелъпмънт ЕАД (14), Изгрев 5 ЕООД (15), БОИЛ ООД (16), БГ Ленд Ко ООД (17), Мирта Инженеринг ЕООД (18), Бета Форест ЕООД (19), Коста Геров (20), Мариета Бабева (21), Димитър Терзиев (22), Светослав Михайлов и Елизабет Михайлова (23), и от жалбоподател, който поиска неговата/нейната самоличност да не се разкрива (24).
(7)
С писма от 1 септември 2011 г., 5 октомври 2011 г., 25 ноември 2011 г., 14 декември 2011 г. и 3 април 2012 г. Комисията препрати тези мнения на българските органи, на които беше предоставена възможност да отговорят. Мнението на Република България относно мненията на заинтересованите страни беше получено с писма съответно от 4 ноември 2011 г., 15 декември 2011 г., 12 януари 2012 г. и 25 април 2012 г.
(8)
С писмо от 2 декември 2011 г. и по време на среща със службите на Комисията, проведена на 9 декември 2011 г., българските органи предоставиха допълнителна информация относно оспорваните сделки за замяна.
(9)
С писмо от 9 февруари 2012 г. Комисията поиска допълнителни разяснения от първия жалбоподател относно някои от представените от него доказателства.
(10)
На 3 април 2012 г. Комисията препрати на българските органи допълнителни мнения от редица трети страни (25). Комисията получи мненията на Република България относно тези мнения на 25 април 2012 г. и 15 май 2012 г.
(11)
На 26 юли 2012 г. Комисията поиска допълнителна информация от българските органи. На 17 август 2012 г. българските органи поискаха удължаване на срока за предоставяне на информацията, което беше одобрено от Комисията на 31 август 2012 г. На 19 септември 2012 г. българските органи предоставиха исканата информация.
(12)
На 3 октомври 2012 г. Комисията поиска допълнителни разяснения от Елкабел АД, една от третите страни, изразили мнения относно решението за откриване. Тези разяснения бяха предоставени на 31 октомври 2012 г.
(13)
С писма от 14 януари 2013 г., 17 май 2013 г., 22 юли 2013 г. и 22 октомври 2013 г. Комисията поиска допълнителна информация от българските органи, която беше представена съответно на 4 и 5 февруари 2013 г., 25 юни 2013 г. и 5 юли 2013 г., 16 и 23 август 2013 г., както и на 19 ноември 2013 г. и 20 декември 2013 г. Част от информацията, предоставена в последното становище, беше предоставена отново от българските органи по електронна поща на 21 януари 2014 г.
2. ОПИСАНИЕ НА МЯРКАТА
2.1. ЗАМЕНИТЕ НА ЗЕМИ
(14)
През 1947 г. всички горски земи в България са станали държавна собственост в резултат на отчуждаването им от държавата. Положението се е запазило такова до 2000 г., когато е започнало реституирането на горска земя на предишните частни собственици.
(15)
Въз основа на изменение на Закона за горите (26), влязло в сила на 22 февруари 2002 г., са станали възможни замените на наскоро приватизирана горска земя срещу държавна горска земя от държавния горски фонд. Това изменение на Закона за горите е било в сила до 27 януари 2009 г. и в него са били определени условията, в съответствие с които са били осъществени тези замени.
(16)
За целите на замените цените на частните и държавните горски земи са били определени въз основа на специализирана наредба, а именно Наредбата за определяне на базисни цени, цени за изключените площи и учредяване право на ползване и сервитути върху гори и земи от горския фонд (27) („Наредбата за базисните цени“), която е влязла в сила на 18 ноември 2003 г. Българското законодателство не е позволявало на експертите оценители да се отклоняват от цените, определени за горските земи въз основа прилагането на предписанията на Наредбата за базисните цени.
(17)
Въз основа на тази наредба базисната цена на даден горски поземлен парцел се определя като сумата от базисната цена на тази земя и стойността на насаждението (растителните видове на територията на тази земя).
(18)
Стойността на земята се определя въз основа на средната стойност на земята според категориите земя, предлагащи идентични условия за растеж на растенията (150 типа месторастения съгласно приложение 1 от Наредбата за базисните цени). Тази стойност тогава се коригира чрез използването на корекционен коефициент, при който се отчита местонахождението на земята по отношение на местната и националната инфраструктура. Този корекционен коефициент (Km), определен в приложение 2 към Наредбата за базисните цени, се определя чрез използване на следната формула:
,
където:
p
=
коефициент за близост до повърхностен път, измерен по права линия (от 0,00 до 0,20)
s
=
коефициент за близост до урбанизирана територия, измерен по права линия (от 0,00 до 0,25)
m
=
коефициент за близост до морето, измерен по права линия (от 0,00 до 0,20)
g
=
коефициент за близост до град, изразен с цифри и отразяващ разстоянието до определен град (най-късото пътно разстояние между въпросния парцел и града). Градовете са разделени в 6 групи, посочени в таблица 1:
Таблица 1
Група 1:
София (от 0,00 до 0,70)
Група 2:
Русе, Пловдив, Бургас и Варна (от 0,00 до 0,50)
Група 3:
Благоевград, Велико Търново, Враца, Плевен и Стара Загора (от 0,00 до 0,40)
Група 4:
Други областни градове (от 0,00 до 0,35)
Група 5:
Други големи градове (Ботевград, Горна Оряховица, Димитровград, Дупница, Казанлък, Карлово, Лом, Петрич, Самоков, Свищов и Червен бряг (от 0,00 до 0,30)
Група 6:
Други общински центрове (от 0,00 до 0,10)
(19)
Стойността на земята допълнително се коригира с добавянето на увеличение за хектар (добавка), което се определя въз основа на средната цена на земята, наблюдавана в зоната, в която се намира парцелът. Тези добавки са определени в разпоредбите на приложение 3 към Наредбата за базисните цени и са посочени в таблица 2:
Таблица 2
Добавка
(Лева/хектара)
София, национални курорти и вилни зони, прилежащи към тях, земи на разстояние 10 километра от морето
5 000
Населени места от I и II категория
2 000
Населени места от III и IV категория
1 000
Населени места от V и VI категория
500
Населени места от VII и VIII категория
0
(20)
Общата стойност на земята, определена чрез този механизъм, е така наречената базисна стойност на земята.
(21)
Стойността на насаждението (растителните видове, разположени на територията на земята) е стойността на сегашната възраст на насаждението и прогнозираната стойност на неговата турнусна възраст. Стойността на дървесината от горските насаждения при сегашната им възраст (възрастта към момента на оценката) е равна на приходите от продажбата на въпросните видове по средни пазарни цени, като се приспаднат разходите, свързани със сечта, първичната обработка и извозването до място за временно съхранение. Счита се, че ако приходите не покриват разходите, дървесината няма никаква стойност.
(22)
Приходите от продажбите се определят като се сортиментира запасът и се класифицират обемите на категориите дървесина. Разходите (лева/кубичен метър) за сеч и първична обработка на дървесината при средна трудност на сечището се определят според дървесния вид и категорията дървесина на територията на земята. Разходите за извозване на дървесината се определят според дървесния вид, категорията дървесина и средното извозно разстояние от въпросния парцел. Транспортните разходи се умножават на всеки километър извозно разстояние по коефициент, при който се отчита трудността на извозния път.
(23)
Средните пазарни цени и разходите, свързани със сечта, първичната обработка и извозването на дървесина, следва редовно да се определят и актуализират от Изпълнителната агенция по горите („ИАГ“) (28) въз основа на среднопретеглените стойности, изчислени от статистическите данни, събрани за период от три години (като последната година е с удвоена тежест).
(24)
По този начин, след като към базисната стойност на земята се добави стойността на насаждението, както е определена от оценител, се получава базисната цена на горския поземлен парцел.
(25)
Към тази базисна цена, във връзка със защитата на средообразуващите и рекреационните функции на горската земя се прави корекция по отношение на земята, намираща се в зоните на така наречената „особена защита от урбанизация“, установена със закон в определени райони на България. Съгласно разпоредбите на приложение 19 към Наредбата за базисните цени базисната стойност на горските имоти, намиращи се в такива райони, се умножава с коефициент (К), посочен в таблица 3 (29), а именно:
Таблица 3
Черноморско крайбрежие, първа зона
К = 6
Черноморско крайбрежие, втора зона
К = 5
Курортни зони, курорти и селища с национално значение
К = 4
Гори и земи, простиращи се в зоните от края на пътното платно на републиканските и общинските пътища до ограничителните строителни линии
К = 3
Курортни зони, курорти и селища с местно значение
К = 4
(26)
И накрая, така нареченият „коефициент за пазарен регулатор“ се прилага към базисната цена на земята съгласно приложение 20 към Наредбата за базисните цени. Този коефициент се изразява в лева/м2 и варира от 10 за земи в близост до морето, големи планински курорти и София до 1 за най-малко атрактивни земи.
(27)
Независимо от гореизложеното, ако частната страна е получила чрез сделката за замяна горска земя с по-висока обща административна цена от земята, от която се е отказала, тя е трябвало да плати компенсация на държавата за разликата в цените. Според българските органи по принцип държавата е приемала само замени, в резултат на които тя е получавала земя с по-висока административна стойност. Този принцип обаче се отнася само за случаите, когато общата административна цена на частния парцел е по-висока от административната цена на държавния парцел, за който той е бил заменен, а не за цената му на квадратен метър.
(28)
На 27 януари 2009 г. е влязла в сила забрана на замените на горска земя. По този начин разглежданият период на оспорваните сделки за замяна е от 1 януари 2007 г. - датата на присъединяването на Република България към Съюза, до 27 януари 2009 г., датата на мораториума върху замените („разглежданият период“).
2.2. ПРОМЯНАТА НА ПРЕДНАЗНАЧЕНИЕТО НА ЗЕМЯТА
(29)
Жалбоподателите освен това твърдят, че сделките за замяна често са били последвани от промяна в предназначението на земята от горска земя в земя за застрояване и че тази промяна още повече е увеличила несъответствието между пазарната стойност на държавната горска земя, която е била заменена с частния парцел.
(30)
Българските органи обясниха, че процедурата за промяна на предназначението на земята не се урежда от разпоредбите на Закона за горите (като сделките за замяна), а от отделен набор от законодателни актове, наред с другото, от Закона за устройство на територията (ЗУТ) (30). Съгласно това законодателство всеки собственик на горска земя може да поиска промяна на предназначението на своята горска земя в земя за застрояване, като подаде молба до изпълнителния директор на ИАГ, която е била част от Министерството на земеделието и храните (31). След това комисия от (вътрешни и евентуално външни) експерти разглежда молбата и предоставя становище на изпълнителния директор, въз основа на което той взема предварително решение. Ако това решение е положително и потвърждава основателността и законосъобразността на молбата, то се изпраща до всички служби, отговарящи за промяната на предназначението (областния управител, кмета на общината и директора на регионалната дирекция, отговаряща за горите).
(31)
Въз основа на положително предварително решение собственикът подава молба до съответната община за възлагането, изготвянето и одобряването на подробен общ устройствен план. За такъв план е необходима консултация с всички (местни) заинтересовани страни. Ако този план е одобрен от отговорните органи и започне да действа, собственикът на земята подава молба до министъра на земеделието и храните за изключването на тази горска земя от защитения горски фонд. Ако тази молба бъде уважена, се дължи таксова марка, определена от независим оценител в съответствие с разпоредбите на Наредбата за базисните цени.
(32)
След като собственикът на горската земя заплати таксовата марка на отговорните органи, започва процедурата за издаване на административно решение за промяна на предназначението на земята. В зависимост от размера на имота това решение се взема или от министъра на земеделието и храните (ако се отнася до имот с площ по-малко от 10 хектара), или от Министерския съвет.
(33)
На 3 септември 2009 г. бе въведен мораториум върху последващата промяна на предназначението на заменена земя.
2.3. ПРАВНО ОСНОВАНИЕ ЗА МЕРКИТЕ
(34)
Замените, изчисляването на цените, които да се използват при сделките за замяна, и процедурата за промяна на предназначението на заменената горска земя се уреждат от следните правни текстове:
-
Закон за горите на България
-
Наредба за определяне на базисни цени, цени за земя в изключените площи и учредяване право на ползване и сервитути върху гори и земи от горския фонд
-
Закон за държавната собственост (32)
-
Закон за задълженията и договорите (33)
-
Закон за устройство на територията.
2.4. БЕНЕФИЦИЕРИ
(35)
Потенциалните бенефициери на помощта от сделките за замяна са физически лица, частни дружества и общини, често осъществяващи дейност в сферата на строителството на недвижими имоти и/или туризма, които са заменили притежаваната от тях горска земя срещу държавна горска земя.
3. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА
(36)
В решението за откриване Комисията изрази съмнения по отношение на това дали сделките за замяна и/или последващата промяна на предназначението на земята не съдържат елементи на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора и дали тази помощ би могла да се счете за съвместима с вътрешния пазар.
3.1. НЕРАЗРИВНА ВРЪЗКА МЕЖДУ ЗАМЕНИТЕ И ПРОМЯНАТА НА ПРЕДНАЗНАЧЕНИЕТО НА ЗЕМЯТА
(37)
Първото съмнение, изразено от Комисията, беше свързано с твърдението на жалбоподателите, че в няколко случая замените са били последвани от промяна на предназначението на заменената земя, т.е. от горска земя в земя за застрояване.
(38)
С оглед на цифровите доказателства, представени от българските органи, Комисията отбеляза в решението за откриване, че от 147-те замени, осъществени по време на разглеждания период (2006-2009 г.), 15 са били последвани от промяна на предназначението (10 %). Освен това Комисията отбеляза, че към сделката за замяна и към потенциалните искания за промяна на предназначението се прилагат различни правни разпоредби и че по отношение на двете процедури се прилагат отделни административни процедури. На пръв поглед тези елементи изглежда са в подкрепа на тезата на българските органи, че - като общ принцип - двете стъпки не са неразривно свързани (34).
(39)
Българските органи обаче посочиха, че формулите за определяне на административните цени на горската земя и дължимата таксова марка за промяна на предназначението на земята са определени на такова равнище, че да се гарантира, че цялата цена за замяна на дадена горска земя плюс промяна на предназначението ѝ в голяма степен ще се равнява на пазарната цена на подобна земя, върху която може да се строи. Това би могло да означава, че органите са допускали, че много инвеститори ще се опитат да обединят двете стъпки в една сделка.
(40)
Ето защо Комисията изрази съмнения относно това до каква степен потенциалната промяна на предназначението на съответната горска земя следва да се вземе предвид при определянето на цената на парцела за целите на сделките за замяна, т.е. дали замяната и последващата промяна на предназначението на заменената земя следва да се считат за неразривно свързани.
3.2. ПОТЕНЦИАЛНА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ ПРИ ПРОМЯНА НА ПРЕДНАЗНАЧЕНИЕТО НА ЗЕМЯТА
(41)
Второто съмнение, изразено от Комисията, беше дали промяната на предназначението на заменената земя би била в основата на предоставяне на държавна помощ, доколкото допълнително е увеличила стойността на заменената земя.
(42)
Комисията отбеляза в решението за откриване, че промяната в предназначението на земята не изглежда prima facie, че е включвала прехвърляне на държавни ресурси. Дължимата таксова марка за тези сделки е била изчислена в съответствие с правните разпоредби, и - доколкото е известно на Комисията - е била платена във всички разглеждани случаи. Поради това, въпреки че засегнатите от промяната на предназначението на земята предприятия вероятно са имали полза от тази промяна, административните решения за привеждане в действие на промяната не биха довели до предоставянето на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Комисията не изрази окончателно становище по този въпрос и прикани заинтересованите страни да изкажат мнение дали операцията е съдържала елементи на държавна помощ.
3.3. ПОТЕНЦИАЛНА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ ПРИ ЗАМЯНАТА НА ГОРСКА ЗЕМЯ
(43)
Комисията отбеляза в решението за откриване, че цените на горската земя за целите на замените са определени от експерти, като се използват единствено формулите, определени в Наредбата за базисните цени. Поради това Комисията изрази съмнение дали прилагането на тези формули е довело до административна цена, подобна на цените, получени при сделки, сключени между две несвързани частни страни при справедливи пазарни условия. Поради това Комисията прикани Република България и третите страни да предоставят информация относно пазарните цени, формирани при изцяло частни продажби (или сделки за замяна) на горска земя, които са били извършени в България през разглеждания период. Комисията освен това прикани Република България и третите страни да предоставят информация относно разликите между тези цени и административните цени, използвани за оспорваните сделки за замяна, а оттам и за потенциалния размер на съответната държавна помощ, съдържаща се в тези сделки. Освен това Комисията прикани Република България и третите страни да предоставят информация относно правилата, приложими по отношение на изплатената компенсация при сделките за замяна, в случай на разлика между цените на двата съответни заменени парцела земя. И накрая Комисията прикани Република България да предостави допълнителна информация, за да обоснове твърдението си, че оспорваните замени не засягат търговията в рамките на Съюза.
(44)
В решението за откриване Комисията изложи също предварителното си становище по въпроса как предимството, произтичащо от оспорваните сделки за замяна, следва да бъде определено количествено, ако се установи, че тези замени водят до държавна помощ:
i)
разликата между реалната пазарна цена на горски парцел 1-частна собственост и административната цена за парцел 1, определена в съответствие с предписанията на Наредбата за базисните цени;
ii)
разликата между реалната пазарна цена на горски парцел 2-държавна собственост и административната цена за парцел 2, определена в съответствие с предписанията на Наредбата за базисните цени.
Тогава размерът на съответната държавна помощ, съдържаща се в сделките за замяна, ще се равнява на стойността на ii) минус стойността на i).
Всяка парична компенсация, получена в резултат на разликата между административните цени на два парцела, които са обект на замяна, платена от една от страните на другата, също ще бъде взета предвид при изчислението на потенциалния елемент на държавна помощ, съдържащ се в сделката.
3.4. СЪВМЕСТИМОСТ НА ПОТЕНЦИАЛНАТА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ
(45)
При установено наличие на държавна помощ в резултат на промяната на предназначението на земята и/или в резултат на сделките за замяна, впоследствие Комисията изразява съмнения в решението за откриване дали тази помощ би могла да се счита за съвместима с вътрешния пазар, и по-специално с член 107, параграф 3, буква а) от Договора и разпоредбите на Насоките за национална регионална помощ за периода 2007-2013 г. (35) и/или с член 107, параграф 3, буква в) от Договора и разпоредбите на Насоките на Общността за държавните помощи за земеделския и горския сектор за периода 2007-2013 г. („Насоките за горския сектор“) (36).
(46)
Поради това Комисията поиска от Република България и заинтересованите страни да представят своите коментари относно съвместимостта на оспорваните мерки.
4. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ
4.1. МНЕНИЯ НА ПЪРВИЯ ЖАЛБОПОДАТЕЛ ВЪВ ВРЪЗКА СЪС СЪМНЕНИЯТА, ИЗРАЗЕНИ ОТ КОМИСИЯТА В РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ
(47)
Първият жалбоподател твърди, че оспорваните замени представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, която е несъвместима с вътрешния пазар.
(48)
Що се отнася до първото съмнение, изразено от Комисията, първият жалбоподател твърди, че промяната в предназначението на земята и сделките за замяна следва да се считат за неразривно свързани. Първо, жалбоподателят твърди, че много от бенефициерите на помощта при замените упражняват дейност в секторите на строителството и туризма, а не в горския сектор. Второ, според първия жалбоподател, тъй като мораториумът е влязъл в сила през 2009 г., заменените горски земи практически не са използвани за търговски цели. Трето, към момента на извършване на сделките за замяна много от бенефициерите на помощта обявили и рекламирали своите проекти за развитие на заменените горски земи като ски или морски курорти и дори започнали разговори със съответните местни органи, за да се уверят, че предназначението на земята действително ще бъде променено. Четвърто, жалбоподателят твърди, че една и съща държавна агенция („ДАГ“) често е отговаряла за осъществяването на сделката за замяна и за изключване на заменената земя от горския фонд (ДАГ и компетентният регулатор) (37), като по този начин се е проправял пътят за нейното търговско развитие.
(49)
Поради това първият жалбоподател счита, че една потенциална промяна в класификацията на предназначението на земята и съответното увеличение на цената следва да бъдат взети под внимание при определянето в количествено изражение на общия размер на държавната помощ, съдържаща се в сделките за замяна. Следователно според жалбоподателя при определяне на помощта в количествено изражение следва да се направи сравнение с парцелите подлежаща на застрояване земя, за да се отрази точно пазарната цена на заменената земя.
(50)
Жалбоподателят също така заявява, че предвид привлекателността на районите, в които са се намирали държавните горски парцели, би било по-разумно органите първо да предприемат действия за увеличаване на стойността на парцелите (т.е. да променят предназначението им, за да стане възможно тяхното застрояване) и едва след това да се разпореждат с парцелите. Според жалбоподателя в нито един от случаите, в които е отправено искане за замяна, ДАГ не е предприела действия за промяна на предназначението на тази земя преди замяната. Това според жалбоподателя показва ясно, че е било налице намерение купувачът на държавната горска земя да бъде облагодетелстван. Световната банка също критикува тази практика в Доклад относно българската политика за управление на горите от 2009 г., в който се отбелязва, че по този начин държавата понася загуби (38).
(51)
Що се отнася до второто изразено от Комисията съмнение относно това дали е била предоставена държавна помощ в резултат на промяната на предназначението на заменената земя, първият жалбоподател твърди, че макар купувачът на земята впоследствие да е платил таксова марка за решението за промяна на предназначението на земята и тази сума да следва да се приспадне при определянето в количествено изражение на размера на държавната помощ, получена в резултат на замяната, тази такса не отразява действителното увеличение на стойността на парцела в резултат от тази промяна. Освен това жалбоподателят твърди, че в случаите, в които замените са били осъществени преди присъединяването на България към Съюза, но промяната на предназначението на земята е станала след присъединяването, неправомерната държавна помощ, предоставена на купувача на земята, следва да бъде разликата между пазарната стойност на съответния парцел към момента на замяната (преди присъединяването) и пазарната стойност на парцела след промяната в предназначението на земята (след присъединяването).
(52)
Що се отнася до третото изразено от Комисията съмнение относно наличието на държавна помощ в резултат на замените, жалбоподателят твърди, че предвидените в Наредбата за базисните цени формули не отразяват пазарната стойност на заменената земя. Жалбоподателят оспорва също и независимостта на оценителите, тъй като по негово мнение купувачът на земята е свободен да избере пристрастен оценител, което би довело до значително занижаване на цените.
(53)
Жалбоподателят предоставя и допълнителна информация за пазарните цени на заменените горски парцели или на много подобни горски парцели, която - според него - разкрива значителни несъответствия с определените по административен ред цени за парцелите. Поради ограниченото време жалбоподателят е проучил цените само на девет от заменените парцели. За това са използвани банкови оценки на земята, както и информация от регистъра на държавните имоти в България, които съдържат действителни цени, при които са били сключени сделки за подобни парцели. Установените несъответствия в цените варираха от занижаване на цените (при използване на определената по административен ред цена) с 50-65 % до случаи, при които горската земя - според твърденията - е придобита при цена в размер на 1-2 % от пазарната ѝ стойност.
(54)
И накрая, жалбоподателят твърди, че фактът, че е образувано наказателно производство срещу бившия ръководител на ИАГ по обвинение за сключване на замени в ущърб на държавата, е доказателство, че самите български органи считат, че горската земя е била предоставена на определени частни лица на цена много под пазарната стойност.
(55)
Във връзка с въпроса дали замените нарушават конкуренцията и засягат търговията между държавите членки, жалбоподателят твърди, че доколкото му е известно, никой от бенефициерите на помощта при замените не упражнява горски дейности като основна търговска дейност. Вместо това той твърди, че почти всички бенефициери на помощта са имали минали или бъдещи бизнес планове за икономическа дейност или инвестиции в някой от следните сектори: сделки с недвижими имоти, строителство и/или туризъм. Според жалбоподателя туризмът по определение засяга целия вътрешен пазар, така че дори само няколко случая на избирателна помощ водят до нарушения в сектора. Жалбоподателят добавя също, че с оглед на броя и мащаба на замените чуждестранните конкуренти фактически са изправени пред пречки за навлизането си на българския пазар. Въпреки че няколко големи инвеститори от Съюза (напр. Lindner, ECE) са работели по проекти за градско строителство в България (бизнес центрове и големи универсални магазини), твърди се, че практически всички мащабни инвестиции в морски, ски и голф курорти са били осъществени от контролирани от български лица дружества.
4.2. МНЕНИЯ НА БЕНЕФИЦИЕРИТЕ НА СДЕЛКИТЕ ЗА ЗАМЯНА И НА ДРУГИ ТРЕТИ СТРАНИ
(56)
Комисията получи мнения от множество трети страни, повече от които са били частни лица по сделките за замяна („бенефициерите на помощта“). Комисията отбелязва, че редица бенефициери на помощта (39) са представили само кратко изявление, че сделките за замяна, по които те са страна, не са включвали държавна помощ. Други бенефициери предоставиха по-подробно изложение във връзка със съмненията, изразени от Комисията в решението за откриване, които ще бъдат разгледани в следващите раздели.
4.2.1. Неразривна връзка между замяната и промяната в предназначението на земята
(57)
Що се отнася до първото съмнение, изразено от Комисията, относно наличието на неразривна връзка между замените и промяната на предназначението на земята, по-голямата част от бенефициерите на помощта (40), които отговориха на решението за откриване, твърдят, че не съществува такава връзка. Замяната и последващата промяна в предназначението на заменената земя се регламентирали от две отделни процедури, всяка от които е от компетентността на два различни държавни органа, които функционират независимо един от друг. За замените са компетентни министърът на земеделието и храните или Министерският съвет - в зависимост от големината на парцела, който ще се заменя, и ИАГ, докато за промяната на предназначението на земята компетентни са местните органи - кметовете на общините или общинският съвет, министърът на регионалното развитие и благоустройството или областният управител за обекти, намиращи се в неговата област - и за нея е необходимо да бъде одобрен подробен или общ план за устройство на територията.
(58)
Един бенефициер (41) освен това добавя, че няма автоматична връзка между промяната в предназначението на земята и увеличението на нейната стойност. Според него решението за промяна в предназначението на земята се основава на оценка на необходимостта от нея, която има по-широк обхват и често не се съобразява с частните интереси на собствениците, и поради това не се основава на търговските интереси на страните по сделката за замяна. Друг бенефициер (42) отбелязва, че статистическата информация, предоставена от българските органи, потвърждава липсата на неразривна връзка. И накрая, други бенефициери (43) считат въпроса за това дали съществува връзка за неуместен, тъй като в техните конкретни случаи заменената земя, която те са придобили, не е била изключена от защитения горски фонд с цел строителство, нито е била открита процедура за промяна в предназначението на земята.
(59)
Що се отнася до въпроса дали потенциалната промяна на предназначението на заменената земя би трябвало да бъде взето предвид при определянето на цената на тази земя, по-голямата част от бенефициерите по различни причини твърдят, че не би трябвало да е така. Редица бенефициери (44) твърдят, че би било неоснователно да се взема под внимание хипотетичната възможност за промяна в предназначението на заменената земя, тъй като такава промяна може никога да не бъде поискана или може да бъде отхвърлена поради неспазване на съответните административни изисквания. Стратегическото местоположение на заменената горска земя, за което се твърди, че увеличава нейната стойност, следва да е без значение, ако предназначението на земята не е било променено и ако придобитата земя може да се използва само за целта, предвидена по закон. Поради това един бенефициер (45) твърди, че следва да се взема предвид конкретното договаряне, постигнато между страните по замяната към датата на оценката. За обективното и справедливото изчисляване на пазарната стойност следва да се вземат предвид също и общите планове за устройство на територията (позволяващи застрояване или не) в сила към датата на изготвяне на оценката на заменената горска земя. Ето защо трябва да бъде установен набор от еднакви критерии, които да позволят разграничение между хипотетичната възможност и действителното намерение на страните по замяната да предприемат впоследствие промяна в предназначението на земята.
(60)
Освен това много бенефициери отбелязват, че за изключването на земя от защитения горски фонд е необходимо да бъде платена такса за промяна на предназначението ѝ, която се равнява на цената на квадратен метър подлежаща на застрояване земя във въпросния район. Ето защо тези бенефициери твърдят, че те не получават икономическа полза от промяната, тъй като ако придобитата земя бъде продадена, използвана като обезпечение или застроена, нейната стойност би била същата като стойността на земята за застрояване. Подобен довод беше изложен също така и от Мирта Инженеринг и Бета Форест, които отбелязват, че промяната в предназначението на земята също така включва и други разноски, по-специално таксова марка и местен данък, както и разходи за проектиране, които допълнително увеличават стойността на имота. Всъщност г-н Михайлов и г-жа Михайлова твърдят, че в техния случай промяната в предназначението на земята е зависела от плащането на държавните такси, определени в член 17 от Закона за горите и Наредбата за прилагане на Закона за горите.
(61)
И накрая, някои бенефициери (46) считат, че въпросът не е от значение, тъй като в техните конкретни случаи заменената земя, която те са придобили, не е била изключена от защитения горски фонд с цел строителство, нито е била открита процедура за промяна на предназначението на земята. В своето становище МИКС отбеляза, че в договорите си за замяна българската държава е предвидила, че не се позволява промяна на предназначението на земята.
4.2.2. Държавна помощ при замяната на горска земя
(62)
Що се отнася до изразените от Комисията съмнения относно това дали административните цени на сделките за замяна са довели до конкретна пазарна цена, бенефициерите (47) изложиха няколко сходни довода защо това е точно така по отношение на техните собствени сделки за замяна.
(63)
Първо, един от бенефициерите (48) твърди, че при определянето на административните цени в Наредбата за базисните цени се вземат предвид такива обективни критерии като местоположението на земята, важността на районите, както и типа и важността на растителните видове, намиращи се върху тази земя, докато други двама бенефициери (49) твърдят, че административната цена на заменените земи се основава на критерии, които са идентични с тези, използвани за замени на частна горска земя, осъществени от частни инвеститори и включващи земя, намираща се в близост до обекти на местната или националната инфраструктура, която е подобна на земята от оспорваните сделки за замяна по отношение на растителни видове, месторазположение в райони под специална защита от урбанизация и т.н. Аналогично други бенефициери (50) твърдят, че оценките, произтичащи от Наредбата за базисните цени, водят до административни цени, които са сходни със или в много случаи по-високи от пазарните цени за горска земя в България поради липсата на национален пазар за този тип земя и поради факта, че няколкото частни сделки са били сключени на ниски цени. Следователно замените са били осъществени при преобладаващите на пазара икономически условия.
(64)
Второ, редица бенефициери (51) твърдят, че са извършили оценки на заменените парцели, които са довели до административни цени, които са сходни с (52), а в много случаи дори и по-високи от (53) пазарните цени за горска земя в България.
(65)
Трето, като причина защо административните цени трябва да се считат за близки до пазарните цени някои бенефициери (54) изтъкват липсата на изцяло частни замени или сделки за продажби в районите, където са осъществени предприетите от тези бенефициери замени.
(66)
И накрая, няколко бенефициери (55) твърдят, че доколкото упражнявайки своите правомощия да действа по собствено усмотрение, министърът на земеделието и храните има право да откаже да извърши замяната, ако не е в интерес на държавата да придобие частната горска земя, и доколкото условията на споразумението за замяна трябва да бъдат одобрени и от двете страни (публична и частна), сделките за замяна трябва да се считат за търговски сделки, в чийто контекст държавата се държи като оператор в условията на пазарна икономика („ОУПИ“).
(67)
Що се отнася до потенциалния размер на държавната помощ, съдържаща се в сделките за замяна (т.е. разликата между административните и пазарните цени за горската земя), по-голямата част от бенефициерите (56) отговориха, че в случаите, в които частната земя е с по-висока стойност от държавната земя, българските органи не са покрили разликата в цените. Друг бенефициер (57) заяви, че разликата в пазарните цени на заменените частни и държавни гори, разположени в едни и същ или в съседни райони, облагодетелства правителството, тъй като административните цени са по-високи отколкото пазарните цени, свободно договорени между частните собственици на гори в съответните райони.
(68)
Що се отнася до другите условия за констатиране на наличието на държавна помощ, няколко бенефициери (58) оспориха, че те са били спазени. Така някои бенефициери (59) твърдят, че те са физически лица, за които българският Закон за държавните помощи и член 107 от Договора не се прилагат. Във връзка с държавните ресурси тези бенефициери отбелязват, че правителството е придобило земята чрез неправомерно отчуждаване без съответстващо обезщетение, така че не може да се счита, че държавата разполага с тези ресурси. Във връзка с избирателността тези бенефициери твърдят, че Законът за горите се прилага за всички (erga omnes) и поради това не води до дискриминация.
(69)
Друг бенефициер (60) също счита, че условията на член 107 от Договора не са били изпълнени по отношение на сделките за замяна, но поради малко по-различни причини. Първо, нямало прехвърляне на държавни ресурси, доколкото замяната била „сделка за двойна продажба“, осъществена след като е направена оценка от независим оценител на имота въз основа на предвидените в закона обективни критерии за изчисление на цената. Не било предоставено предимство, нито страните по замените били поставени в по-благоприятно положение в сравнение с техните конкуренти, тъй като всеки собственик на горска земя можел да поиска замяна на своята частна земя срещу горска земя държавна собственост. Подобен довод е изложен и от друг бенефициер (61), който счита, че схемата за замяна е обща мярка, достъп до която имат всички собственици на горска земя.
(70)
Що се отнася до наличието на икономическо предимство, по-голямата част от бенефициерите (62) оспориха, че са получили такова предимство от сделките, тъй като според тях административната цена на заменената земя е била равна на или по-висока от пазарната ѝ цена.
(71)
И накрая, що се отнася до въпроса дали сделките за замяна нарушават конкуренцията и засягат търговията между държавите членки, по-голямата част от бенефициерите (63) отговориха, че не упражняват дейност в секторите недвижими имоти и туризъм и/или не са предприели никакви стъпки за получаването на лиценз за туроператор. Освен това те потвърдиха, че не са ползвали придобитата чрез замяната земя за производството на дървен материал след нейното придобиване, нито са продавали дървен материал в България или в други държави членки. Поради това те заявяват, че не може да се твърди, че съществува реално или потенциално влияние върху търговията в рамките на Общността. Друг бенефициер (64) добави, че замените не водят до повишаване на производителността на национално равнище, ограничавайки по този начин наличните възможности за предприятията от други държави членки да внасят продукти на местния пазар.
(72)
Други бенефициери (65) заявиха, че тъй като замените не включват прехвърляне на държавни ресурси и не им предоставят икономическо предимство, не може да се счита, че те са нарушили равновесието на пазара и икономическите условия, при които предприятията упражняват дейност, т.е. необходимостта от придобиване на материални активи за първоначална инвестиция. По тази причина предприятия от други държави членки могат да навлизат и извършват дейност на същия пазар при справедливи условия, така че не може да се твърди, че търговията между държавите членки е била засегната от оспорваните замени.
(73)
И накрая, един бенефициер (66) обясни, че горската земя, която е придобил от държавата, не е подходяща за залесяване. Освен това той счита, че неговият имот е бил по-добър от този, който е получил от държавата, и че сделката не включва държавна помощ. Накрая той посочи, че придобитата земя се използва за отглеждане на пчели с подвижни кошери, като през лятото земята се използва за пасище.
4.2.3. Съвместимост на потенциалната помощ
(74)
Въпреки че Комисията поиска от заинтересованите страни да предоставят всички доказателства, с които разполагат и които биха ѝ позволили да провери съвместимостта на оспорваните сделки за замяна с вътрешния пазар, никой от бенефициерите не направи това.
5. МНЕНИЕ НА РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ
5.1. МНЕНИЕ НА БЪЛГАРИЯ ОТНОСНО РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ
(75)
Българските органи твърдят, че оспорваните сделки за замяна не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(76)
По повод на предполагаемата неразривна връзка между сделките за замяна и промяната в предназначението на заменената горска земя българските органи отбелязаха, че в член 15, буква б) от Закона за горите е предвидена възможността да се кандидатства за промяна в предназначението на горската земя, независимо от начина на придобиване на земята - било то чрез замяна, сделка за продажба и/или по друг начин. Такава теоретична възможност обаче не следва да се разбира като твърдо предварително съгласие между органите и частната страна по замяната за последваща промяна в предназначението на земята.
(77)
Българските органи са предоставили доказателства, че във връзка със 132-те замени, които са били осъществени през периода 2007-2009 г., са били подадени 24 искания за промяна в предназначението на заменената горска земя, от които само в 15 случая (т.е. 11,4 % от всички замени) е било прието положително административно решение, допускащо исканата промяна.
(78)
Българските органи също така отбелязват и различните цели, преследвани от сделките за замяна и от промяната в предназначението на земята. Докато със замените се цели да се постигне консолидиране и съхранение на българските гори с оглед гарантиране на тяхното устойчиво развитие и възпроизводство в полза на цялото общество, промяната в предназначението на земята е свързана с постигането на целите, предвидени в Закона за устройство на територията, който установява правилата за включване на земя в границите на агломерации, в които застрояването е разрешено в съответствие с обществените потребности и интереси, свързани с устойчивото развитие и създаването на подходящи условия за живот, работа и развлечение на гражданите. Освен това, докато сделките за замяна зависят от решенията, вземани от министъра на земеделието и храните, промените в предназначението на земята зависят от одобрението на плановете за устройство на територията от различни компетентни органи, а именно от министъра на регионалното развитие и благоустройството, областния управител или общинските съвети. И накрая, предвид факта, че правото да се поиска промяна в предназначението на земята не произтича непосредствено от Закона за горите, а изисква спазването на условия, предвидени в други закони, българските органи считат, че хипотетичната възможност за промяна в предназначението на земята не означава, че тази промяна е неразривно свързана със сделките за замяна.
(79)
Що се отнася до въпроса дали потенциалната промяна в предназначението на заменената земя трябва да се вземе предвид при определяне цената на тази земя, българските органи повториха позицията си, че няма пряка връзка между цената, по която е оценена замяната, и последващата промяна в предназначението на земята. Органите са предоставили подробно описание на процедурата, която трябва да се следва, за да се определят съответно цените за замяната (предишни член 20, параграф 5 и член 21 от Наредбата за базисните цени) и дължимите такси за промяната на предназначението на земята. Тези органи също така отбелязват, че частните собственици могат да поискат промяна в предназначението на горската земя независимо от това как са получили земята, така че всеки един инвеститор би получил същите предимства независимо от това дали е придобил гората от държавата или чрез сделка между несвързани лица, сключена при справедливи пазарни условия с частна страна, така че таксите, дължими за промяна в предназначението на земята, следва да се считат за неизбирателни спрямо бенефициерите.
(80)
Що се отнася до съмненията на Комисията дали методиката за изчисление на административните цени отразява правилно пазарните цени, българските органи отбелязват на първо място, че административните цени се определят при съблюдаване на разпоредбите на Наредбата за базисните цени и че при изготвянето на тази наредба са били взети за пример практики за определяне на административните цени за горски земи в други държави членки, най-вече в Германия. Освен това оценките на частните и държавните гори са извършени от независими експерти въз основа на единен набор от критерии.
(81)
Второ, българските органи предоставиха данни за всички сделки (67) за покупко-продажба на частни гори, осъществени през периода 2007-2009 г. (68). В информацията, предоставена по отношение на средните цени на имоти частна собственост (т.е. „пазарните цени“), се съдържа резюме на надеждни пазарни доказателства в съответствие с изискването, предвидено в точка 34 от Допълнителните разпоредби към Наредбата за базисните цени. Когато няма налична информация за сделките, сключени в същите райони, са предоставени данни за такива, които са осъществени в близки райони и са включвали гори, сходни като местоположение и растителни видове. Според българските органи въз основа на тези данни може да се докаже, че в повечето случаи административната цена, използвана за оспорваните сделки за замяна, е била като цяло по-висока от пазарните цени, получени при сделки, сключени между несвързани лица при справедливи пазарни условия (69). Във връзка с това българските органи поставят под въпрос представеното от жалбоподателя доказателство. От една страна, цитираните от жалбоподателите цени са били именно цените, по които земята е била предложена за продажба, а не непременно реално получените цени, или цени на парцели земя с вече променено предназначение и заплатена таксова марка. От друга страна, цитираната от жалбоподателя пазарна цена невинаги е надеждна, тъй като в много случаи тя е получена само в резултат на една-единствена частна сделка.
(82)
Трето, българските органи отново посочиха, че правителството не е покрило разликата до по-високата административна обща стойност на придобитата частна горска земя и че сделките за замяна са били осъществявани само ако полученият при замяната парцел горска земя частна собственост е бил със стойност, по-висока или равна на стойността на държавния парцел, за който той е бил заменен. Освен това частната страна е трябвало да плати административни разходи в размер на 2 % от стойността на имота.
(83)
И накрая, българските органи посочват, че след първоначалното ѝ приемане Наредбата за базисните цени е била изменяна три пъти - съответно през 2004 г., 2005 г. и 2007 г. Особено внимание заслужава изменението на Наредбата през 2005 г. с оглед на напредналия етап на реституцията на отчуждени гори и горски земи, доколкото това е означавало, че на пазара вече са се предлагали и търсели частни гори. Това изменение по същество е целяло да промени методиката за оценка на земята. Освен това коефициентите, отнасящи се до защитени от урбанизация райони, също са били увеличени и са били въведени няколко нови категории, определящи добавките към цените на земята в зависимост от категорията на населеното място.
(84)
Нещо повече, след присъединяването на България към Съюза на 1 януари 2007 г. коефициентите в Наредбата са били актуализирани изцяло, включително и онези, имащи отношение към защитените от урбанизация райони, както и така наречените коефициенти за „пазарен регулатор“, които зависят от категорията на земята. Освен това член 20, параграф 5 от Наредбата за базисните цени е бил изменен, като цената за замяната на държавна земя е била увеличена с 50 % от стойността на коефициента за „пазарен регулатор“. Също така е била въведена добавка към стойността на земята според различните категории населени места.
(85)
Според българските органи тези изменения на Наредбата за базисните цени показват, че въпреки липсата на добре развит национален пазар за горски земи и с оглед на предстоящото присъединяване на България към Съюза органите са се опитали да актуализират механизма за оценка, определен в Наредбата, като гарантират, че той е основан на надеждни пазарни доказателства. Следователно към датата на присъединяването на България към Съюза изчислените административни цени въз основа на Наредбата за базисните цени не са били по-ниски от пазарните цени за тези парцели.
(86)
По отношение на съмнението на Комисията относно потенциала на сделките за замяна да нарушават конкуренцията и засягат търговията между държавите членки, българските органи на първо място изтъкват, че от частните страни, участвали в оспорваните сделки за замяна, 81 от тях представляват предприятия по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Останалите 51 частни страни са били физически лица, които не извършват търговия на стоки или услуги. В този контекст България подчертава, че нито Държавната агенция по горите, нито нейният правоприемник Изпълнителната агенция по горите е получавала молби за добив на дървен материал или износ от физическите лица, които са осъществявали замени през разглеждания период.
(87)
Второ, българските органи твърдят, че сделките за замяна не могат да засегнат търговията в рамките на Съюза, тъй като подпомогнатите дружества се занимават с дейности, които не включват вноса или износа на продукти или услуги. Българските органи допълниха вече предоставената информация относно обема на добития и изнесен за Съюза дървен материал през разглеждания период и представиха документ, показващ че нито една от частните страни, придобили държавна горска земя чрез оспорваните сделки за замяна, не е добивала, продавала на националния пазар или изнасяла дървен материал от Република България.
(88)
Трето, българските органи заявяват, че секторът на туризма (напр. извършването на дейност като туроператор, туристическа агенция, собственик на хотел и доставчик на допълнителни туристически услуги) се урежда от правилата, предвидени в българския Закон за туризма. Този закон изисква административна регистрация на операторите в публичен регистър, воден от Министерството на икономиката, енергетиката и туризма. Лицата, занимаващи се с хотелиерство, също подлежат на регистрация в специален регистър съгласно член 58 от Закона за туризма. Поради тази причина само дружествата, вписани в съответните публични регистри, водени от Министерството на икономиката, енергетиката и туризма, могат да се считат за предприятия, осъществяващи дейност в сектора на туризма. Проверка в съответните регистри показа, че само едно от дружествата, придобили държавна горска земя в резултат на оспорваните сделки за замяна - Капси Турс ООД - е регистрирано като туроператор по смисъла на Закона за туризма.
(89)
Четвърто, българските органи обясниха, че извършването на стопанска дейност като строително дружество в България също е предмет на изискване за регистрация в Централния професионален регистър на строителя, воден от Камарата на строителите в България, в съответствие със специален закон, и по-специално Закона за Камарата на строителите (70). Българските органи изтъкват, че само три от предприятията, които са осъществили замени с правителството, са били регистрирани като строителни дружества и биха могли по някакъв начин да участват в строителни работи съгласно закона.
(90)
Следователно българските органи твърдяха, че повечето предприятия, които потенциално са имали полза от оспорваните сделки за замяна, не са извършвали дейност в секторите на строителството и туризма. Следователно според тях не може да се каже, че конкуренцията на съответните пазари, с изключение на сектора на горското стопанство, е била нарушена от тези сделки.
5.2. МНЕНИЕ НА БЪЛГАРИЯ ОТНОСНО КОМЕНТАРИТЕ НА ЖАЛБОПОДАТЕЛЯ
(91)
Българските органи са съгласни с жалбоподателя, че няма наличие на държавна помощ при замените на горски земи между държавата и общините. За разлика от това, според тях твърдението на жалбоподателя, че повечето бенефициери осъществяват дейност в сферата на строителството или туризма, е невярно поради обяснените в предишния раздел причини.
(92)
Българските органи също така не са съгласни с начина, по който жалбоподателят определя пазарните цени на горите, като сравнява цените на горската земя през различни години (напр. няколко години преди замяната на горите), и оспорват твърдението на жалбоподателя, че в някои случаи собствениците на заменени горски земи са предоставили тези земи като обезпечение, за да получат заеми, тъй като това не би отговаряло на разпоредбите на българското законодателство и на цитирания от жалбоподателя Закон за държавната собственост. Предоставените от жалбоподателя данни съдържат значителни грешки и не съответстват на информацията в наличните имотни регистри и документацията за замените. Предоставените от жалбоподателя данни биха били неверни и по отношение на горската земя държавна собственост, която е била придобита чрез замените и впоследствие е била предоставена като обезпечение по заеми. Във всеки случай българските органи обясниха, че в България банките изискват освен недвижими имоти и други ликвидни активи като обезпечение, за да се гарантира погасяването на дълга. Следователно според тези органи би било неправилно размерът на предоставения заем да бъде разделен на квадратурата на земята, служеща за обезпечение за ипотеката, за да се определи цената на квадратен метър. Органите също така представят становище на Първа инвестиционна банка относно механизмите за предоставяне на заеми и методите на оценяване на гори и горски имоти, предложени от заемополучателите като обезпечение.
(93)
Българските органи не са съгласни и с твърдението на жалбоподателя, че общинските органи не са имали друг избор освен да приемат подробни планове за устройство на територията за земята, чието предназначение е било променено. Според тези органи всяка промяна в предназначението на земята е основана на законоустановени подробни планове за устройство на територията, които са били подложени на публично обсъждане и са изменили съществуващите общи планове за устройство на територията за населените райони. Тези административни процедури не се извършват по преценка на министъра на земеделието и храните, който издава индивидуални административни разпореждания за промяна на зонирането на земята на страните, искащи такава промяна, едва след като съответният подробен план за устройство на територията влезе в сила.
(94)
Освен това органите отхвърлят твърдението, че много от участващите в замените страни са възнамерявали да променят предназначението на придобития горски парцел. Съгласно българския Закон за горите такова намерение за промяна може да бъде осъществено само чрез подаване на молба по процедурата, посочена в член 14в от Закона за горите (отменен). Всяко друго намерение, изразено в публикация в средствата за масово осведомяване или по начин, различен от предвидената в закона процедура, би било неуместно и произволно.
(95)
Органите също така не са съгласни с твърдението на жалбоподателя, че административният начин за определяне на цените на горската земя не отразява динамичното развитие на икономиката. Органите считат, че начинът на определяне на цените чрез използване на Наредбата за базисните цени е подходящ. Не е вярно и това, че наредбата не е била актуализирана, тъй като през 2007 г. са въведени нови коефициенти, така че да не се предоставя икономическо предимство на икономическите оператори чрез вече осъществените замени.
(96)
Органите отхвърлят довода на жалбоподателя, че оценителите са пристрастни. Според органите тези оценители са съдебни експерти, чиято почтеност не може да се поставя под съмнение. Освен това, ако бяха оценили горската земя благоприятно по отношение на частната страна и по начин, който не отговаря на условията от Наредбата за базисните цени, такава оценка не би била приета от органите за целите на замяната.
(97)
Във връзка с твърдението на жалбоподателя, че официалните статистически данни за стойностите/цените на сделките, предоставени от органите, са неверни, органите заявяват, че избягването на данъчно облагане чрез укриване на действителната цена, при която е осъществена дадена сделка, представлява престъпление по българския Наказателен кодекс.
(98)
И накрая, българските органи отхвърлят твърдението на жалбоподателя, че обвинителният акт срещу бившия ръководител на ИАГ представлява доказателство за наличие на държавна помощ, свързана със замените. Според тези органи производствата срещу длъжностни лица, които са участвали в процедурите за замяна на горска земя държавна собственост, не са от значение за оценяването на наличието на помощ при оспорваните сделки.
5.3. МНЕНИЕ НА БЪЛГАРИЯ ОТНОСНО КОМЕНТАРИТЕ, ПРЕДСТАВЕНИ ОТ ДРУГИ ТРЕТИ СТРАНИ
5.3.1. Мнение на България от 29 септември 2011 г.
(99)
С писмо от 29 септември 2011 г. българските органи отговориха на становището, изразено от Ол Сийз относно решението за откриване.
(100)
Дружеството Ол Сийз е заменило общо 157,4 хектара горски парцели частна собственост в общините Тетевен и Габрово за приблизително 57,9 хектара горски парцели държавна собственост в община Балчик (71). В тази връзка Ол Сийз също така е платило на българската държава 138 781 лева административни разходи.
(101)
Административната цена на горските парцели държавна собственост е била оценена на 11,99 лева/м2. Според информацията, с която разполагат българските органи, през разглеждания период средната пазарна цена (която е цената, договорена между частни страни, купуващи и продаващи горски парцели на търговска основа в един и същ или съседен район на територията на една и съща община) е била 4,16 лева/м2. Следователно замяната между Ол Сийз и Република България е била осъществена срещу заплащане и не е довела до икономическо предимство по смисъла на член 107 от Договора.
(102)
Българските органи отбелязват още, че Ол Сийз е подало молба за промяна на предназначението на горския парцел в съответствие с член 14 от Закона за горите и че Министерският съвет на България е одобрил молбата в съответствие с член 14г, алинея втора от Закона за горите (72). Доколкото е известно на българските органи, това решение не е влязло в сила. Българските органи са съгласни със становището на Ол Сийз, че държавата не е оказала пряко влияние върху промените в предназначението на въпросната земя (за която не е имало план за земеползване) и че поради това промяната на собствеността в резултат на замяната не може да бъде израз на общо намерение от страна на участниците в замяната да осъществят промяна в нейното предназначение. Според българските органи определящият фактор при оценката на замените трябва да бъде дали балансовата стойност на разменяните активи е еквивалентна. Именно това е базата, въз основа на която българското правителство е извършвало тези сделки. Друга причина, поради която няма наличие на държавна помощ при промяната в предназначението на земята след замяната, е фактът, че административните такси са еднакви за всички кандидати.
(103)
Българските органи освен това отбелязват, че Ол Сийз нито е добивало дървен материал в парцелите, които е получило в резултат на замяната, нито е търгувало в рамките на Съюза с дървен материал от тези парцели. Освен това Ол Сийз не предлага туристически услуги, както се посочва в Закона за туризма, нито е строително дружество по смисъла на Закона за камарата на строителите.
5.3.2. Мнение на България от 4 ноември 2011 г.
(104)
С писмо от 4 ноември 2011 г. България представи становището си относно мненията на следните трети страни: Елкабел АД, Ел Ем Импекс ЕООД, Форос Дивелъпмънт ЕАД и Симеон Стоев Миров.
(105)
Що се отнася до сделките за замяна, осъществени с Елкабел, Ел Ем Импекс и Форос Дивелъпмънт, българските органи заявиха, че те не са покрили разликата в цените и в съответните случаи са получили допълнително плащане на административните разходи от частните страни. Освен това всички местни данъци са били платени от тези страни. И накрая, нито едно от трите дружества не е поискало промяна в предназначението на придобитата горска земя.
(106)
Българските органи освен това отбелязват, че в някои от общините, в които са били разположени заменените парцели, не са сключвани изцяло частни сделки, така че не е било възможно да се определи пазарната цена на заменените парцели или дали е било предоставено икономическо предимство.
(107)
Българските органи освен това отбелязват, че нито Елкабел, нито Ел Ем Импекс са износители на дървен материал и не са регистрирани като строителни или туристически дружества съгласно българското законодателство.
(108)
Що се отнася до Симеон Стоев Миров, физическо лице, който е заменил 5,6 декара частна горска земя в Ракитово, оценена на 3 436 лева, за 5 декара горска земя държавна собственост в Бургас (село Крайморие), оценена на 1 308 лева, българските органи считат, че тази замяна следва да попада в обхвата на Регламента за минималната помощ (помощ de minimis).
(109)
По тези причини българските органи заявяват, че според тях осъществените с горепосочените частни страни замени не представляват държавна помощ.
5.3.3. Мнение на България от 16 декември 2011 г.
(110)
С писмо от 16 декември 2011 г. България представи становището си относно мненията на следните трети страни: ВИ-ЕН-ЖИ Конфорт ООД, Изгрев 5 ЕООД, Екобалкани-България ЕООД, Вихрен ЕООД, Литекс Комерс АД и Живка Благоева.
(111)
Що се отнася до сделките за замяна, сключени с ВИ-ЕН-ЖИ Конфорт, Изгрев 5, Екобалкани, Вихрен и Литекс Комерс, българските органи обясниха, че те не са покрили разликата в цените и в съответните случаи са получили допълнително плащане на административните разходи от частните страни. Освен това всички местни данъци са били платени от тези страни. И накрая, ВИ-ЕН-ЖИ Конфорт, Екобалкани и Литекс Комерс не са поискали промяна в предназначението на придобитата от тях държавна горска земя.
(112)
Българските органи освен това отбелязват, че в някои от общините, в които са били разположени заменените парцели, не са сключвани изцяло частни сделки, така че не е било възможно да се определени пазарната цена на съответните парцели и не може със сигурност да се установи дали на горепосочените частни страни е било предоставено икономическо предимство. В случая с Изгрев 5 административната цена на заменената горска земя държавна собственост е била малко по-висока от пазарната цена, получена при подобни частни сделки, така че според българските органи не е било предоставено предимство. Същата обосновка била относима и към сделката с Литекс Комерс, при която - според българските органи - административните цени са били четири пъти по-високи от пазарните цени за държавната горска земя.
(113)
И накрая, българските органи отбелязват, че нито една от горепосочените частни страни не е износител на дървен материал и не е регистрирана като строително или туристическо дружество съгласно българското законодателство, така че сключените с тях сделки за замяна не засягат търговията между държавите членки.
(114)
Що се отнася до сделката за замяна с Живка Благоева, физическо лице, тя е довела до замяна на 1,9036 хектара частна горска земя в община Тетевен, оценена на 16 091 лева, за 0,3001 хектара горска земя държавна собственост в района на Предела, община Разлог, оценена на 24 216 лева. Българската държава не е покрила разликата в цените, всички административни разходи и местни данъци са били платени от Живка Благоева и новият собственик не е поискал промяна в предназначението на заменената земя. Според българските органи тази замяна следва да попада в обхвата на Регламента за минималната помощ (помощ de minimis).
(115)
Съответно българските органи считат, че няма наличие на държавна помощ при сделките за замяна, сключени с горепосочените частни страни.
5.3.4. Мнение на България от 25 април 2012 г.
(116)
С писмо от 25 април 2012 г. българските органи представиха становището си относно мненията на следните трети страни: Аква Истейт, Бета Форест, Коста Геров, Димитър Иванов Терзиев, Явор Илиев Хайтов, Валентина Ангелова Хайтова, Георги Александров Бабев, Мариета Тихомирова Дамянова, Елизабет Петкова Михайлова, Светослав Петков Михайлов, БГ Ленд Ко, Мирта Инженеринг, Микс-ПС ООД и БОИЛ ООД.
(117)
Българските органи подкрепят мненията, представени от тези физически лица и дружества, които са били страни по сделки за замяна, сключени през разглеждания период, а именно че замените не включват наличието на държавна помощ, а вместо това представляват сделки, извършени при благоприятни за държавата условия и по цени, които не са по-ниски от пазарните цени за подобни недвижими имоти. Освен това българските органи подкрепят становището на горепосочените частни страни, че сделките за замяна са били извършени в съответствие с действащото българско национално законодателство - Наредбата за базисните цени и Закона за горите. И накрая, следва да се счита, че някои от тези сделки попадат в обхвата на Регламента за минималната помощ (помощ de minimis).
5.4. ОТГОВОРИ НА БЪЛГАРИЯ ВЪВ ВРЪЗКА С ОТПРАВЕНИТЕ ОТ КОМИСИЯТА ИСКАНИЯ ЗА ИНФОРМАЦИЯ, ИЗПРАТЕНИ ПО ВРЕМЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
(118)
На по-късен етап, в отговор на искания за информация, българските органи предоставиха пазарните цени - както за горските парцели частна собственост, така и за горските парцели държавна собственост - за всички сделки за замяна през разглеждания период (73).
(119)
В становището си от 19 ноември 2013 г. (74) обаче българските органи посочиха, че съществуват някои проблеми относно надеждността на предоставените от тях данни. По-специално за целите на формулата, изложена в съображение 44, българските органи предоставиха справедливите пазарни цени за 82 парцела (60 държавни и 22 частни парцела), засегнати от оспорваните сделки за замяна. За останалите парцели те представиха пазарните стойности, изчислени при полагането на максимални усилия, като посочиха, че те могат и да не отразяват непременно справедливите пазарни стойности. По отношение на останалите засегнати парцели държавна собственост българските органи обясниха, че цените, посочени от тях като пазарни, всъщност са били средните цени от различни видове сделки с гори. Следователно те не представляват непременно справедливата пазарна стойност, тъй като не са равни на средните цени на напълно аналогични сделки.
(120)
По подобен начин по отношение на останалите частни парцели, които все още не са били предмет на оценка от независим експерт, българските органи посочиха, че при определени случаи цените, посочени в удостоверенията за продажби, които са били използвани от органите като приблизителна стойност на представените от тях пазарни цени на тези парцели, са били близки до или равни на така наречените данъчни стойности. Данъчната стойност на даден парцел не е неговата пазарна стойност, а минималната цена, която трябва да бъде платена при сделки с недвижимия имот, т.е. пазарната стойност на съответния парцел по принцип би била по-висока.
(121)
Независимо от изложеното по-горе българските органи подчертаха, че представените от тях данни относно пазарните цени са най-добрите приблизителни оценки, които могат да получат, тъй като: i) в България няма конкретни правила за определяне на пазарни цени за горски парцели чрез оценка, ii) извършването на оценка от независим експертен оценител на това какви биха били пазарните цени на засегнатите парцели към момента на замяната би отнело много време и iii) това би било много скъпоструващ процес. Освен това българските органи заявиха, че представените цени при всички случаи са по-близки до справедливите пазарни цени, отколкото до административните цени.
(122)
И накрая, българските органи предоставиха информация относно извадка от 25 сделки за замяна, осъществени при действително използваните административни цени, и хипотетичните административни цени, които биха се получили след прилагането на коефициентите, посочени в актуализираната през 2010 г. Наредба за базисните цени. В представената извадка бяха включени 25 сделки, осъществени основно през 2009 г. или 2008 г. (само 6 сделки - реализирани през 2007 г.). Тази информация бе поискана от Комисията, за да провери дали системата на административните цени - ако са били правилно актуализирани - отразява по подходящ начин пазарните цени за горска земя въз основа на цена, която е възможно най-близка до пазарната стойност, и която във всички случаи би довела до такава, както се изисква в съдебната практика.
6. ОЦЕНКА НА МЯРКАТА
6.1. НАЛИЧИЕ НА ПОМОЩ
(123)
Съгласно член 107, параграф 1 от Договора всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с общия пазар.
(124)
Поради това, за да бъде определена като помощ по смисъла на член 107, параграф 1, мярката трябва да отговаря на следните кумулативни условия: i) за мярката трябва да е отговорна държавата и тя да е финансирана с държавни ресурси; ii) тя трябва да предоставя предимство на нейния бенефициер; iii) това предимство трябва да бъде избирателно; и iv) мярката трябва да нарушава или да застрашава да наруши конкуренцията и може да засегне търговията между държавите членки.
(125)
В настоящия случай обаче трябва да бъде разгледан и предварителният въпрос дали потенциалните бенефициери на сделките за замяна са предприятия по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Това е необходимо, тъй като съгласно формулировката на тази разпоредба правилата за държавни помощи се прилагат само когато бенефициерът е предприятие.
(126)
Съдът на Европейския съюз („Съдът на ЕС“) определя понятието „предприятие“ за целите на член 107, параграф 1 от Договора като субект, упражняващ стопанска дейност, независимо от правния му статут и начина му на финансиране (75). Съгласно Съда на ЕС всяка дейност, която се състои от предлагане на стоки и услуги на даден пазар, представлява стопанска дейност (76). Класификацията на даден субект като предприятие по този начин винаги е свързана с определена дейност. Субект, който извършва както стопански, така и нестопански дейности, трябва да се счита за предприятие единствено по отношение на първия тип дейност. Не е необходимо предприятието да бъде юридическо лице. Физическите лица също могат да се считат за предприятия по отношение на държавната помощ, при условие че те извършват стопанска дейност.
(127)
С оглед на това следва да се отбележи, че определени бенефициери на оспорваните сделки за замяна не са извършвали стопанска дейност със заменената горска земя през разглеждания период и понастоящем не извършват такава дейност. В резултат на това тези бенефициери не могат да се считат за предприятия по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, поради което се счита, че няма наличие на държавна помощ при сделките за замяна, които те са сключили с българската държава.
(128)
Следователно останалата част от настоящото решение се отнася само до тези бенефициери на оспорваните сделки за замяна, които представляват предприятия по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
6.1.1. Неразривна връзка между замяната и промяната в предназначението на земята
(129)
Първото съмнение, изразено от Комисията в решението ѝ за откриване на процедурата, беше дали съществува неразривна връзка между сделките за замяна и промяната в предназначението на заменената земя, придобита от бенефициерите. Това е важно, тъй като ако се установи, че такава връзка съществува, тя ще повлияе на оценката на Комисията за това дали сделките за замяна водят до икономическо предимство и как това предимство трябва да бъде определено в количествено изражение. Неразривна връзка означава, че намерението на страните по сделката за замяна още преди сключване на сделката е било след замяната да променят предназначението на земята държавна собственост от горска земя в земя за застрояване. Поради това, макар административните цени за сделката за замяна, изчислени въз основа на Наредбата за базисните цени, да са се основавали на замяната на два парцела горска земя, последващата промяна в предназначението на парцела държавна собственост - ако това е било намерението от самото начало - би могла да доведе до формирането на цена, по-ниска от реалната цена на получения парцел, като се вземе предвид бъдещото му предназначение като земя за застрояване.
(130)
Според Комисията фактът, че оспорваните сделки за замяна винаги - или поне в голямата част от случаите - са били последвани от (одобрено) искане за промяна на предназначението на заменената горска земя, придобита от бенефициера, в земя за застрояване, би бил обективен признак за това, че страните по тези сделки за замяна от самото начало са имали намерение да променят предназначението на земята държавна собственост след замяната.
(131)
Статистическите данни, предоставени от българските органи в отговор на решението за откриване, потвърждават отново данните, отразени в съображение 38, показвайки, че във връзка със 132-те сделки за замяна, осъществени през разглеждания период, са били подадени 24 искания за промяна на предназначението на земята в земя за застрояване (което представлява 18,2 % от всички замени), от които в 15 случая исканата промяна е била одобрена (което представлява 11,4 % от всички замени). Въз основа на тези данни Комисията стига до заключението, че в повечето случаи замените не са били последвани от искане за промяна на предназначението на земята.
(132)
Във всеки случай Комисията отбелязва, че българското законодателство предвижда две отделни процедури за замяна и за промяна на предназначението на земята и съответно два отделни държавни органа, които са компетентни за всяка една от операциите и осъществят дейността си независимо един от друг. Това е още един признак, че в настоящия случай липсва неразривна връзка между сделките за замяна и промяната на предназначението на земята.
(133)
Тъй като не се установи наличието на неразривна връзка между сделките за замяна и промяната на предназначението на заменената земя, придобита от бенефициерите, Комисията ще провери всяка една от тези операции поотделно за наличието на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
6.1.2. Наличие на помощ при промяната в предназначението на земята
(134)
Определянето на предназначението на земята подлежи на правния контрол, упражняван от държавните органи върху използването и интензивността на застрояване на даден парцел земя. Когато държавен орган одобрява промяна в предназначението на даден парцел земя, той осъществява регулаторна дейност и не действа като икономически субект.
(135)
Единствено предимствата, предоставени пряко или косвено чрез държавни ресурси, следва да се разглеждат като помощ по смисъла на член 107 от Договора. В съответствие със съдебната практика на Съда на ЕС (77) разграничението, което се прави в тази разпоредба, между „помощ, предоставена от държава членка“, и помощ, предоставена „чрез държавни ресурси“, не означава, че всички предимства, които са предоставени от държавата, независимо дали са финансирани чрез държавни ресурси или не, представляват помощ. Това разграничение цели по-скоро само да включи в това определение както предимствата, които са предоставени пряко от държавата, така и тези, които се предоставят от публичен или частен орган, посочен или учреден от държавата.
(136)
Макар че одобрението от публичен орган на промяната в предназначението на определен парцел земя от горска земя в земя за застрояване може да доведе до увеличаване на пазарната стойност на тази земя, това одобрение не води до прехвърляне на държавни ресурси по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора: упражняването на тази регулаторна функция не води до положително прехвърляне на средства към получателя на това одобрение, нито пък води до отказ от държавни ресурси, тъй като при упражняването на тази регулаторна функция държавата не е задължена да налага на успешните кандидати такса, която да отразява цялата икономическа стойност, която те извличат от получаването на това одобрение (78).
(137)
Съответно решението на публичен орган да промени предназначението на определен парцел земя не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
6.1.3. Наличие на помощ при сделката за замяна
(138)
В съответствие с установената съдебна практика (79) продажбата от публични органи на земи или сгради на предприятие или на лице, извършващо стопанска дейност, могат да доведат до икономическо предимство и това да представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, по-специално когато продажбата не се извършва по пазарна стойност, т.е. по цената, която вероятно би определил частен инвеститор, действащ в нормални условия на конкуренция. Същото се отнася и за сделки за замяна, при които стойността на получената от държавата земя е по-висока от стойността на частната земя, отстъпена на държавата.
(139)
Преди обаче да провери дали сделките за замяна водят до икономическо предимство, Комисията следва да провери дали останалите условия, посочени в съображение 124, са налице с оглед установяване наличието на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(140)
Първо, що се отнася до носенето на отговорност за мярката, за сделките за замяна е компетентен министърът на земеделието и храните или Министерският съвет (в зависимост от размера на парцела, който ще се заменя) и ИАГ, всички от които са държавни органи. При условие че резултатът от сделките за замяна е прехвърлянето на горска земя държавна собственост с по-висока стойност срещу отстъпена горска земя частна собственост, това води до прехвърляне на държавни ресурси, доколкото българската държава се отказва от определени приходи, които е можела да получи, ако при извършването на сделката бе действала в съответствие с пазарните условия.
(141)
Второ, сделките за замяна са избирателни, доколкото те облагодетелстват само тези собственици на земя, които са заменили своята горска земя частна собственост с горска земя държавна собственост.
(142)
Трето, сделките за замяна нарушават конкуренцията и засягат търговията между държавите членки. Доколкото бенефициерите при замените са предприятия, които предлагат стоки и услуги на определен пазар, всяка финансова изгода в резултат на замените укрепва позицията им в сравнение с други конкурентни предприятия в рамките на Съюза при търговията със същите стоки и услуги (80). В действителност много бенефициери (81) по сделките за замяна са посочили в българския Търговски регистър като своя сфера на дейност, наред с другото, недвижимите имоти, туризма, ресторантьорството и залесяването. Тези сектори са отворени за конкуренция на равнището на Съюза. Това се вижда от информацията в същия този регистър, в който няколко бенефициери (82) по сделките за замяна са посочили търговията или (международната) търговска дейност като своя сфера на дейност. Що се отнася до довода, изтъкнат от българските органи, че за да могат дружествата да извършват дейност в сектора на туризма или строителството, е необходимо да бъдат вписани в специални регистри, а това не е така за по-голямата част от дружествата, участващи в сделките за замяна, Комисията отбелязва, че понятието „предприятие“ в член 107, параграф 1 от Договора е обективно понятие, така че въпросът дали предприятията предлагат стоки и услуги на даден пазар и по този начин се конкурират с други предприятия и участват в търговията в рамките на Съюза, трябва да се определи с оглед на дейностите, действително извършвани от тези предприятия, а не дали са спазени определени национални правни формалности.
(143)
И накрая, що се отнася до наличието на икономическо предимство, сделките за замяна се отнасят до замяната на (най-малко) два парцела горска земя между българската държава и частни страни. За да се определи дали частните страни са получили икономическо предимство в резултат на сделката за замяна, пазарните стойности на заменените парцели трябва да бъдат оценени и сравнени една с друга. Ако сделката за замяна води до прехвърлянето на горска земя държавна собственост, чиято стойност е по-висока от стойността на горската земя, отстъпена от частната страна, на частната страна е предоставено икономическото предимство.
(144)
Както беше обяснено в съображение 16, административните цени за въпросните замени са били изчислени въз основа на Наредбата за базисните цени. Съдът на ЕС призна, че когато националното право установява административни правила за изчисляване на пазарната стойност на земи с оглед на продажбата им от публични органи, за да съответстват тези правила на член 107 от Договора, прилагането им във всички случаи трябва да води до административна цена, която е възможно най-близка до пазарната стойност на земята (83). Тъй като пазарната стойност е теоретична, задължително ще се приеме допустим марж на отклонение на получената цена от теоретичната (84).
(145)
От българските органи беше поискано да предоставят информация относно административните цени, използвани за всичките 132 сделки за замяна, осъществени в разглеждания период, както и относно пазарните цени на същите тези сделки. Комисията поиска от българските органи да вземат предвид и всякакви предишни или последващи сделки със същите горски парцели при определянето на тяхната пазарна стойност. Следователно, въпреки че Комисията счита, че за оценката на потенциалните елементи на държавна помощ при сделките за замяна разположението на заменените горски парцели не е от значение, информацията за цените - когато е имало такава - е била взета под внимание.
(146)
Българските органи посочиха, че съществуват някои проблеми по отношение на надеждността на данните, които са могли да предоставят относно пазарните цени (85). Същевременно обаче те посочиха, че предоставената информация съдържа най-добрите приблизителни оценки на пазарните цени (86). Комисията счита тези данни за достатъчно надеждни приблизителни оценки на реалната (т.е. на „справедливата“) пазарна стойност на съответните парцели.
(147)
Анализът на данните показа, че за парцели частна собственост използването на административни цени е довело до системно завишаване на цената на съответната горска земя в сравнение с пазарните цени (87), докато по отношение на държавната горска земя ситуацията не е така еднозначна, тъй като са налице и двата случая - на завишаване и понижаване. Съответно при определянето на това дали на бенефициерите е било предоставено предимство в резултат на сделките за замяна, едно просто сравнение на пазарната цена на парцела държавна собственост към момента на замяната с пазарната цена на парцела частна собственост, за който е бил заменен, не би отчело в достатъчна степен систематичното завишаване на цената на последната. Поради това Комисията разработи формула, която взема предвид административните цени, използвани при първоначалната сделка, за правилно оценяване на произтичащото от замяната предимство. За тази формула, която вече беше определена в решението за откриване, е необходимо да се изчислят следните суми:
i)
разликата между реалната пазарна цена на парцела горска земя частна собственост и административната цена за този парцел, определена в съответствие с предписанията на Наредбата за базисните цени; и
ii)
разликата между реалната пазарна цена на парцела горска земя държавна собственост и административната цена за този парцел, определена в съответствие с предписанията на Наредбата за базисните цени.
Приема се, че предимство е налице, ако стойността на ii) минус стойността на i) е положителна.
Всяка парична компенсация, платена от една от страните на другата, за да покрие разликата в административните цени на два парцела, които са предмет на сделката за замяна, също ще бъде взета предвид при определянето на това дали сделката за замяна е довела до предимство.
(148)
Като прилага тази формула към данните, предоставени от българските органи относно справедливите пазарни стойности и административните цени на заменените горски земи, Комисията заключава, че на бенефициерите на замените на земи е било предоставено предимство в почти 80 % от сделките за замяна, осъществени през разглеждания период, както е отразено в таблица 4.
Таблица 4
Сравнение на административните цени, използвани при замените, и пазарните цени, предоставени от българските органи
Сделки за замяна
2007 г.
2008 г.
2009 г.
Общо
Предоставено предимство (брой случаи)
18
48
38
104
Като процент от всички замени
78 %
77 %
81 %
79 %
Брой осъществени замени
23
62
47
132
(149)
Посочените по-горе данни показват, че административните цени, определени за целите на сделките за замяна в съответствие с Наредбата за базисните цени, не са отразявали в достатъчна степен реалната пазарна стойност на съответните горски парцели.
(150)
Това несъответствие между административните цени, използвани за оспорваните сделки за замяна, и пазарните цени на въпросните парцели произтича, от една страна, от факта, че основната методика, използвана в Наредбата за базисните цени, не отразява в достатъчна степен критериите, които даден пазарен оператор би счел за важни при оценяването на заменените парцели горска земя, нито им отдава тяхната подходяща тежест. Първо, средните стойности на земята, посочени в приложение 1 от Наредбата за базисните цени, според категориите земя, предлагащи идентични условия за растеж на растенията, които се използват като основа за определянето на базисната стойност на земята (вж. съображение 18), е трябвало да бъдат определени въз основа на пазарните цени или на отчетите, водени за горите държавна собственост, но в действителност са били определени от експерти въз основа на малък брой пазарни източници.
(151)
Второ, коефициентите и добавките, използвани за отчитане на определени качества на горската земя при изчисляването на основната стойност на тази земя, описани в съображения 18-26, отразяват средство за административно опростяване, а не опит за точно измерване на икономическата стойност, която хипотетичен пазарен оператор, поставен в подобна ситуация, би придал на тези качества. Всъщност българските органи не са предоставили никакви икономически данни в подкрепа на нивата, на които тези коефициенти и добавки са били определени в Наредбата.
(152)
От друга страна, дори и методиката, определена в Наредбата за базисните цени, първоначално да е довела до пазарни цени за заменената горска земя, quod non, средните цени, коефициентите и добавките никога не са били актуализирани през разглеждания период, така че да отразяват адекватно промените в пазарните цени, които са настъпили впоследствие. В съответствие със съдебната практика (88), когато цените на земята се увеличават рязко, в административните методи за изчисляване на цената на продаваната от публичните органи земя трябва да се предвижда постоянното актуализиране на тези цени, така че действително заплатената от купувача цена да отразява, доколкото е възможно, пазарната стойност на тази земя. През етапа на предварително проучване българските органи обясниха, че съгласно членове 7.1 и 32 от Наредбата за базисните цени коефициентите, съдържащи се в тази наредба за изчисляването на административните цени, следва да бъдат актуализирани ежегодно. Освен това според предоставената от българските органи информация през разглеждания период пазарните цени на горските земи рязко са се увеличили. Въпреки това актуализирането, предвидено в тази наредба, никога не е било извършено през този период. Българските органи са актуализирали средните цени, коефициентите и добавките, използвани за определяне на административните цени, едва през 2010 г. въз основа на последните развития на пазара.
(153)
Съответно Комисията заключава, че на бенефициерите на замените на земи е било предоставено икономическо предимство със сделките за замяна в случаите, когато използваните административни цени не са отразявали адекватно пазарната цена на заменената земя.
6.1.4. Помощта de minimis
(154)
И на последно място следва да се отбележи, че в случаите, когато отделният бенефициер на сделката за замяна е получил предимство, което не превишава праговете, посочени в Регламент (ЕС) № 1407/2013 на Комисията (89), това предимство не се счита за държавна помощ и поради това не попада в рамките на забраната по член 107, параграф 1 от Договора, ако са изпълнени всички други условия, определени в този регламент.
(155)
Въз основа на количествените данни, предоставени от българските органи, би изглеждало, че в много от случаите (90) размерът на помощта, получена от бенефициерите на сделката за замяна, е по-нисък от прага de minimis от 200 000 EUR.
6.1.5. Заключение относно наличието на помощ
(156)
С оглед на гореизложеното Комисията стига до заключението, че сделките за замяна, осъществени от Република България по време на разглеждания период, представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, в случаите, в които другата страна по съответната сделка е предприятие по смисъла на тази разпоредба, административните цени, използвани за тази сделка, не са отразявали пазарните цени и не са изпълнени условията за помощта de minimis, определени в Регламент (ЕС) № 1407/2013.
6.2. ЗАКОНОСЪОБРАЗНОСТ НА МЯРКАТА
(157)
Като не е подала уведомление за тези сделки за замяна преди тяхното осъществяване, Република България не е изпълнила задължението си съгласно член 108, параграф 3 от Договора. Поради това тези сделки за замяна представляват неправомерно приведена в действие държавна помощ.
6.3. СЪВМЕСТИМОСТ НА ПОМОЩТА
(158)
Въпреки че от българските органи беше поискано да предоставят информация относно съвместимостта на тези сделки за замяна с вътрешния пазар, те продължиха да се придържат към своята аргументация, че тези сделки не оказват въздействие върху търговията в рамките на Съюза и следователно не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(159)
Във връзка с това Комисията отбелязва, че съответната държавна членка носи основната тежест за доказването на съвместимостта на помощта с вътрешния пазар чрез дерогация от член 107, параграф 1 от Договора, като тя трябва да докаже, че условията за тази дерогация са изпълнени (91).
(160)
Във всеки случай Комисията отбелязва, че не изглежда да са налице някакви prima facie основания, така че да се приеме, че сделките за замяна са съвместими с вътрешния пазар или пряко въз основа на член 107, параграф 3, буква а) и буква в) от Договора, или въз основа на съответните насоки, основаващи се на тези разпоредби.
(161)
Поради това Насоките на Общността относно държавните помощи за земеделския и горския сектор („Насоките за горския сектор“) не могат да се използват като основание за съвместимост на схемата за замени, тъй като те се отнасят само за живи дървета и тяхната естествена среда в гори и други залесени земи, включително мерки за поддържане и засилване на екологичните и защитните функции на горите и мерки за насърчаване на използването на горите за отдих и на техните социални и културни измерения. Освен това разходите, покрити от помощта, предоставена в контекста на замените, не отговарят на определението за допустими разходи, посочено в Насоките за горския сектор (92), тъй като на частните страни не са били наложени никакви законови или договорни задължения да използват земята, получена чрез замените, като защитена природна зона. Напротив, всички страни са имали правото да поискат промяна на предназначението на горската земя в подлежаща на застрояване земя и някои от тях наистина са го направили.
(162)
Насоките за национална регионална помощ за 2007-2013 г. също не предоставят основание за съвместимост. Във връзка с това Комисията отбелязва, че замените не са били предприети от българските органи с цел специално да допринесат за регионалното развитие. Освен това не са определени какви са допустимите разходи, нито е уточнено как ще се контролира стимулиращият ефект на помощта и как ще се гарантира спазването на приложимите тавани за регионалната помощ.
(163)
И накрая, при обсъжданията преди приемането на решението за откриване българските органи заявиха, че със замените е преследвана цел на публичната политика за консолидиране на собствеността на горската земя. Дори ако можеше да се установи, че консолидирането на горска земя представлява цел от общ интерес, quod non, българските органи не доказаха, че предоставената помощ е била необходима, за да се постигне тази цел, нито че избраните средства са били най-подходящите.
(164)
Те също така не доказаха, че избраните средства са гарантирали, че предоставената помощ е била ограничена до минимално необходимото за стимулиране на частните страни да предприемат сделките за замяна. Това е, наред с другото, видно от силните колебания на административните цени, получени чрез използване на предписаната методика. При сравнение с пазарните цени, предоставени от българските органи, тези административни цени не изглежда да са системно със сходен процент по-високи или по-ниски от пазарните цени. Ако например се вземат сделките през 2007 г., разликата между пазарните цени и административните цени за частните парцели е варирала между -503,97 % до +89,91 % (93).
(165)
И накрая, българските органи не доказаха, че сделките за замяна не нарушават конкуренцията до степен, която противоречи на общия интерес. Съответно не може да се счита, че сделките за замяна са съвместими с вътрешния пазар директно въз основа на член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(166)
Вследствие на това Комисията заключава, че помощта, предоставена в контекста на сделките за замяна, не може да се счита за съвместима с вътрешния пазар.
7. ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ
(167)
Съгласно член 14, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 659/1999, когато се установи, че неправомерно предоставена държавна помощ е несъвместима с вътрешния пазар, тази помощ следва да бъде възстановена от бенефициерите, освен ако това противоречи на общ принцип на правото. В член 14, параграф 2 от този регламент се постановява, че помощта, която трябва да бъде възстановена, ведно с лихвите, обхваща периода от датата, на която неправомерната помощ е била предоставена на разположение на бенефициера, до датата на нейното действително възстановяване. И накрая, в член 14, параграф 3 от този регламент се предвижда, че възстановяването се извършва незабавно и в съответствие с процедурите по националното законодателство на съответната държава членка, при условие че те позволяват незабавното и ефективно изпълнение на решението на Комисията.
(168)
Целта на възстановяването е постигната, когато въпросната неправомерна помощ, ведно с подходяща лихва за забава, бъде изплатена от предприятията, които са се възползвали от нея. Като възстановява помощта, бенефициерът се отказва от предимството, което е имал пред своите конкуренти на пазара, и се възстановява положението преди предоставянето на помощта (94). Въпреки че държавата членка може да избира средствата за изпълнение на задължението си за възстановяване на неправомерната помощ, избраните мерки не могат да засягат неблагоприятно приложното поле и ефективността на правото на Съюза. Държава членка може да изпълни задължение за възстановяване само ако избраните средства са подходящи, за да се възстановят нормалните условия на конкуренция, които са били нарушени с предоставянето на неправомерната помощ и са съвместими със съответните разпоредби на правото на Съюза (95).
(169)
Поради това, предвид факта, че е установено, че чрез сделките за замяна Република България неправомерно е привела в действие държавна помощ, от нея следва да се изиска да възстанови тази помощ от бенефициерите на тези сделки.
7.1. ИДЕНТИФИЦИРАНЕ НА БЕНЕФИЦИЕРИТЕ, КОИТО ТРЯБВА ДА ВЪЗСТАНОВЯТ ПОМОЩТА
(170)
Неправомерната и несъвместима помощ трябва да бъде възстановена от предприятията, които действително са се възползвали от нея (96). Когато обаче Комисията не е в състояние да идентифицира в самото решение всички предприятия, които са получили неправомерна и несъвместима помощ, това трябва да бъде направено в началото на процеса на изпълнение на решението от съответната държава членка, която следва да разгледа конкретното положение на всяко засегнато предприятие (97).
(171)
В настоящия случай потенциалните бенефициери на несъвместима държавна помощ са тези физически и юридически лица, които са участвали в 132-те сделки за замяна с българските органи през разглеждания период. От тази група българските органи следва да изключат тези физически и юридически лица, които не отговарят на критериите за „предприятия“ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, както и тези лица, които от сделките за замяна, в които са участвали, са получили предимство, целият размер на което не надвишава праговете, установени в Регламента за минималната помощ (помощта de minimis), стига тези сделки да съответстват и на другите условия, определени в този регламент. Останалите физически и юридически лица, които са участвали в сделки за замяна, следва да се считат за бенефициери на неправомерно приведена в действие държавна помощ, от които българските органи трябва да възстановят полученото в резултат на тези сделки предимство.
7.2. КОЛИЧЕСТВЕНО ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПОМОЩТА
(172)
Комисията не е законово задължена да определя точната сума, която трябва да бъде възстановена, особено в случаите, когато не разполага с необходимите данни за това. Вместо това е достатъчно в решението на Комисията да се съдържа информация, която позволява на държавата членка да определи без големи затруднения сумата, която подлежи на възстановяване (98).
(173)
Като беше обяснено в съображение 147, Комисията счита, че държавата членка следва да спазва следната методика като отправна точка за определяне на размера на несъвместимата държавна помощ, която трябва да бъде възстановена от всеки бенефициер:
i)
определяне на разликата между реалната пазарна цена на парцела горска земя частна собственост и административната цена за този парцел, определена в съответствие с предписанията на Наредбата за базисните цени; и
ii)
определяне на разликата между реалната пазарна цена на парцела горска земя държавна собственост и административната цена за този парцел, определена в съответствие с предписанията на Наредбата за базисните цени.
Първоначалният размер на държавната помощ, получена в резултат на сделката за замяна, се равнява на стойността на ii) минус стойността на i).
Корекция на първоначалната сума следва да се направи за тези случаи, при които парцел земя държавна собственост с по-висока административна стойност е бил заменен срещу парцел земя частна собственост с по-ниска административна стойност. Според българските органи в тези случаи бенефициерът е трябвало да плати компенсация на държавата, за да покрие разликата в стойността на парцелите. Поради това в тези случаи първоначалният размер на помощта следва да се намали с размера на компенсацията, платена от бенефициера на българските органи. След това българските органи следва да възстановят от бенефициера получената сума, за да бъде взето предвид предимството, получено в резултат на сделката за замяна.
(174)
За определянето на пазарните цени на съответните парцели следва изцяло да бъде отразена икономическата стойност на тези земи към момента на замяната. От информацията, която се съдържа в представеното от българските органи становище от 29 август 2008 г. изглежда, че в някои случаи вече са били построени сгради и инфраструктура върху горските парцели, принадлежащи на държавата, преди извършването на замяната, дори и преди това парцелът да не е бил преобразуван в земя за застрояване. В тези случаи Комисията е на мнение, че стойността на тези сгради и/или инфраструктура също следва да бъде изцяло отразена в пазарната стойност на парцела.
(175)
Комисията отбелязва, че българските органи вече притежават информацията относно административните цени, използвани в сделките за замяна, както и пазарните цени на всички парцели, засегнати от тези сделки към момента на замените (99), така че те не би трябвало да срещнат големи затруднения при определянето на подлежащите на възстановяване суми въз основа на методиката, описана в съображение 173 (100).
(176)
Въпреки това в случаите, когато българските органи могат да изразят основателни опасения, че тази методика не може да бъде приложена или води до сума, която явно не отразява адекватно размера на сумата, получена от бенефициера, те могат да решат да извършат оценка на пазарните цени на заменените парцели към момента на сключване на сделката с помощта на независим експерт, който е квалифициран да извършва такива оценки и е избран чрез открита публична тръжна процедура. При установяването на процедурата за избор на този експерт, дори и в случаите, когато в поръчката не се превишават праговете на директивите за обществените поръчки на Съюза, следва да се спазват принципите на прозрачност и равно третиране. По-специално тръжната процедура следва: i) да бъде подходящо обявена; ii) да се основава на обективни критерии за подбор, които са предварително известни; и iii) да включва информация, че след етапа на предварителен подбор окончателното решение ще бъде взето с участието на представители на службите на Комисията. В тези изключителни случаи българските органи трябва да: i) посочат съответния(ите) парцел(и), ii) посочат обосновката за необходимостта от оценка от независим експерт в този конкретен случай; и iii) представят на Комисията предложение за независим експерт (избран чрез публична тръжна процедура), който трябва да бъде одобрен както от Комисията, така и от Република България.
(177)
И накрая, тъй като целта на възстановяването е да се възстанови положението, съществувало преди датата, на която е била осъществена сделката за замяна, Комисията счита, с оглед на изключителния характер на споразуменията за замяна на горска земя, която не е била използвана за търговски цели, че Република България ще изпълни задължението си за възстановяване на неправомерно приведената в действие помощ, като отмени оспорваните сделки за замяна чрез обратна замяна на съответните парцели. Това обаче ще доведе до подходящо възстановяване само в случаите, когато не са извършени материални промени в горските земи държавна и частна собственост след датата на сделката за замяна. В такива случаи Комисията трябва да бъде информирана за съответните горски парцели в срок от два месеца от уведомяването на Република България за настоящото решение, като свързаните с тях замени следва да бъдат отменени, а доказателства за отмяната следва да бъдат предоставени в срок от четири месеца от датата на уведомяването за настоящото решение.
(178)
Във всички случаи, в които се изисква възстановяване, това възстановяване влиза в сила от момента, в който бенефициерите са започнали да се ползват от предимството, т.е. от датата на правния акт, с който на бенефициерите се дава право да заменят своята горска земя частна собственост срещу горска земя държавна собственост.
(179)
Сумите, които трябва да бъдат възстановени, следва да включват лихви, начислени от датата, на която те са били предоставени на разположение на бенефициерите, до действителното им възстановяване. Лихвеният процент следва да се изчислява с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията (101) и с Регламент (ЕО) № 271/2008 на Комисията (102) за изменение на Регламент (ЕО) № 794/2004.
(180)
Сроковете за възстановяването на сумите на държавната помощ от отделните бенефициери следва, доколкото е възможно, да бъдат съобразени със сроковете, посочени в Известието относно възстановяването (103). При всички случаи крайните срокове не следва да бъдат по-дълги от сроковете, посочени в таблица 5.
Таблица 5
График за възстановяването
Срок
Действие
1.
В срок от два месеца след уведомяването на Република България за настоящото решение:
Република България трябва да уведоми Комисията за планираните или предприетите мерки за изпълнение на решението, и по-специално:
i)
да представи на Комисията списък на всички замени, за които се отнася възстановяването, като посочи следната информация:
-
административните и пазарните цени за частните и държавните горски парцели, които са заменени (въз основа на информацията, предоставена от Република България в становището ѝ с входящ номер 2014/032997), информация за допълнителните плащания за компенсация, свързани с всяка сделка, както и произтичащата от това сума на държавната помощ, която трябва да бъде възстановена,
-
наименованието на частната страна, участваща във всяка сделка, и причините, поради които се счита или не се счита, че този бенефициер е предприятие;
ii)
установяване на случаите, при които възстановяването ще се извърши въз основа на експертна оценка на пазарните цени на горските парцели към момента на осъществяването на замяната (съображение (176);
iii)
установяване на случаите, при които възстановяването ще се извърши чрез отменяне на сделката за замяна (съображение 177).
2.
В срок от четири месеца след уведомяването на Република България за настоящото решение:
За парцелите, посочени в точка 1, подточка ii) по-горе, Република България следва да е назначила независим експерт, който да извърши оценката на тези парцели. Този експерт следва да бъде избран чрез открита публична тръжна процедура и назначен със съгласието на Комисията, след предварително предложение от страна на Република България.
3.
В срок от седем месеца след уведомяването на Република България за настоящото решение:
За парцелите, посочени в точка 1, подточка ii) по-горе, Република България следва да представи на Комисията доклада от оценката, извършена от независимия експерт.
4.
В срок от осем месеца след уведомяването на Република България за настоящото решение:
Република България следва да е изпратила нарежданията за възстановяване до всички съответни бенефициери, като посочи точните суми на помощта, които трябва да бъдат възстановени.
5.
В срок от дванадесет месеца след уведомяването на Република България за настоящото решение:
Република България трябва да е привела в действие възстановяването на помощта за всички съответни сделки за замяна.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Държавната помощ, отпусната на предприятия при сделките за замяна на горска земя държавна собственост срещу горска земя частна собственост в периода 1 януари 2007 г. - 27 януари 2009 г., неправомерно приведена в действие от Република България в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора, е несъвместима с вътрешния пазар.
Член 2
Индивидуалната помощ, предоставена при сделките за замяна, посочена в член 1, не представлява помощ, ако към момента на предоставянето ѝ е отговаряла на условията, предвидени в регламент, приет съгласно член 2 от Регламент (ЕО) № 994/98, който е бил приложим към момента на предоставяне на помощта.
Член 3
Индивидуалната помощ, предоставена при сделките за замяна, посочена в член 1, която към момента на предоставянето ѝ е отговаряла на условията, предвидени в регламент, приет съгласно член 1 от Регламент (ЕО) № 994/98, или на условията съгласно всяка друга одобрена схема за помощ, е съвместима с вътрешния пазар до максималния интензитет на помощ, приложим за този вид помощи.
Член 4
1. Република България възстановява от бенефициерите несъвместимата помощ, предоставена при сделките за замяна, посочена в член 1.
2. Чрез дерогация от разпоредбите на параграф 1 по-горе, несъвместимата помощ може да бъде възстановена от бенефициерите чрез отмяна на сделките за замяна в случаите, когато не са извършени материални промени в засегнатите от сделката горски земи държавна и частна собственост след датата на тази сделка.
3. Сумите, които трябва да бъдат възстановени, включват лихви, начислени от датата на предоставянето им на разположение на бенефициерите до действителното им възстановяване.
4. Лихвеният процент се изчислява с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 и с Регламент (ЕО) № 271/2008.
5. Република България отменя всички неизплатени плащания на помощ, предоставена в контекста на сделките за замяна и посочена в член 1, считано от датата на приемане на настоящото решение.
Член 5
1. Възстановяването на помощта, предоставена по схемата, посочена в член 1, се извършва незабавно и ефективно.
2. Република България гарантира, че настоящото решение е напълно изпълнено в срок от дванадесет месеца от датата на уведомяването за него.
Член 6
1. В срок от четири месеца от уведомяването за настоящото решение Република България предоставя на Комисията следната информация:
а)
списък на всички сделки за замяна, като посочва следната информация:
-
административните и пазарните цени за частните и държавните горски парцели, които са заменени, информация за допълнителните парични суми, включени във всяка сделка, както и произтичащия от това размер на държавната помощ,
-
наименованието на частната страна, т.е. на бенефициера на сделката за замяна, участваща във всяка сделка, и причините, поради които се счита или не се счита, тази страна е предприятие;
б)
установяване на случаите, при които възстановяването ще се извърши въз основа на пазарните цени към момента на сделките за замяна, посочени в представеното от България становище 2014/032997;
в)
установяване на случаите, при които възстановяването ще се осъществи чрез отмяна на сделката за замяна;
г)
установяване на случаите, при които възстановяването ще се извърши въз основа на сумите, определени от независим експерт оценител и документи, доказващи, че такъв независим експерт е бил назначен след подбор чрез публична тръжна процедура и одобрение от Комисията.
2. В срок от осем месеца от уведомяването за настоящото решение Република България предоставя на Комисията следната информация:
а)
списъка на бенефициерите, които са получили помощ, предоставена при посочените в член 1 сделки за замяна, и общия размер на помощта, получена от всеки от тях в резултат на тези сделки;
б)
общата сума (главница и лихви по възстановяване), която трябва да бъде възстановена от всеки бенефициер;
в)
подробно описание на вече предприетите и предвидените мерки за изпълнение на настоящото решение;
г)
документи, доказващи, че на бенефициерите е наредено да възстановят помощта.
3. В срок от дванадесет месеца след уведомяването за настоящото решение Република България представя документи, доказващи, че помощта е била възстановена изцяло от съответните бенефициери.
4. Република България информира редовно Комисията за напредъка по изпълнение на националните мерки, взети в изпълнение на настоящото решение, до окончателното възстановяване на помощта, предоставена при сделките за замяна и посочена в член 1, като представя доклади на всеки два месеца. По искане на Комисията тя предава незабавно информация за вече взетите и предвидените мерки в изпълнение на настоящото решение. Тя предоставя също подробна информация относно сумите на помощта и лихвите по възстановяването, които вече са възстановени от бенефициерите.
Член 7
Адресат на настоящото решение е Република България.
Съставено в Брюксел на 5 септември 2014 година.
KOMISJONI OTSUS (EL) 2015/456,
5. september 2014,
mis käsitleb riigiabi SA.26212 (11/C) (ex 11/NN - ex CP 176/A/08) ja SA.26217 (11/C) (ex 11/NN - ex CP 176/B/08), mida Bulgaaria Vabariik on andnud metsamaa vahetamise kaudu
(teatavaks tehtud numbri C(2014) 6207 all)
(Ainult bulgaariakeelne tekst on autentne)
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,
võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,
võttes arvesse komisjoni 29. juuni 2011. aasta otsust K(2011) 4444 (1),
olles vastavalt eespool nimetatud artiklitele kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi ning võttes neid märkusi arvesse
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
(1)
17. juulil 2008 sai komisjon kaebuse isikult, kes soovib jääda anonüümseks (edaspidi „esimene kaebuse esitaja”). Kaebuses väideti, et Bulgaaria Vabariik oli andnud abi, mis seisnes eraomandis oleva metsamaa vahetamises riigi omandis oleva metsamaa vastu, millele sageli järgnes maa otstarbe muutmine metsamaast ehitusmaaks. Esimene kaebuse esitaja andis täiendavat teavet 28. augusti 2008. aasta, 3. septembri 2008. aasta, 1. oktoobri 2008. aasta, 5. detsembri 2008. aasta, 18. veebruari 2010. aasta, 12. oktoobri 2010. aasta ja 26. jaanuari 2011. aasta kirjadega.
(2)
27. jaanuaril 2009 sai komisjon vaidlustatud vahetustehingute kohta kolmandalt isikult lisateavet. 14. mail 2009 esitati kõnealuste vahetuste kohta teine kaebus ning kaebuse esitaja andis lisateavet 2. juunil 2009 ja 8. juunil 2009. 23. märtsil 2010 esitas kõnealuste vahetuste kohta komisjonile teavet veel üks kolmas isik.
(3)
Bulgaaria ametiasutused esitasid komisjonile vaidlustatud vahetustehingute kohta teavet 2. septembri 2008. aasta, 28. oktoobri 2008. aasta, 4. jaanuari 2010. aasta, 23. märtsi 2010. aasta, 27. märtsi 2010. aasta, 30. augusti 2010. aasta ja 14. veebruari 2011. aasta kirjadega. Komisjoni talituste ja Bulgaaria ametiasutuste vahel 22. veebruaril 2010, 12. oktoobril 2010 ja 3. veebruaril 2011 toimunud kohtumistel esitasid Bulgaaria ametiasutused kõnealuste vahetustehingute kohta lisateavet.
(4)
29. juuni 2011. aasta kirjaga teatas komisjon Bulgaaria Vabariigile oma otsusest algatada aluslepingu artikli 108 lõikega 2 ettenähtud menetlus seoses vaidlustatud vahetustehingutega. Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta (edaspidi „algatamisotsus”) avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2). Komisjon palus kõikidel huvitatud isikutel esitada meetme kohta oma märkused.
(5)
Bulgaaria ametiasutused esitasid 29. septembril 2011 saabunud kirjaga algatamisotsuse kohta oma märkused.
(6)
Komisjon sai algatamisotsuse kohta märkusi järgmistelt huvitatud isikutelt: Ecobalkani-Bulgaria EOOD, (3) Vihren OOD, (4) Aqua Estate OOD, (5) Elkabel AD, (6) Jivka Blagoeva, (7) V-N-G Confort OOD, (8) Yavor Haytov, (9) Simeon Stoev Mirov, (10) LM Impex EOOD, (11) All Seas Property 2 OOD, (12) Litex Commerce AD, (13) Foros Development EAD, (14) Izgrev 5 EOOD, (15) BOIL OOD, (16) BG Land Co OOD, (17) Mirta Engineering EOOD, (18) Beta Forest EOOD, (19) Kosta Gerov, (20) Marieta Babeva, (21) Dimitar Terziev, (22) Svetoslav Mihailov ja Elizabet Mihailova, (23) ning ühelt kaebuse esitajalt, kes taotles oma andmete avaldamata jätmist (24).
(7)
Komisjon edastas 1. septembri 2011. aasta, 5. oktoobri 2011. aasta, 25. novembri 2011. aasta, 14. detsembri 2011. aasta ja 3. aprilli 2012. aasta kirjadega kõnealused märkused Bulgaaria ametiasutustele, kellele anti võimalus vastata. Bulgaaria Vabariigi märkused huvitatud isikute märkuste kohta saadi 4. novembri 2011. aasta, 15. detsembri 2011. aasta, 12. jaanuari 2012. aasta ja 25. aprilli 2012. aasta kirjadega.
(8)
Bulgaaria ametiasutused esitasid lisateavet vaidlustatud vahetustehingute kohta 2. detsembri 2011. aasta kirjaga ja kohtumisel komisjoni talitustega 9. detsembril 2011. aastal.
(9)
9. veebruari 2012. aasta kirjaga nõudis komisjon esimeselt kaebuse esitajalt teatavate esitatud tõendite kohta lisaselgitusi.
(10)
3. aprillil 2012 edastas komisjon Bulgaaria ametiasutustele mitme kolmanda isiku (25) esitatud lisamärkused. Komisjon sai Bulgaaria Vabariigi märkused kõnealuste märkuste kohta 25. aprillil 2012 ja 15. mail 2012.
(11)
26. juulil 2012 nõudis komisjon Bulgaaria ametiasutustelt lisateavet. 17. augustil 2012 palusid Bulgaaria ametiasutused teabe esitamise tähtaega pikendada, mida komisjon 31. augustil 2012 lubas. 19. septembril 2012 esitasid Bulgaaria ametiasutused nõutud teabe.
(12)
3. oktoobril 2012 nõudis komisjon lisaselgitusi ühelt algatamisotsuse kohta märkusi esitanud kolmandalt isikult, Elkabel AD-lt, mis edastati 31. oktoobril 2012.
(13)
14. jaanuari 2013. aasta, 17. mai 2013. aasta, 22. juuli 2013. aasta ja 22. oktoobri 2013. aasta kirjadega nõudis komisjon Bulgaaria ametiasutustelt lisateavet, mis esitati vastavalt 4. ja 5. veebruaril 2013, 25. juunil 2013 ja 5. juulil 2013, 16. ja 23. augustil 2013 ja 19. novembril 2013 ning 20. detsembril 2013. Osa viimati esitatud teabest edastasid Bulgaaria ametiasutused uuesti e-postiga 21. jaanuaril 2014.
2. MEETME KIRJELDUS
2.1. MAA VAHETAMINE
(14)
1947. aastal läks kogu metsamaa Bulgaarias riigipoolse sundvõõrandamise tulemusena riigi omandisse. See jäi nii kuni 2000. aastani, kui alustati metsamaa tagastamist endistele eraomanikele.
(15)
Metsaseaduse (26)22. veebruaril 2002 jõustunud muudatuse alusel anti võimalus vahetada hiljuti erastatud metsamaa riigimetsa koosseisu kuuluva, riigi omandis oleva metsamaa vastu. Kõnealune metsaseaduse muudatus kehtis 27. jaanuarini 2009 ja sellega määrati kindlaks maa vahetamise kord ja tingimused.
(16)
Maa vahetamise eesmärgil määrati eraomandis ja riigi omandis oleva metsamaa hinnad kindlaks vastavalt õigusaktile, nimelt määrusele, mis käsitleb alushinna arvutamist, väljajäetud alade maa hinda ning metsa ja metsavarumaa kasutus- ja servituudiõiguse andmist (27) (edaspidi „alushinna määrus”), mis jõustus 18. novembril 2003. Bulgaaria õigus ei lubanud eksperthindajatel alushinna määruse kohaldamisel metsamaa jaoks kindlaks määratud hindadest kõrvale kalduda.
(17)
Kõnealuse määruse alusel määratakse metsamaatüki alushind kindlaks kõnealuse maa alusväärtuse ja puistu väärtuse (maatükil paiknevad taimeliigid) summana.
(18)
Maa väärtus määratakse maa keskmise väärtuse alusel vastavalt taimede jaoks identseid kasvutingimusi pakkuvatele maakategooriatele (150 kasvukoha tüüpi vastavalt alushinna määruse 1. lisale). Väärtust korrigeeritakse seejärel korrigeerimiskoefitsiendi alusel, mis võtab arvesse maa asukohta kohaliku ja riikliku taristu suhtes. Alushinna määruse 2. lisas kehtestatud korrigeerimiskoefitsient määratakse järgmist valemit kasutades:
,
kus:
p
=
kattega tee läheduses paiknemise koefitsient, mõõdetuna sirgjoonena (0,00-0,20)
s
=
linnapiirkonna läheduses paiknemise koefitsient, mõõdetuna sirgjoonena (0,00-0,25)
m
=
mere läheduses paiknemise koefitsient, mõõdetuna sirgjoonena (0,00-0,20)
g
=
linna läheduses paiknemise koefitsient, väljendatuna näitajates, mis kajastavad kaugust vastava linnani (lühim tee mööda maanteed kõnealuse maatüki ja linna vahel). Linnad on jagatud kuude rühma, nagu on näidatud tabelis 1.
Tabel 1
1. rühm:
Sofia (0,00-0,70)
2. rühm:
Ruse, Plovdiv, Burgas ja Varna (0,00-0,50)
3. rühm:
Blagoevgrad, Veliko Tarnovo, Vratsa, Pleven ja Stara Zagora (0,00-0,40)
4. rühm:
Muud piirkonna linnad (0,00-0,35)
5. rühm:
Muud suurlinnad (Botevgrad, Gorna Orjahovitsa, Dimitrovgrad, Dupnitsa, Kazanlak, Karlovo, Lom, Petritš, Samokov, Svištov ja Tšerven Brjag (0,00-0,30)
6. rühm:
Muud munitsipaalkeskused (0,00-0,10)
(19)
Maa väärtust korrigeeritakse lisaks hektarile juurdehindluse lisamisega (lisatasu), mis kehtestatakse maatüki asukohas täheldatud maa keskmise hinna alusel. Lisatasud on sätestatud alushinna määruse 3. lisas ja ära toodud tabelis 2.
Tabel 2
Lisatasu
(Bulgaaria leevi / hektar)
Sofia, riiklikud kuurordid ja külgnevad puhkepiirkonnad, merest 10 kilomeetri kaugusel paiknev maa
5 000
1. ja 2. kategooria asulad
2 000
3. ja 4. kategooria asulad
1 000
5. ja 6. kategooria asulad
500
7. ja 8. kategooria asulad
0
(20)
Selle mehhanismi alusel kindlaks määratud maa koguväärtust nimetatakse maa alusväärtuseks.
(21)
Puistu väärtus (maatükil paiknevad taimeliigid) on väärtus teatavas konkreetses vanuses ja selle prognoositav väärtus raievanuses. Metsapuistutest pärineva metsa väärtus konkreetses vanuses (vanus hindamise ajal) on võrdne tuluga, mis saadakse kõnealuste sortide keskmise turuhinnaga müümisel, millest arvatakse maha langetamise, esmase töötlemise ja ajutisse ladustamiskohta transportimise kulud. Kui tulu ei kata kulusid, siis loetakse, et puit on väärtusetu.
(22)
Müügitulu määratakse kindlaks puidukategooriate varude ja koguse liigitamise teel. Puidu langetamise ja esmase töötlemisega seotud kulud (Bulgaaria leevi / tihumeeter) keskmise raskusastmega metsalangetuspiirkonnas määratakse kindlaks maatükil kasvavate puuliikide ja puidu kategooria alusel. Puidu transportimise kulud määratakse kindlaks puuliikide, puidu kategooria ja keskmise transpordikauguse alusel kõnealuselt maatükilt. Transpordikulude määramiseks korrutatakse iga transpordikilomeeter koefitsiendiga, mis võtab arvesse teekonna raskusastet.
(23)
Metsanduse täitevamet (28) määrab kolme aasta jooksul (viimane aasta on kahekordse kaaluga) kogutud statistiliste andmete põhjal arvutatud kaalutud keskmiste alusel korrapäraselt kindlaks ja ajakohastab keskmised turuhinnad ja puidu langetamise, esmase töötlemise ja transportimisega seotud kulud.
(24)
Hindaja kindlaksmääratud puistu väärtuse lisamise kaudu maa alusväärtusele saadaksegi metsamaatüki alushind.
(25)
Bulgaaria teatavates piirkondades seadusega kehtestatud niinimetatud linnastumise vastase erikaitse aladel asuva maa suhtes kohaldatakse alushinna korrigeerimist keskkonda kujundava looduse ja metsamaa puhkefunktsioonide kaitseks. Vastavalt alushinna määruse 19. lisale korrutatakse sellistes piirkondades paiknevate metsakinnistute alusväärtus koefitsiendiga (К), mis on toodud tabelis 3 (29).
Tabel 3
Musta mere esimene rannikuala
К = 6
Musta mere teine rannikuala
К = 5
Kuurordialad, kuurordid ja riikliku tähtsusega asulad
К = 4
Mets ja maa, mis paiknevad riiklike ja kohalike teede servast kuni ehituspiirangu joonteni asuvates piirkondades
К = 3
Kuurordialad, kuurordid ja kohaliku tähtsusega asulad
К = 4
(26)
Lõpuks kohaldatakse vastavalt alushinna määruse 20. lisale maa alushinnale niinimetatud tururegulaatori koefitsienti. Koefitsienti väljendatakse Bulgaaria leevides ruutmeetri kohta ja see jääb vahemikku kümnest mereäärse maa, suurte mägikuurortide ja Sofia puhul kuni üheni kõige vähem ligitõmbavas piirkonnas paikneva maa puhul.
(27)
Eeltoodule vaatamata pidi eraõiguslik isik maksma riigile hinnaerinevuse eest hüvitist, kui ta sai vahetustehingu käigus metsamaad, mille halduslikult kehtestatud koguhind oli kõrgem tema loovutatud maa hinnast. Bulgaaria ametiasutused väidavad, et riik nõustus vahetusega üldjuhul ainult siis, kui sai selle tulemusena halduslikult kehtestatud kõrgema hinnaga maa. See reegel kehtib siiski ainult juhul, kui eraomandis oleva maatüki halduslikult kehtestatud koguhind on kõrgem kui halduslikult kehtestatud hind riigi omandis olevale maatükile, mille vastu see vahetati, ega ole seotud ruutmeetri hinnaga.
(28)
27. jaanuaril 2009 jõustus metsamaa vahetamise keeld. Vaidlustatud vahetustehingute vaatlusalune ajavahemik ulatub seega 1. jaanuarist 2007, s.o Bulgaaria Vabariigi Euroopa Liiduga liitumise kuupäevast, kuni 27. jaanuarini 2009, s.o vahetustehingute moratooriumi kuupäevani (edaspidi „vaatlusalune periood”).
2.2. MAA SIHTOTSTARBE MUUTMINE
(29)
Kaebuse esitajad väidavad peale selle, et vahetustehingutele järgnes sageli maa sihtotstarbe muutmine metsamaast ehitusmaaks ja et see muudatus suurendas veelgi eraomandis olnud maatüki vastu vahetatud riigile kuulunud metsamaa turuväärtust.
(30)
Bulgaaria ametiasutused selgitasid, et metsaseadus ei hõlma maa sihtotstarbe muutmise menetlust (erinevalt vahetustehingutest), vaid sellele laienevad erinevad õigusaktid, muu hulgas ruumilise planeerimise seadus (ZUT) (30). Kõnealuse õigusakti kohaselt võib iga metsamaaomanik nõuda oma metsamaa sihtotstarbe muutmist ehitusmaaks, saates taotluse metsanduse täitevameti - mis oli põllumajandus- ja toiduministeeriumi (31) osa - tegevdirektorile. Seejärel uurib taotlust (sisemistest ja võimalik, et välistest) ekspertidest koosnev komisjon ja esitab arvamuse tegevdirektorile, kes võtab taotluse kohta vastu eelotsuse. Kui otsus on positiivne ja kinnitab taotluse aluseid ja seaduslikkust, edastatakse see kõikidele sihtotstarbe muutmise eest vastutavatele teenistustele (piirkonna juht, vallavanem ja metsade eest vastutava piirkondliku direktoraadi direktor).
(31)
Positiivse eelotsuse alusel esitab omanik asjaomasele kohalikule omavalitsusele taotluse üksikasjaliku üldkava tellimiseks, koostamiseks ja heakskiitmiseks. Selline kava eeldab konsulteerimist kõikide (kohalike) sidusrühmadega. Kui vastutavad ametiasutused kava heaks kiidavad ja see jõustub, esitab maa omanik põllumajandus- ja toiduministrile taotluse kõnealuse metsamaa kaitsemetsade hulgast väljaarvamiseks. Kui taotlus rahuldatakse, tuleb tasuda lõiv, mille on kindlaks määranud sõltumatu hindaja vastavalt alushinna määrusele.
(32)
Kui metsamaa omanik on lõivu vastutavatele ametiasutustele tasunud, algatatakse haldusotsuse tegemise menetlus maa sihtotstarbe muutmiseks. Olenevalt kinnistu suurusest teeb otsuse põllumajandus- ja toiduminister (kui tegemist on alla 10 hektari suuruse kinnistuga) või ministrite nõukogu.
(33)
3. septembril 2009 kehtestati moratoorium vahetatud maa sihtotstarbe hilisemale muutmisele.
2.3. MEETMETE ÕIGUSLIK ALUS
(34)
Maa vahetamist, vahetustehingutes kasutatavate hindade arvutamist ja vahetatud metsamaa sihtotstarbe muutmise menetlust käsitletakse järgmistes õigusaktides:
-
Bulgaaria metsaseadus;
-
määrus, mis käsitleb alushinna arvutamist, väljajäetud alade maa hinda ning metsa ja metsavarumaa kasutus- ja servituudiõiguse andmist;
-
riigivara seadus (32);
-
kohustuste ja lepingute seadus (33);
-
ruumilise planeerimise seadus.
2.4. ABISAAJAD
(35)
Vahetustehingutega seotud võimalikud abisaajad on füüsilised isikud, eraettevõtjad ja kohalikud omavalitsused, kellest paljud tegutsevad kinnisvaraarenduse ja/või turismi valdkonnas ja kes vahetasid oma metsamaa riigimetsa vastu.
3. MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED
(36)
Algatamisotsuses väljendas komisjon kahtlust, kas vahetustehingud ja/või maa sihtotstarbe hilisem muutmine sisaldavad riigiabi elemente aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ja kas kõnealune abi on siseturuga kokkusobiv.
3.1. OLEMUSLIK SEOS MAA VAHETAMISE JA MAA SIHTOTSTARBE MUUTMISE VAHEL
(37)
Esimene komisjoni väljendatud kahtlus on seotud kaebuse esitajate väitega, et mitmel juhul järgnes vahetustehingutele vahetatud maa sihtotstarbe muutmine, st metsamaast ehitusmaaks.
(38)
Bulgaaria ametiasutuste esitatud arvnäitajate valguses märkis komisjon algatamisotsuses, et vaatlusalusel ajavahemikul (2006-2009) toimunud 147 vahetustehingust järgnes 15 puhul sihtotstarbe muutmine (10 %). Komisjon märkis ka seda, et vahetustehingutele ja võimalikele sihtotstarbe muutmise taotlustele kohaldatakse erinevaid õigusakte ja et mõlema protseduuri suhtes kehtivad erinevad haldusmenetlused. Esmapilgul tundusid need elemendid kinnitavat Bulgaaria ametiasutuste väidet, et üldpõhimõttena ei ole kaks etappi olemuslikult seotud (34).
(39)
Bulgaaria ametiasutused osutasid sellele, et valemid metsamaa halduslikult kehtestatavate hindade kindlaksmääramiseks ja maa sihtotstarbe muutmise eest tasumisele kuuluv lõiv kehtestati tasemel, mis tagab, et metsamaa vahetamise täishind koos maa sihtotstarbe muutmisega on suures osas võrdne sarnase ehitusmaa turuhinnaga. See võib tähendada, et ametiasutused eeldasid, et paljud investorid püüavad ühendada mõlemad etapid üheks tehinguks.
(40)
Komisjon väljendas kahtlust, kas asjaomase metsamaa sihtotstarbe võimalikku muutmist tuleks arvesse võtta maatüki hinna kindlaksmääramisel vahetustehingute tarvis, st kas vahetust ja vahetatud maa sihtotstarbe hilisemat muutmist tuleks käsitada olemuslikult seotuna.
3.2. MAA SIHTOTSTARBE MUUTMISES SEISNEV VÕIMALIK RIIGIABI
(41)
Teiseks väljendas komisjon kahtlust, kas vahetatud maa sihtotstarbe muutmine võis tähendada riigiabi andmist, kuna see suurendas veelgi vahetatud maa väärtust.
(42)
Komisjon märkis algatamisotsuses, et maa sihtotstarbe muutmine ei tundu esmapilgul sisaldavat riigi ressursside üleandmist. Lõiv kõnealuste tehingute eest arvutati õigusaktide kohaselt ja tasuti komisjonile teadaolevalt kõikidel asjaomastel juhtudel. Seetõttu, kuigi maa sihtotstarbe muutmisega seotud ettevõtjad võisid muutmisest kasu saada, ei tähenda muutmise algatanud haldusotsused riigiabi andmist aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Komisjon ei võtnud selles küsimuses kindlat seisukohta ja kutsus huvitatud isikuid esitama märkusi selle kohta, kas vahetamine sisaldas riigiabi.
3.3. METSAMAA VAHETAMISES SEISNEV VÕIMALIK RIIGIABI
(43)
Komisjon märkis algatamisotsuses, et vahetamisele mineva metsamaa hinnad määrasid kindlaks eksperdid, kes kasutasid eranditult alushinna määruses sätestatud valemeid. Komisjon väljendas seetõttu kahtlust, kas kõnealuste valemite kasutamine viis halduslikult kehtestatud hinnani, mis oli sarnane kahe eraõigusliku isiku vahelistes reaalturuväärtusega tehingutes saavutatud hinnale. Komisjon palus Bulgaaria Vabariigil ja kolmandatel isikutel esitada teavet vaatlusalusel ajavahemikul eranditult eraõiguslike isikute vahelise müügi (või vahetustehingute) käigus saadud metsamaa turuhindade kohta Bulgaarias. Komisjon palus Bulgaaria Vabariigil ja kolmandatel isikutel esitada lisaks teavet kõnealuste hindade ja vaidlustatud vahetustehingutes kasutatud halduslikult kehtestatud hindade erinevuse ja seega tehingutes sisaldunud võimaliku riigiabi summa kohta. Komisjon palus Bulgaaria Vabariigil ja kolmandatel isikutel esitada ka teavet eeskirjade kohta, mida kohaldati seoses vahetustehingute käigus makstud hüvitisega, kui kahe vahetatud maatüki hind oli erinev. Lõpuks palus komisjon Bulgaaria Vabariigil esitada lisateavet oma väite põhjenduseks, et vaidlustatud vahetused ei kahjusta liidusisest kaubandust.
(44)
Komisjon esitas algatamisotsuses ka oma esialgse seisukoha, kuidas vaidlustatud vahetustehingutest tulenevat eelist kvantifitseerida, kui leitakse, et vahetamine toob kaasa riigiabi:
i)
eraomandis oleva metsamaatüki nr 1 tegeliku turuhinna ja maatüki nr 1 alushinna määruse alusel halduslikult kehtestatud hinna vahe;
ii)
riigi omandis oleva metsamaatüki nr 2 tegeliku turuhinna ja maatüki nr 2 alushinna määruse alusel halduslikult kehtestatud hinna vahe.
Vahetustehingutes sisalduva riigiabi summa oleks võrdne punkti ii ja punkti i väärtuste vahega.
Tehingus sisalduva võimaliku riigiabi elemendi arvutamisel võetakse samuti arvesse ühe tehingupoole teisele poolele makstavat rahalist hüvitist, mis tuleneb vahetustehingu objektiks oleva kahe maatüki halduslikult kehtestatud hindade erinevusest.
3.4. VÕIMALIKU RIIGIABI KOKKUSOBIVUS
(45)
Komisjon väljendas algatamisotsuses kahtlust, et juhul, kui leitakse, et maa sihtotstarbe muutmise ja/või vahetustehingute tulemusena on võimaldatud riigiabi, saab seda pidada kokkusobivaks siseturuga ja konkreetsemalt aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktiga a ja regionaalabi suunistega aastateks 2007-2013 (35) ning aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktiga c ja ühenduse suunistega riigiabi kohta põllumajandus- ja metsandussektoris aastateks 2007-2013 (edaspidi „metsandussuunised”) (36).
(46)
Komisjon kutsus seetõttu Bulgaaria Vabariiki ja huvitatud isikuid üles esitama märkusi vaidlustatud meetmete kokkusobivuse kohta.
4. HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED
4.1. ESIMESE KAEBUSE ESITAJA MÄRKUSED SEOSES KOMISJONI ALGATAMISOTSUSES VÄLJENDATUD KAHTLUSTEGA
(47)
Esimene kaebuse esitaja väidab, et vaidlustatud vahetustehingud kujutavad endast riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, mis on siseturuga kokkusobimatu.
(48)
Komisjoni väljendatud esimese kahtlusega seoses väidab esimene kaebuse esitaja, et maa sihtotstarbe muutmist ja vahetustehinguid tuleb käsitada olemuslikult seotutena. Esiteks on kaebuse esitaja seisukohal, et paljud vahetustehingutega seotud abisaajad tegutsevad ehitus- ja turismisektoris, mitte metsanduses. Teiseks väidab esimene kaebuse esitaja, et alates moratooriumi jõustumisest 2009. aastal vahetatud metsamaad enam ärieesmärkidel niisama hästi kui ei kasutata. Kolmandaks reklaamisid paljud abisaajad vahetustehingute toimumise ajal väidetavalt oma vahetatud metsamaa arendusprojekte suusa- või merekuurortidena ja algatasid asjaomaste kohalike asutustega isegi arutelusid, et tagada maa sihtotstarbe muutmine. Neljandaks kinnitab kaebuse esitaja, et sama riigiamet (metsanduse täitevamet) vastutas sageli vahetustehingu sõlmimise ja vahetatud maa metsavarudest väljaarvamise eest (metsanduse täitevamet ja pädev reguleeriv asutus), (37) sillutades sel viisil teed maa ärieesmärkidel arendamiseks.
(49)
Sellest tulenevalt on esimene kaebuse esitaja seisukohal, et vahetustehingutes sisalduva riigiabi kogusumma kvantifitseerimisel tuleks arvesse võtta maa sihtotstarbe võimalikku muutmist ja hinna vastavat tõstmist. Kaebuse esitaja arvates tuleks abi kvantifitseerimisel teostada võrdlusi ehituskruntidega, et vahetatud maa turuhinda nõuetekohaselt kajastada.
(50)
Kaebuse esitaja märgib ka, et arvestades nende piirkondade ligitõmbavust, kus riigimetsa tükid asusid, oleks ametiasutustel olnud mõistlikum kõigepealt maatükkide väärtust tõsta (st muuta nende sihtotstarvet, et teha nad ehitamise jaoks kättesaadavaks) ja alles seejärel maatükid võõrandada. Kaebuse esitaja väidab, et metsanduse täitevamet ei algatanud mitte ühegi vahetamistaotluse esitamise juhtumi korral menetlust maa sihtotstarbe muutmiseks enne vahetamist. Kaebuse esitaja väitel on see selge märk kavatsusest tuua riigi omandis oleva metsamaa omandajale kasu. Kõnealust tegevust kritiseeris ka Maailmapank oma 2009. aasta aruandes Bulgaaria metsa kohta, milles märgiti, et riik kandis sellel konkreetsel viisil kahju (38).
(51)
Komisjoni väljendatud teise kahtlusega seoses, kas riigiabi anti tulenevalt vahetatud maa sihtotstarbe muutmisest, väidab esimene kaebuse esitaja, et kuigi maa omandaja maksis seejärel maa sihtotstarbe muutmise otsuse eest lõivu ja see summa tuleks vahetuse kaudu saadud abi kvantifitseerimisel maha arvata, ei kajasta kõnealune maks maatüki väärtuse tegelikku suurenemist vahetuse tulemusena. Kaebuse esitaja väidab lisaks, et juhtudel, kui vahetamine toimus enne Bulgaaria ühinemist liiduga, kuid maa sihtotstarbe muutmine toimus pärast liitumist, peaks maa omandajale antud ebaseaduslik riigiabi olema erinevus vastava maatüki vahetamise aegse turuväärtuse (enne liitumist) ja maatüki turuväärtuse vahel pärast maa sihtotstarbe muutmist (pärast liitumist).
(52)
Komisjoni väljendatud kolmanda kahtlusega seoses, mis puudutab riigiabi olemasolu vahetuste tulemusena, väidab kaebuse esitaja, et alushinna määruses ette nähtud valemid ei kajasta vahetatud maa turuväärtust. Kaebuse esitaja vaidlustab ka hindajate sõltumatuse, kuna tema arvates on maa omandajal vabadus valida sõbralik hindaja, mis viib hindade märkimisväärse alahindamiseni.
(53)
Kaebuse esitaja esitas ka lisateavet vahetatud metsamaa või väga sarnase metsamaa turuhindade kohta, mis väidetavalt näitab märkimisväärset erinevust maatükkide halduslikult kehtestatud hindadest. Ajaliste piirangute tõttu uuris kaebuse esitaja ainult üheksa vahetatud maatüki hindu. Selleks kasutati panga tehtud maa hindamisi, samuti Bulgaaria kinnistusregistrist saadud teavet, mis näitas tegelikke hindu, millega sarnaste maatükkide kinnisvaratehinguid tehti. Hinnaerinevuste vahemik ulatus 50-65 % tasemele jäävast alahindamisest (halduslikult kehtestatud hinda kasutades) kuni juhtumiteni, kui metsamaa omandati väidetavalt 1-2 % eest selle turuhinnast.
(54)
Lõpuks on kaebuse esitaja väitel asjaolu, et metsanduse täitevameti endise juhi vastu algatati riigi kahjuks vahetustehingute sõlmimise tõttu kriminaalmenetlus, märk sellest, et ka Bulgaaria ametiasutuste endi arvates anti metsamaa teatavatele eraõiguslikele isikutele turuväärtusest kaugelt madalama hinnaga.
(55)
Mis puudutab küsimust, kas vahetamine kahjustab konkurentsi ja liikmesriikide vahelist kaubandust, väidab kaebuse esitaja, et temale teadaolevalt ei ole ühegi vahetustehingu abisaaja põhitegevusalaks metsandus. Peaaegu kõik abisaajad on seevastu väidetavalt tegelenud minevikus või on neil äriplaanid tegeleda tulevikus majandustegevuse või investeeringutega ühes järgmistest sektoritest: kinnisvaraga spekuleerimine, ehitus ja/või turism. Kaebuse esitaja väitel puudutab turism määratluse kohaselt kogu siseturgu, nii et isegi vähesed selektiivse abi juhtumid kahjustavad seda. Kaebuse esitaja lisab, et vahetustehingute arvu ja ulatust silmas pidades hoitakse välismaised konkurendid tõhusalt Bulgaaria turule sisenemisest eemal. Samal ajal kui mitmed suured liidu investorid (nt Lindner, ECE) on Bulgaarias linnaehitusprojektidega tegelenud (ärikeskused ja suured kaubamajad), on niisama hästi kui kõik suuremahulised investeeringud mere-, suusa- või golfikuurortidesse teinud väidetavalt Bulgaaria kontrollitavad ettevõtted.
4.2. MÄRKUSED VAHETUSTEHINGUTEGA SEOTUD ABISAAJATELT JA MUUDELT KOLMANDATELT ISIKUTELT
(56)
Komisjon sai märkusi mitmelt kolmandalt isikult, kellest enamik olid vahetustehingute eraõiguslikest isikutest pooled (edaspidi „abisaajad”). Komisjon märgib, et mitu abisaajat (39) esitasid lihtsalt lühikese kinnituse, et vahetustehingud, milles nad osalesid, ei sisaldanud riigiabi. Teised abisaajad esitasid komisjoni poolt algatamisotsuses väljendatud kahtluste kohta üksikasjalikumaid tähelepanekuid, mida käsitletakse järgmistes punktides.
4.2.1. Olemuslik seos maa vahetamise ja maa sihtotstarbe muutmise vahel
(57)
Seoses komisjoni väljendatud esimese kahtlusega olemusliku seose kohta maa vahetamise ja maa sihtotstarbe muutmise vahel väidab enamik algatamisotsusele vastanud abisaajatest, (40) et sellist seost ei eksisteeri. Maa vahetamine ja vahetatud maa sihtotstarbe hilisem muutmine on reguleeritud kahe eraldi menetlusega, mis on mõlemad kahe erineva riigiorgani pädevuses, mis tegutsevad teineteisest sõltumatult. Maa vahetamine on sõltuvalt vahetatava maatüki suurusest põllumajandus- ja toiduministri või ministrite nõukogu ning metsanduse täitevameti pädevuses, samal ajal kui maa sihtotstarbe muutmine on kohalike asutuste pädevuses, kelleks on vallavanemad või vallavolikogu, regionaalarengu ja riiklike ehitustööde minister või piirkonna juht, kui krundid paiknevad tema piirkonnas, ning eeldab ruumilise arengu detail- või üldplaneeringu heakskiitmist.
(58)
Üks abisaaja (41) lisab peale selle, et maa sihtotstarbe muutmise ja selle väärtuse suurenemise vahel puudub automaatne seos. Maa sihtotstarbe muutmise otsus põhineb selle vajalikkuse hindamisel, mis on laiema ulatusega ja jätab omanike erahuvid sageli kõrvale ning ei põhine seetõttu vahetustehingutes osalejate ärihuvidel. Veel üks abisaaja (42) märgib, et Bulgaaria ametiasutuste esitatud statistiline teave kinnitab olemusliku seose puudumist. Lõpuks peavad teised abisaajad (43) küsimust seose olemasolu kohta tähtsusetuks, kuna nendega seotud konkreetsetel juhtudel ei arvatud nende omandatud vahetatud maad kaitsemetsade hulgast arendamise eesmärgil välja, samuti ei algatatud menetlust maa sihtotstarbe muutmiseks.
(59)
Mis puudutab küsimust, kas vahetatud maa sihtotstarbe võimalikku muutmist tuleks selle maa hinna kindlaksmääramisel arvesse võtta, väidab enamik abisaajatest, et seda ei tuleks erinevatel põhjustel teha. Mitu abisaajat (44) väidab, et vahetatud maa sihtotstarbe muutmise hüpoteetilise võimaluse arvessevõtmine oleks põhjendamatu, kuna muutmist võib-olla kunagi ei taotletagi või keeldutakse sellest asjaomastele haldusnõuetele mittevastavuse tõttu. Vahetatud metsamaa strateegiline asukoht, mis väidetavalt selle väärtust suurendab, peaks olema tähtsusetu, kui maa sihtotstarvet ei ole muudetud ja omandatud maad saab kasutada ainult seaduses sätestatud eesmärgil. Üks abisaaja (45) väidab, et arvesse tuleks võtta konkreetset kokkulepet, milleni vahetustehingu pooled hindamise kuupäeval jõudsid. Turuväärtuse objektiivsel ja õiglasel arvutamisel tuleks arvesse võtta ka ruumilise arengu üldkavasid (mis lubavad ehitada või mitte), mis vahetatud metsamaa hindamiskuupäeval kehtivad. Järelikult oleks vaja kehtestada ühtsete kriteeriumide kogum, mis võimaldab eristada hüpoteetilist võimalust ja vahetustehingu poolte tegelikku kavatsust maakasutust hiljem muuta.
(60)
Lisaks märgivad mitmed abisaajad, et maa kaitsemetsade hulgast väljaarvamiseks tuleb tasuda lõiv selle sihtotstarbe muutmise eest, mis on võrdne ehitusmaa ruutmeetri hinnaga kõnealuses piirkonnas. Abisaajad väidavad, et nad ei saa muutmisest majanduslikku kasu, kuna juhul, kui omandatud maa müüakse, seda kasutatakse tagatisena või arendatakse, oleks selle väärtus samasugune nagu ehitusmaal. Sarnase väite esitasid Mirta Engineering ja Beta Forest, kes märgivad, et maa sihtotstarbe muutmine toob kaasa lisakulud, nimelt lõivu ja kohaliku maksu ning projekteerimiskulud, mis kinnistu väärtust veelgi suurendavad. Hr Mihailov ja pr Mihailova väidavad, et nende juhtumil oli maa sihtotstarbe muutmise tingimuseks metsaseaduse artiklis 17 ja metsaseaduse rakendusmääruses määratletud riigilõivude tasumine.
(61)
Lõpuks peavad teatavad abisaajad (46) küsimust tähtsusetuks, kuna nende konkreetsetel juhtudel ei arvatud nende omandatud vahetatud maad kaitsemetsade hulgast arendamise eesmärgil välja, samuti ei algatatud menetlust maa sihtotstarbe muutmiseks. MIKS märkis esitatud dokumendis, et tema vahetuslepingus sätestas Bulgaaria riik, et maa sihtotstarbe muutmine ei ole lubatud.
4.2.2. Metsamaa vahetamises seisnev riigiabi
(62)
Seoses komisjoni väljendatud kahtlusega, kas vahetustehingute halduslikult kehtestatud hinnad viivad turuhinnani, esitasid abisaajad (47) omaenda vahetustehingutega seonduvalt mitmeid sarnaseid argumente, miks see nii peaks olema.
(63)
Esiteks väidab üks abisaaja, (48) et halduslikult kehtestatud hindade määramisel võtab alushinna määrus arvesse objektiivseid kriteeriume, nagu näiteks maa asukoht, piirkondade tähtsus ning maal kasvavad taimeliigid ja nende tähtsus, samal ajal kui kaks teist abisaajat (49) väidavad, et halduslikult kehtestatud vahetushind põhineb kriteeriumidel, mis on identsed nendega, mida kasutatakse eraõiguslike investorite algatatavates, eraomandis oleva metsamaa vahetustehingutes, mis hõlmavad kohaliku või riikliku taristu läheduses paiknevat maad, mis sarnaneb vaidlustatud vahetustehingutele taimeliikide, linnastumise vastase erikaitse all asuvates piirkondades paiknemise jne tähenduses. Teised abisaajad (50) väidavad samuti, et alushinna määrusest tulenevad hindamised viivad halduslikult kehtestatud hindadeni, mis sarnanevad Bulgaaria metsamaa turuhindadele või on paljudel juhtudel nendest kõrgemad, kuna seda liiki maa jaoks puudub riigisisene turg, ja asjaolu tõttu, et vähesed eraõiguslike isikute vahelised tehingud tehti madalate hindadega. Vahetustehingud tehti seega turul ülekaalus olevatel majanduslikel tingimustel.
(64)
Teiseks väidab mitu abisaajat, (51) et nad teostasid vahetatud maatükkide hindamise, mis viis halduslikult kehtestatud hindadeni, mis sarnanevad (52) Bulgaaria metsamaa turuhindadele või on paljudel juhtudel nendest isegi kõrgemad (53).
(65)
Kolmandaks juhivad mitmed abisaajad (54) tähelepanu täielikult eraõiguslike isikute vaheliste vahetus- või müügitehingute puudumisele piirkondades, kus kõnealuste abisaajate vahetustehingud toimusid, pidades seda põhjuseks, miks tuleks halduslikult kehtestatud hindu käsitada turuhindadele lähedastena.
(66)
Lõpuks väidab mitu abisaajat, (55) et kuna põllumajandus- ja toiduministril on kaalutlusõigust kasutades õigus vahetusest keelduda, kui riigil puudub eraomandis oleva metsamaa omandamise vastu huvi, ning vahetuslepingu tingimused peavad heaks kiitma mõlemad pooled (avalik-õiguslik ja eraõiguslik pool), tuleks vahetustehinguid käsitleda äritehingutena, mille raames riik käitub turumajanduse tingimustes tegutseva isikuna.
(67)
Seoses tehingutes sisalduva võimaliku riigiabi summaga (st metsamaa halduslikult kehtestatud hindade ja turuhindade vahe) vastas enamik abisaajatest, (56) et kui eraomandis olev maa on riigi omandis olevast maast väärtuslikum, siis Bulgaaria ametiasutused hindade erinevust ei kata. Üks abisaaja (57) väitis, et samades või külgnevates piirkondades asuvate, eraomandis ja riigi omandis olevate vahetatud metsade turuhindade erinevus soosib riiki, kuna halduslikult kehtestatud hinnad on kõrgemad kui turuhinnad, mis eraõiguslike metsaomanike vahel asjaomastes piirkondades vabalt läbirääkimisi pidades kokku lepitakse.
(68)
Mis puudutab muid riigiabi leidmise tingimusi, siis mitu abisaajat (58) vaidles vastu sellele, et need on täidetud. Teatud abisaajad (59) väidavad, et nad on füüsilised isikud, kellele Bulgaaria riigiabi seadust ja aluslepingu artiklit 107 ei kohaldata. Kõnealused abisaajad märgivad seoses riigi ressurssidega, et valitsus omandas maa ebaseadusliku sundvõõrandamise teel ilma piisava hüvitiseta, nii et riiki ei saa pidada nende ressursside käsutajaks. Kõnealused abisaajad märgivad seoses valikulisusega, et metsaseadust kohaldatakse kõigi suhtes ja seega ei ole see diskrimineeriv.
(69)
Veel üks abisaaja (60) on seisukohal, et aluslepingu artikli 107 tingimusi ei ole vahetustehingute puhul täidetud, kuid veidi erinevatel põhjustel. Esiteks ei olevat tegemist riigi ressursside üleandmisega, kuna vahetustehing on „kahekordne müügitehing”, mis sooritati pärast seda, kui sõltumatu kinnisvarahindaja oli seaduses sätestatud hinna arvutamise objektiivsete kriteeriumide alusel teostanud hindamise. Eelist ei ole antud, samuti ei ole vahetustehingu pooli pandud konkurentidest soodsamasse olukorda, kuna iga metsamaa omanik oleks võinud taotleda oma eramaa vahetamist riigi omandis oleva metsamaa vastu. Sarnase väite esitab üks abisaaja, (61) kes peab vahetustehingute skeemi üldmeetmeks, mis on kättesaadav kõikidele metsamaa omanikele.
(70)
Majandusliku eelise olemasoluga seoses vaidles enamik abisaajaid (62) sellele vastu, et nad said tehingute tulemusena taolise eelise, kuna nende väitel oli vahetatud maa halduslikult kehtestatud hind selle turuhinnaga võrdne või sellest kõrgem.
(71)
Lõpuks, mis puudutab küsimust, kas vahetustehingud kahjustavad konkurentsi ja liikmesriikide vahelist kaubandust, vastas enamik abisaajatest, (63) et nad ei tegutse kinnisvaraarenduse ega turismi sektoris ja/või ei ole astunud samme reisikorraldaja litsentsi saamiseks. Nad kinnitasid, et ei ole kasutanud vahetuse tulemusena omandatud maad pärast omandamist puidu tootmiseks ega müünud puitu Bulgaarias või teistes liikmesriikides. Nad väidavad, et seetõttu ei saa eeldada tegelikku või võimalikku mõju ühendusesisesele kaubandusele. Üks abisaaja (64) lisas, et vahetustehingud ei vii riigisisese tootmise hoogustumiseni, piirates seega teiste liikmesriikide ettevõtjate võimalusi importida tooteid kohalikule turule.
(72)
Teised abisaajad (65) väitsid, et kuna vahetustehingud ei hõlma riigi ressursside üleandmist ja ei anna neile majanduslikku eelist, ei saa asuda seisukohale, et need mõjutavad turu tasakaalu ja majanduslikke tingimusi, milles ettevõtted tegutsevad, st materiaalse põhivara omandamiseks on vaja alginvesteeringut. Teiste liikmesriikide ettevõtjad saavad seega turule siseneda ja seal tegutseda võrdväärsetel tingimustel, nii et ei saa öelda, et vaidlustatud vahetustehingud on kahjustanud liikmesriikide vahelist kaubandust.
(73)
Lõpuks selgitas üks abisaaja, (66) et metsamaa, mille ta riigilt omandas, ei sobi metsastamiseks. Ta on ka seisukohal, et tema vara oli kvaliteetsem kui see, mille ta sai riigilt, ja et tehing ei sisalda riigiabi. Lõpuks märkis ta, et omandatud maad kasutatakse mesilaste rändpidamiseks ja suvel karjamaana.
4.2.3. Võimaliku abi kokkusobivus
(74)
Komisjon palus huvitatud isikutel esitada mis tahes kättesaadavad tõendid, mis võimaldaksid uurida vaidlustatud vahetustehingute kokkusobivust siseturuga, kuid ükski abisaajatest seda ei teinud.
5. BULGAARIA VABARIIGI MÄRKUSED
5.1. BULGAARIA MÄRKUSED ALGATAMISOTSUSE KOHTA
(75)
Bulgaaria ametiasutused on seisukohal, et vaidlustatud vahetustehingud ei kujuta endast riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
(76)
Seoses väidetava olemusliku seosega vahetustehingute ja vahetatud metsamaa sihtotstarbe muutmise vahel märkisid Bulgaaria ametiasutused, et metsaseaduse artikli 15 punkt b võimaldab taotleda metsamaa sihtotstarbe muutmist olenemata sellest, mil viisil maa omandati, kas vahetamise või müügitehingu kaudu või muul viisil. Seda teoreetilist võimalust ei tuleks siiski mõista ametiasutuste ja vahetustehingu pooleks oleva eraõigusliku isiku vahelise kindla eelneva kokkuleppena maa sihtotstarbe hilisema muutmise kohta.
(77)
Bulgaaria ametiasutused esitasid tõendid, et seoses ajavahemikul 2007-2009 aset leidnud 132 vahetustehinguga esitati 24 taotlust vahetatud metsamaa sihtotstarbe muutmiseks, millest ainult 15 juhul (st 11,4 % kõikidest vahetustehingutest) tehti positiivne haldusotsus, mis andis taotletud muutmiseks loa.
(78)
Bulgaaria ametiasutused märgivad ka, et vahetustehingutel ja maa sihtotstarbe muutmisel on erinevad eesmärgid. Vahetustehingute eesmärk on saavutada Bulgaaria metsade konsolideerimine ja säilitamine, et tagada nende jätkusuutlik areng ja taastootmine ühiskonna kui terviku hüvanguks, kuid maa sihtotstarbe muutmise eesmärk on saavutada sihid, mis on kehtestatud ruumilise planeerimise seaduses, milles on toodud eeskirjad maa liitmiseks linnastutega, kus ehitamine on lubatud kooskõlas üldsuse vajaduste ja huvidega, mis on seotud jätkusuutliku arengu ning kodanike jaoks nõuetekohaste elu-, töö- ja puhketingimuste loomisega. Vahetustehingud sõltuvad põllumajandus- ja toiduministri otsustest, samas kui maa sihtotstarbe muutmine sõltub ruumilise arengu erinevate pädevate asutuste, nimelt regionaalarengu ja riiklike ehitustööde ministri, piirkonna juhi või vallavolikogude poolsest kava heakskiitmisest. Võttes arvesse, et õigus taotleda maa sihtotstarbe muutmist ei tulene otseselt metsaseadusest, vaid eeldab teistes seadustes sätestatud tingimuste täitmist, on Bulgaaria ametiasutused seisukohal, et maa sihtotstarbe muutmise hüpoteetiline võimalus ei tähenda, et taoline muutmine on vahetustehingutega olemuslikult seotud.
(79)
Seoses küsimusega, kas vahetatud maa sihtotstarbe võimalikku muutmist tuleks selle maa hinna kindlaksmääramisel arvesse võtta, kordasid Bulgaaria ametiasutused oma seisukohta, et vahetustehingu väärtuseks määratud hinna ja maa kasutuse hilisema muutmise vahel puudub otsene seos. Ametiasutused esitasid ulatusliku kirjelduse menetluse kohta, mida tuleb vahetustehingu hindade (alushinna määruse endise artikli 20 lõige 5 ja artikkel 21) ja maa sihtotstarbe muutmise eest tasutavate lõivude määramisel järgida. Ametiasutused märgivad samuti, et eraomanikud võivad taotleda metsamaa sihtotstarbe muutmist sellele vaatamata, kuidas nad maa omandasid, nii et kõik investorid saavad kasutada samu eeliseid, olenemata sellest, kas nad omandasid metsamaa riigilt või eraõigusliku isikuga sõlmitud reaalturuväärtusega tehingu kaudu, nii et maa sihtotstarbe muutmiseks tasutavaid lõivusid tuleks käsitada abisaajate suhtes mitteselektiivsetena.
(80)
Seoses komisjoni kahtlustega, kas halduslikult kehtestatud hindade arvutamise metoodika kajastab turuhindu õigesti, märgivad Bulgaaria ametiasutused esiteks, et halduslikult kehtestatud hinnad määratakse alushinna määruse alusel ja et selle määruse kavandamisel võeti eeskujuks metsamaa haldusliku hinna kujundamine teistes liikmesriikides, eelkõige Saksamaal. Eraomandis ja riigi omandis olevate metsade väärtust hindasid sõltumatud eksperdid ühe ja sama kriteeriumide kogumi alusel.
(81)
Teiseks esitasid Bulgaaria ametiasutused andmed kõikide tehingute kohta, (67) kaasa arvatud eraomandis olevate metsade müük ja ost, mis toimus ajavahemikul 2007-2009 (68). Eraomandis olevate kinnistute keskmiste hindade kohta esitatud teave (st turuhinnad) sisaldab usaldusväärsete turuandmete kokkuvõtet kooskõlas alushinna määruse lisasätete punktis 34 ette nähtud nõudega. Kui samas piirkonnas sooritatud tehingute kohta teave puudub, on esitatud andmed nende tehingute kohta, mis toimusid läheduses asuvates piirkondades ja hõlmasid asukoha ja taimeliikide osas sarnaseid metsi. Bulgaaria ametiasutuste väitel on võimalik kõnealuste andmete alusel näidata, et enamikul juhtudel oli vaidlustatud vahetustehingutes kasutatud halduslikult kehtestatud hind üldjuhul kõrgem kui reaalturuväärtusega tehingutes saavutatud turuhinnad (69). Selles osas peavad Bulgaaria ametiasutused kaebuse esitaja tõendeid küsitavaks. Ühelt poolt on kaebuse esitajate näidatud hinnad nimelt hinnad, mille eest maad müügiks pakuti ja mitte tingimata tegelikult saadud hinnad või hinnad maatükkide eest, mille sihtotstarvet oli juba muudetud ja mille eest oli lõiv tasutud. Teiselt poolt ei ole kaebuse esitaja näidatud turuhind alati usaldusväärne, kuna paljudel juhtudel saadi see ainult üheainsa eraõigusliku tehingu tulemusena.
(82)
Kolmandaks kordasid Bulgaaria ametiasutused, et riik ei katnud vahet, mille võrra riigi omandatud eraomandis olnud metsamaa halduslikult kehtestatud hind oli kõrgem riigimaa halduslikult kehtestatud kogumaksumusest, ja et vahetustehinguid tehti ainult juhul, kui saadud eraomandis olnud metsamaatüki väärtus oli kõrgem või võrdne riigi omandis olnud maatüki väärtusega, mille vastu see vahetati. Lisaks pidi eraõiguslik isik tasuma üldkulud summas 2 % kinnistu väärtusest.
(83)
Lõpuks juhivad Bulgaaria ametiasutused tähelepanu sellele, et alates esialgsest jõustamisest on alushinna määrust kolmel korral muudetud - aastatel 2004, 2005 ja 2007. Määruse 2005. aasta muudatus on sundvõõrandatud metsade ja metsamaa tagastamise kaugelejõudnud etappi silmas pidades eriti märkimisväärne, kuna see tähendas, et erametsad olid turul juba kättesaadavad ja nende järele oli nõudlus. Selle muudatuse eesmärk oli esmajoones maa hindamise metoodika muutmine. Samuti suurendati linnastumise eest kaitstud piirkondade koefitsiente ja võeti kasutusele mitmed uued kategooriad, millega kehtestati maa hindade juurdekasv sõltuvalt asula kategooriast.
(84)
Pärast Bulgaaria liitumist liiduga 1. jaanuaril 2007 ajakohastati täies ulatuses määruses sisalduvad koefitsiendid, kaasa arvatud need, mis olid seotud linnastumise eest kaitstud piirkondadega ja niinimetatud tururegulaatori koefitsiendid, mis sõltuvad maa kategooriast. Muudeti alushinna määruse artikli 20 lõiget 5, suurendades riigi omandis oleva maa vahetushinda 50 % võrra tururegulaatori koefitsiendi väärtusest. Veel võeti kasutusele lisatasu, mis lisatakse maa väärtusele vastavalt erinevatele asulate kategooriatele.
(85)
Bulgaaria ametiasutuste väitel näitavad kõnealused alushinna määruse muudatused, et kuigi arenenud riigisisene metsamaa turg puudus ja ees ootas Bulgaaria liitumine liiduga, üritasid ametiasutused määruses kehtestatud hindamismehhanismi ajakohastada, tagades selle põhinemise usaldusväärsetel turuandmetel. Bulgaaria liiduga liitumise kuupäeval ei oleks alushinna määruse alusel arvutatud halduslikult kehtestatud hinnad olnud seega kõnealuste maatükkide turuhindadest madalamad.
(86)
Seoses komisjoni kahtlusega, kas vahetustehingud võivad kahjustada konkurentsi ja liikmesriikide vahelist kaubandust, juhivad Bulgaaria ametiasutused esiteks tähelepanu sellele, et vaidlustatud vahetustehingutes osalenud eraõiguslikest isikutest olid 81 ettevõtjad aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Ülejäänud 51 eraõiguslikku isikut olid füüsilised isikud, kes ei tegele kaupade ega teenuste pakkumisega. Bulgaaria rõhutab selles kontekstis, et riiklik metsaamet ega tema järglane metsanduse täitevamet ei ole saanud füüsilistelt isikutelt, kes vaatlusalusel ajavahemikul vahetustehinguid tegid, taotlusi metsa langetamiseks või eksportimiseks.
(87)
Teiseks väidavad Bulgaaria ametiasutused, et vahetustehingud ei saa mõjutada liidusisest kaubandust, kuna abi saanud ettevõtted tegelevad valdkondadega, mis ei hõlma toodete või teenuste importi ega eksporti. Bulgaaria ametiasutused täiendasid teavet, mis oli vaatlusalusel ajavahemikul toodetud ja liitu eksporditud puidu koguste kohta juba esitatud, ning esitasid dokumendi, mis näitas, et mitte ükski eraõiguslikest isikutest, kes vaidlustatud vahetustehingute raames riigi omandis oleva metsamaa omandas, ei tootnud ega müünud riiklikul turul ega eksportinud puitu Bulgaaria Vabariigist.
(88)
Kolmandaks väidavad Bulgaaria ametiasutused, et turismisektori suhtes (nt tegutsemine reisikorraldaja, reisibüroo, hotelliomanikuna ja turismi kõrvalteenuste osutajana) kehtivad Bulgaaria turismiseaduses sätestatud eeskirjad. Nimetatud seadus nõuab ettevõtjate halduskorras registreerimist majandus-, energia- ja turismiministeeriumi peetavas registris. Hotellide haldamisega tegelevate isikute suhtes kehtib samuti nõue registreeruda asjaomases registris vastavalt turismiseaduse artiklile 58. Seetõttu saab turismisektoris tegutsevate ettevõtjatena käsitada ainult äriühinguid, mis on kantud vastavatesse majandus-, energia- ja turismiministeeriumi peetavatesse avalikesse registritesse. Asjaomaste registrite kontrollimine näitas, et ainult üks vaidlustatud vahetustehingute tulemusena riigi omandis olnud metsamaa omandanud ettevõtetest - Kapsi Tours OOD - on registreeritud reisikorraldajana turismiseaduse tähenduses.
(89)
Neljandaks selgitasid Bulgaaria ametiasutused, et vastavalt asjaomasele seadusele, nimelt ehituskoja seadusele, (70) tuleb Bulgaarias kinnisvaraarendusettevõtjana äritegevusega tegelemine samuti registreerida Bulgaaria Ehituskoja peetavas ehitajate kutsetegevuse keskregistris. Bulgaaria ametiasutused juhivad tähelepanu sellele, et ainult kolm riigiga vahetustehinguid teinud ettevõtjatest olid registreeritud ehitusettevõtjatena ja võisid olla mingil viisil seaduse mõistes ehitustegevusega hõivatud.
(90)
Bulgaaria ametiasutused väitsid, et enamik ettevõtjatest, kes vaidlustatud vahetustehingutest võisid kasu saada, ei tegutsenud ehitus- ja turismisektoris. Seega ei saa nende arvates öelda, et kõnealused tehingud kahjustasid konkurentsi asjaomastel turgudel, mis ei kuulu metsandussektori alla.
5.2. BULGAARIA MÄRKUSED KAEBUSE ESITAJA TÄHELEPANEKUTE KOHTA
(91)
Bulgaaria ametiasutused jagavad kaebuse esitaja arvamust, et riigi ja kohalike omavalitsuste vahelised metsamaa vahetustehingud ei sisaldanud riigiabi. Nad väidavad vastupidi, et kaebuse esitaja väide, nagu tegutseks enamik abisaajatest ehitus- või turismisektoris, on ebaõige samadel põhjustel, mida eelmises punktis selgitati.
(92)
Bulgaaria ametiasutused ei nõustu ka viisiga, kuidas kaebuse esitaja metsamaa turuhinnad kindlaks määras, võrreldes metsamaa turuhindu eri aastatel (nt mõned aastad enne seda, kui metsad vahetati) ja vaidlustavad kaebuse esitaja väite, et teatavatel juhtudel esitasid vahetatud metsamaa omanikud maa laenude saamiseks tagatisena, kuna see ei oleks kooskõlas kaebuse esitaja tsiteeritud Bulgaaria õiguse sätete ja riigivara seadusega. Kaebuse esitaja esitatud andmed sisaldavad märkimisväärseid vigu ja ei ole vastavuses olemasolevate vararegistrite ja vahetustehingute dokumentidega. Kaebuse esitaja esitatud andmed on ebaõiged ka seoses riigi omandis olnud metsamaaga, mis omandati vahetustehingute tulemusena ja esitati seejärel laenude tagatiseks. Bulgaaria ametiasutused selgitavad, et Bulgaaria pangad nõuavad lisaks kinnisvarale igal juhul tagatiseks muud likviidset vara, et tagada laenu tagasimaksmine. Ametiasutuste väitel oleks seetõttu ebaõige jagada antud laenu summa hüpoteegi tagatiseks oleva maa ruutmeetritega, et määrata kindlaks ruutmeetri hind. Ametiasutused esitavad ka Esimese Investeerimispanga arvamuse laenude andmise mehhanismide ning laenuvõtjate poolt tagatiseks esitatud metsade ja metsakinnistute hindamise meetodite kohta.
(93)
Bulgaaria ametiasutused ei nõustu ka kaebuse esitaja väitega, et kohalike omavalitsuste asutustel ei olnud muud valikut kui kinnitada ruumilise arengu detailplaneeringud selle maa kohta, mille sihtotstarvet oli muudetud. Ametiasutuste väitel põhineb maa sihtotstarbe mis tahes muutmine õiguslikult jõustatud ruumilise arengu detailplaneeringutel, mida on avalikult arutatud ja millega on muudetud asustatud piirkondade suhtes kehtivaid ruumilise arengu üldplaneeringuid. Kõnealuste haldusmenetluste suhtes ei saa rakendada kaalutlusõigust põllumajandus- ja toiduminister, kes väljastab isikutele, kes muutmist nõuavad, konkreetseid haldusteatisi maa tsoneeringu muutmiseks ainult pärast seda, kui asjaomane ruumilise arengu detailplaneering on jõustunud.
(94)
Ametiasutused lükkavad ümber väite, et paljud vahetustehingutes osalenud isikud kavatsesid omandatud metsamaatüki sihtotstarvet muuta. Bulgaaria metsaseaduse kohaselt võib muutmise teostada ainult nii, et täidetakse taotlus vastavalt (kehtetuks tunnistatud) metsaseaduse artikli 14 lõikes c osutatud menetlusele. Igasugune muu kavatsus, mida väljendatakse massimeedias avaldamise teel või muul viisil kui seaduses ette nähtud menetlus, oleks mitteasjakohane ja meelevaldne.
(95)
Ametiasutused ei nõustu ka kaebuse esitaja väitega, et metsamaa hindade halduslikul teel kindlaksmääramine ei kajasta majanduse dünaamilist arengut. Ametiasutused on seisukohal, et hindade kindlaksmääramine alushinna määrust kasutades on piisav. Samuti ei ole tõsi, et määrust ei ole ajakohastatud, kuna 2007. aastal võeti kasutusele uued koefitsiendid, nii et juba teostatud vahetustehingute kaudu ei antud ettevõtjatele majanduslikku eelist.
(96)
Ametiasutused vaidlevad vastu kaebuse esitaja väitele, et hindajad on erapoolikud. Ametiasutuste väitel on hindajad kohtueksperdid, kelle ausust ei saa kahtluse alla seada. Kui nad hindaksid metsamaad eraõiguslikule isikule soodsalt ja mitte kooskõlas alushinna määrusega, ei aktsepteeriks ametiasutused sellist vahetustehingu eesmärgil antud hinnangut.
(97)
Seoses kaebuse esitaja väitega, et ametlik statistika, ametiasutuste esitatud andmed tehingute väärtuste/hindade kohta ei ole õiged, märgivad ametiasutused, et maksudest kõrvalehoidumine tehingu tegeliku hinna varjamise kaudu kujutab endast vastavalt Bulgaaria karistusseadustikule kuritegu.
(98)
Ametiasutused lükkavad ümber kaebuse esitaja väite, et süüdistuse esitamine metsanduse täitevameti endisele juhile on tõend riigiabi olemasolu kohta vahetustehingutes. Ametiasutuste väitel ei olnud riigi omandis oleva metsamaa vahetamise menetlustes osalenud ametnike vastu algatatud menetlused seotud riigiabi olemasolu hindamisega vaidlustatud tehingutes.
5.3. BULGAARIA MÄRKUSED MUUDE KOLMANDATE ISIKUTE ESITATUD TÄHELEPANEKUTE KOHTA
5.3.1. Bulgaaria 29. septembri 2011 märkused
(99)
29. septembri 2011 kirjaga vastasid Bulgaaria ametiasutused All Seas esitatud märkustele algatamisotsuse kohta.
(100)
All Seas on vahetanud kokku 157,4 ha eraomandis olnud metsamaatükke Teteveni ja Gabrovo omavalitsusüksustes riigi omandis olnud metsamaatükkide vastu, mis paiknevad Baltšiki omavalitsusüksuses ja mille kogupindala on ligikaudu 57,9 ha (71). All Seas maksis sellega seoses Bulgaaria riigile ka 138 781 Bulgaaria leevi üldkulusid.
(101)
Riigi omandis olevate metsamaatükkide väärtuse aluseks võeti halduslikult kehtestatud hind 11,99 Bulgaaria leevi / m2. Bulgaaria ametiasutuste käsutuses oleva teabe põhjal oli keskmine turuhind (kaubanduslikel alustel metsamaatükke ostvate ja müüvate eraõiguslike isikute vahel kokkulepitud hind samas või lähedal asuvas piirkonnas sama kohaliku omavalitsuse piires) vaatlusalusel ajavahemikul 4,16 Bulgaaria leevi / m2. All Seas ja Bulgaaria riigi vaheline vahetustehing teostati seega tasu eest ja ei toonud kaasa majanduslikku eelist aluslepingu artikli 107 tähenduses.
(102)
Bulgaaria ametiasutused märgivad lisaks, et All Seas taotles metsamaatüki sihtotstarbe muutmist kooskõlas metsaseaduse artikliga 14 ja et Bulgaaria ministrite nõukogu rahuldas taotluse kooskõlas metsaseaduse (72) artikli 14d lõikega 2. Bulgaaria ametiasutustele teadaolevalt ei ole see otsus jõustunud. Bulgaaria ametiasutused nõustuvad ettevõttega All Seas, et riigil ei olnud otsest mõju kõnealuse maa (mille kohta puudus maakasutuskaart) sihtotstarbe muutmisele ja seetõttu ei saa vahetustehingust tulenev omandiõiguse muutus väljendada vahetustehingus osalevate isikute ühist kavatsust algatada sihtotstarbe muutmine. Bulgaaria ametiasutuste väitel peab vahetustehingute hindamisel olema määravaks teguriks see, kas vahetatavate varade bilansiline väärtus on võrdne. See on täpselt see alus, mille põhjal Bulgaaria valitsus on kõnealused tehingud sooritanud. Teine põhjus, miks maa sihtotstarbe muutmises pärast vahetamist ei sisaldu riigiabi, on asjaolu, et halduslõivud on kõikide taotlejate jaoks samad.
(103)
Bulgaaria ametiasutused märgivad peale selle, et All Seas ei ole vahetuse tulemusena saadud maatükkidel metsa langetanud ega kõnealustelt maatükkidelt pärit puiduga liidu siseselt kaubelnud. Lisaks ei paku All Seas turismiseaduses sätestatud turismiteenuseid ning ei ole ehitusettevõte ehitajate koja seaduse tähenduses.
5.3.2. Bulgaaria 4. novembri 2011 märkused
(104)
4. novembri 2011 kirjaga vastasid Bulgaaria ametiasutused järgmiste kolmandate isikute esitatud märkustele: Elkabel AD, LM Impex EOOD, Foros Development EAD ja Simeon Stoev Mirov.
(105)
Mis puudutab ettevõtetega Elkabel, LM Impex ja Foros Development sooritatud vahetustehinguid, siis märkisid Bulgaaria ametiasutused, et nad ei katnud hinnavahet ja said asjaomastel juhtudel eraõiguslikelt isikutelt üldkulude eest lisatasu. Lisaks tasusid kõnealused eraõiguslikud isikud kõik kohalikud maksud. Lõppkokkuvõttes ei taotlenud ükski kolmest ettevõttest omandatud metsamaa sihtotstarbe muutmist.
(106)
Bulgaaria ametiasutused märgivad, et mõningates kohalikes omavalitsustes, kus vahetatud maatükid asusid, ei olnud toimunud täielikult eraõiguslikke tehinguid, nii et ei olnud võimalik määrata vahetatud maatükkide turuhinda ega seda, kas oli antud majanduslik eelis.
(107)
Bulgaaria ametiasutused märgivad ka, et Elkabel ja LM Impex ei ole puidu eksportijad ning kumbki ei ole Bulgaaria seaduste alusel registreeritud ehitus- või turismiettevõttena.
(108)
Seoses füüsilise isiku Simeon Stoev Miroviga, kes vahetas 5,6 dekaari Rakitovos asuvat eraomandis metsamaad väärtusega 3 436 Bulgaaria leevi 5 dekaari riigi omandis oleva metsamaa vastu Burgases (Kraimorje küla) väärtusega 1 308 Bulgaaria leevi, on Bulgaaria ametiasutused seisukohal, et selle vahetustehingu suhtes tuleks kohaldada vähese tähtsusega abi eeskirja.
(109)
Nendel põhjustel väidavad Bulgaaria ametiasutused, et nende arvates ei kujuta vahetustehingud eespool nimetatud eraõiguslike isikutega riigiabi.
5.3.3. Bulgaaria 16. detsembri 2011 märkused
(110)
16. detsembri 2011 kirjaga vastasid Bulgaaria ametiasutused järgmiste kolmandate isikute esitatud märkustele: V-G-N Confort OOD, Izgrev 5 EOOD, Ecobalkani-Bulgaria EOOD, Vihren EEOD, Liteks Komers AD ja Jivka Blagoeva.
(111)
Mis puudutab ettevõtetega V-G-N Confort, Izgrev 5, Ecobalkani, Vihren ja Liteks Komers sooritatud vahetustehinguid, siis selgitasid Bulgaaria ametiasutused, et nad ei katnud hinnavahet ja said asjaomastel juhtudel eraõiguslikelt isikutelt üldkulude eest lisatasu. Lisaks tasusid kõnealused isikud kõik kohalikud maksud. V-G-N Confort, Ecobalkani ja Liteks Komers ei taotlenud nende omandatud, riigi omandis olnud metsamaa sihtotstarbe muutmist.
(112)
Bulgaaria ametiasutused märgivad, et mõningates kohalikes omavalitsustes, kus vahetatud maatükid asusid, ei toimunud täielikult eraõiguslikke tehinguid, nii et ei ole võimalik määrata asjaomaste maatükkide turuhinda ja ei ole võimalik lõplikult kindlaks teha, kas eespool nimetatud eraõiguslikele isikutele anti majanduslik eelis. Izgrev 5 puhul oli riigi omandis oleva vahetatud metsamaa halduslikult kehtestatud hind eraõiguslike isikute vahel sooritatud sarnaste tehingute käigus saadud turuhinnast veidi kõrgem, nii et Bulgaaria ametiasutuste väitel eelist ei antud. Sama põhjendus kehtib tehingu kohta Liteks Komersiga, kus halduslikult kehtestatud hinnad oleksid Bulgaaria ametiasutuste väitel olnud riigi omandis oleva metsamaa turuhindadest neli korda kõrgemad.
(113)
Bulgaaria ametiasutused märgivad lõpuks, et ükski eespool nimetatud eraõiguslikest isikutest ei ole puidu eksportija ega registreeritud Bulgaaria seaduste alusel ehitus- või turismiettevõttena, nii et nendega sõlmitud vahetustehingud ei kahjusta liikmesriikide vahelist kaubandust.
(114)
Mis puudutab vahetustehingut füüsilise isiku Jivka Blagoevaga, siis selle tulemusena vahetati 1,9036 ha suurune Tetevenis asuv eraomandis metsamaa väärtusega 16 091 Bulgaaria leevi 0,3001 ha riigi omandis olnud metsamaa vastu Predela piirkonnas Razlogi omavalitsusüksuses väärtusega 24 216 Bulgaaria leevi. Bulgaaria riik ei katnud hinnavahet, Jivka Blagoeva tasus kõik üldkulud ja kohalikud maksud ja uus omanik ei ole taotlenud vahetatud maa sihtotstarbe muutmist. Bulgaaria ametiasutuste väitel tuleks sellele vahetustehingule kohaldada vähese tähtsusega abi eeskirja.
(115)
Bulgaaria ametiasutused on seisukohal, et eespool nimetatud eraõiguslike isikutega sõlmitud vahetustehingud ei sisaldanud riigiabi.
5.3.4. Bulgaaria 25. aprilli 2012 märkused
(116)
25. aprilli 2012 kirjaga vastasid Bulgaaria ametiasutused järgmiste kolmandate isikute esitatud märkustele: Aqua Estate, Beta Forest, Kosta Gerov, Dimitar Ivanov Terziev, Yavor Iliev Haytov, Valentina Angelova Haytova, Georgi Aleksandrov Babev, Marieta Tihomirova Damyanova, Elizabet Petkova Mihailova, Svetoslav Petkov Mihailov, BG Land Co, Mirta Engineering, Miks PS-OOD ja BOIL OOD.
(117)
Bulgaaria ametiasutused toetavad märkusi, mille esitasid need füüsilised isikud ja ettevõtted, kes osalesid vaatlusalusel ajavahemikul sooritatud vahetustehingutes, nimelt et vahetustehingud ei sisalda riigiabi, vaid kujutavad endast selle asemel riigile soodsatel tingimustel teostatud tehinguid hindadega, mis ei ole sarnase kinnisvara turuhindadest madalamad. Bulgaaria ametiasutused toetavad eespool nimetatud eraõiguslike isikute seisukohta, et vahetustehingud sooritati kooskõlas Bulgaaria kehtiva siseriikliku õigusega: alushinna määruse ja metsaseadusega. Mõnedele nendest tehingutest tuleks kohaldada vähese tähtsusega abi eeskirja.
5.4. BULGAARIA VASTUSED KOMISJONI TEABENÕUETELE, MIS SAADETI AMETLIKU UURIMISMENETLUSE KÄIGUS
(118)
Hiljem esitasid Bulgaaria ametiasutused vastuseks teabenõuetele nii eraomandis kui ka riigi omandis oleva metsamaa turuhinnad kõikides vahetustehingutes, mis sooritati vaatlusalusel ajavahemikul (73).
(119)
19. novembri 2013. aasta dokumendis (74) märkisid Bulgaaria ametiasutused siiski, et nende esitatud andmete usaldusväärsusega on mõningaid probleeme. Põhjenduses 44 esitatud valemiga seoses esitasid Bulgaaria ametiasutused õiglased turuhinnad 82 maatüki kohta (60 riigi omandis ja 22 eraomandis maatükki), mida vaidlustatud vahetustehingud puudutasid. Ülejäänud maatükkide kohta esitasid nad turuväärtused oma parima äranägemise kohaselt, märkides, et need ei kujuta endast tingimata õiglasi turuväärtusi. Ülejäänud riigi omandis olevate maatükkide kohta selgitasid Bulgaaria ametiasutused, et nende poolt turuhindadena esitatud hinnad olid tegelikult erinevat liiki metsatehingute hindade keskmine. Seega ei kujuta need endast tingimata õiglast turuväärtust, kuna nad ei ole võrdsed täielikult analoogsete tehingute keskmiste hindadega.
(120)
Ülejäänud eraomandis olevate maatükkide kohta, mida sõltumatu ekspert ei olnud veel hinnanud, märkisid Bulgaaria ametiasutused, et teatavatel juhtudel olid müügitõenditel toodud hinnad, millele ametiasutused kõnealuste maatükkide turuväärtuste esitamisel tuginesid, lähedased niinimetatud maksustamisväärtustele või nendega võrdsed. Maatüki maksustamisväärtus ei ole selle turuväärtus, vaid miinimumhind, mis tuleb kinnisvaratehingutes maksta, st asjaomase maatüki turuväärtus oleks põhimõtteliselt kõrgem.
(121)
Eeltoodule vaatamata rõhutasid Bulgaaria ametiasutused, et andmed, mille nad turuhindade kohta esitasid, on parimad hinnangud, mida neil on võimalik saada, kuna: i) Bulgaarias ei ole konkreetseid eeskirju metsamaatükkide turuhindade määramiseks hindamise alusel, ii) võtaks kaua aega, kuni sõltumatu eksperthindaja koostab hinnangu selle kohta, millised oleksid olnud asjaomaste maatükkide turuhinnad vahetustehingu ajal ja iii) hindamine oleks väga kulukas protsess. Lisaks märkisid Bulgaaria ametiasutused, et esitatud hinnad on siiski lähedasemad õiglastele turuhindadele kui halduslikult kehtestatud hindadele.
(122)
Bulgaaria ametiasutused esitasid 25 vahetustehingust koosneva valimi alusel teabe tegelikult kasutatud halduslikult kehtestatud hindade ja hüpoteetiliste halduslikult kehtestatud hindade kohta, mis saadaks alushinna määruse 2010. aastal ajakohastatud versioonis sisalduvate koefitsientide kasutamisel. Esitatud valim hõlmas 25 tehingut, mis toimusid peamiselt 2009. aastal või 2008. aastal (2007. aastal toimus ainult 6 tehingut). Komisjon nõudis seda teavet, et kontrollida, kas halduslikult kehtestatud hindade süsteem - kui neid nõuetekohaselt ajakohastatakse - on asjakohane metsamaa turuhindade kajastamiseks ja annaks kõikidel juhtudel turuväärtusele võimalikult lähedase hinna, nagu kohtupraktikas nõutud.
6. MEETME HINDAMINE
6.1. RIIGIABI OLEMASOLU
(123)
Aluslepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on riigiabi igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.
(124)
Meede tuleb liigitada riigiabiks artikli 107 lõike 1 tähenduses, kui on täidetud järgmised tingimused: i) meede on seostatav riigiga ja meedet rahastatakse riigi ressurssidest; ii) see annab saajale eelise; iii) eelis on valikuline ja iv) meede kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ning meede võib kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust.
(125)
Kõigepealt tuleb käesoleval juhul arvesse võtta ka asjaolu, kas võimalikud vahetustehingute kaudu abi saajad on ettevõtjad aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Seda on vaja, kuna kõnealuse sätte sõnastuse kohaselt kohaldatakse riigiabi eeskirju ainult juhul, kui abisaaja on ettevõtja.
(126)
Euroopa Liidu Kohus määratleb ettevõtja mõiste aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses majandustegevusega tegeleva üksusena, sõltumata ettevõtja õiguslikust seisundist või rahastamisviisist (75). Euroopa Liidu Kohtu praktika kohaselt on majandustegevus igasugune tegevus, mis seisneb kaupade ja teenuste pakkumises turul (76). Üksuse määratlemine ettevõtjana seondub alati konkreetse tegevusega. Kui üksus tegeleb nii majandustegevuse kui ka mittemajandusliku tegevusega, tuleb teda lugeda ettevõtjaks ainult seoses esimesega. Ettevõtja ei pea olema juriidiline isik, ka füüsilisi isikuid võib käsitada ettevõtjatena riigiabi tähenduses, kui nad tegelevad majandustegevusega.
(127)
Seda silmas pidades tuleks märkida, et teatavad vaidlustatud vahetustehingutega seotud abisaajad ei tegelenud vaatlusalusel ajavahemikul majandustegevusega vahetatud metsamaad kasutades ning ei tee seda praegu. Seetõttu ei saa neid abisaajaid käsitada ettevõtjatena aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, nii et vahetustehingud, mille nad Bulgaaria riigiga sõlmisid, ei sisalda riigiabi.
(128)
Sellest tulenevalt puudutab käesoleva otsuse ülejäänud osa ainult neid vaidlustatud vahetustehingutega seotud abisaajaid, kes kujutavad endast ettevõtjaid aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
6.1.1. Olemuslik seos maa vahetamise ja maa sihtotstarbe muutmise vahel
(129)
Komisjoni algatamisotsuses väljendatud esimene kahtlus oli seotud küsimusega, kas vahetustehingute ja abisaajate saadud vahetatud maa sihtotstarbe muutmise vahel oli olemuslik seos. See on oluline, sest kui taoline seos leitakse, mõjutab see komisjoni hinnangut sellele, kas vahetustehingud tõid kaasa majandusliku eelise ja kuidas seda eelist kvantifitseerida. Olemuslik seos tähendab, et vahetustehingus osalejad kavatsesid enne tehingu lõpuleviimist muuta riigi omandis oleva maa sihtotstarbe pärast vahetamist metsamaast ehitusmaaks. Alushinna määruse alusel vahetustehingu jaoks arvutatud halduslikult kehtestatud hinnad põhineksid kahe metsamaatüki vahetamisel; riigi omandis oleva maatüki sihtotstarbe hilisem muutmine, kui seda kavandati algusest peale, võib kaasa tuua saadud maatüki alahindamise, pidades silmas selle kavandatud tulevast kasutust ehitusmaana.
(130)
Komisjoni väitel oleks asjaolu, et vaidlustatud vahetustehingutele järgnes alati - või vähemalt suurel enamikul juhtudest - (heakskiidetud) taotlus abisaaja saadud vahetatud metsamaa sihtotstarbe muutmiseks ehitusmaaks, objektiivne märk sellest, et vahetustehingutes osalejad kavatsesid algusest peale riigi omandis oleva maa sihtotstarvet pärast vahetamist muuta.
(131)
Bulgaaria ametiasutuste poolt vastuseks algatamisotsusele esitatud statistilised andmed, mis kinnitavad põhjenduses 38 kajastatud andmeid, näitavad, et seoses vaatlusalusel ajavahemikul toimunud 132 vahetustehinguga esitati 24 taotlust maa sihtotstarbe muutmiseks ehitusmaaks (18,2 % kõikidest vahetustehingutest), millest 15 juhul anti taotletud muutmiseks luba (11,4 % kõikidest vahetustehingutest). Komisjon teeb nende andmete alusel järelduse, et enamikul juhtudel ei järgnenud vahetustehingutele taotlust maa sihtotstarbe muutmiseks.
(132)
Komisjon märgib, et Bulgaaria õigusaktides on maa vahetamine ja maa sihtotstarbe muutmine reguleeritud kahe eraldi menetlusega ning need toimingud on kahe erineva riigiorgani pädevuses, mis tegutsevad üksteisest sõltumatult. See on veel üks märk sellest, et käesoleval juhul puudub olemuslik seos vahetustehingute ja maa sihtotstarbe muutmise vahel.
(133)
Kuna olemuslikku seost vahetustehingute ja abisaaja saadud vahetatud maa sihtotstarbe muutmise vahel ei leitud, uurib komisjon mõlemat toimingut riigiabi olemasolu seisukohast eraldi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
6.1.2. Maa sihtotstarbe muutmises seisneva riigiabi olemasolu
(134)
Maa sihtotstarbe kindlaksmääramisega kaasneb riigiasutuste teostatav õiguslik kontroll maatüki kasutamise ja arendamise intensiivsuse üle. Kui riigiasutus annab maatüki sihtotstarbe muutmiseks loa, võtab ta reguleeriva meetme ja ei tegutse majandustegevuses osalejana.
(135)
Riigiabina aluslepingu artikli 107 tähenduses tuleb käsitada ainult otseselt või kaudselt riigi ressurssidest antud eeliseid. Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktika kohaselt (77)„liikmesriigi poolt” antava abi ja „riigi ressurssidest” antava abi eristamine selles sättes ei tähenda, et kõik riigi antavad eelised kujutavad endast abi, olenemata sellest, kas neid rahastatakse riigi ressurssidest või mitte. Eesmärk on üksnes hõlmata abi mõistega eeliseid, mida riigid annavad otse, ning neid, mida antakse selle riigi poolt määratud või asutatud avalik-õigusliku või eraõigusliku isiku vahendusel.
(136)
Vaatamata sellele, et riigiasutuse antav luba muuta konkreetse maatüki sihtotstarve metsamaast ehitusmaaks võib kaasa tuua kõnealuse maa turuväärtuse suurenemise, ei sisalda luba riigi ressursside üleandmist aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses: reguleeriva ülesande täitmine ei too kaasa vahendite kindlat üleandmist loa saajale, samuti ei sisalda see riigi ressursside loovutamist, kuna riik ei ole reguleerivat ülesannet täites kohustatud nõudma edukatelt taotlejatelt tasu, mis katab täielikult majandusliku väärtuse, mille nad loa saamise tulemusena saavad (78).
(137)
Riigiasutuse otsus muuta konkreetse maatüki sihtotstarvet ei kujuta endast seega riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
6.1.3. Vahetustehingus sisalduv riigiabi
(138)
Vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale (79) võib riigimaa või ehitiste müük ettevõtjale või majandustegevusega tegelevale eraisikule anda majandusliku eelise ja kujutada endast seega riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, eelkõige kui see tehing ei ole toimunud turuväärtuse alusel, st hinnaga, mille erainvestor oleks tõenäoliselt tavapärase konkurentsi tingimustes määranud. Sama kehtib vahetustehingu kohta, kui riigilt saadud riigi omandis olnud maa väärtus ületab riigile loovutatud eraomandis olnud maa väärtust.
(139)
Enne kui uurida, kas vahetustehingud annavad majandusliku eelise, uurib komisjon, kas on olemas põhjenduses 124 loetletud riigiabi olemasolu ülejäänud tingimused aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
(140)
Esiteks, mis puudutab seostatavust riigi tegevusega, siis kuuluvad vahetustehingud (sõltuvalt vahetatava maatüki suurusest) põllumajandus- ja toiduministri või ministrite nõukogu ja metsanduse täitevameti pädevusse, mis on kõik riigiasutused. Kuivõrd vahetustehingu tulemuseks on riigi omandis oleva kõrgema väärtusega metsamaa vahetamine eraomandis oleva metsamaa vastu, tähendab see riigi ressursside üleandmist, kuna Bulgaaria riik loobub teatavast tulust, mis tal oleks olnud võimalik saada, kui ta oleks tehingut sooritades toiminud kooskõlas turutingimustega.
(141)
Teiseks on vahetustehingud selektiivsed, kuna toovad kasu ainult nendele maaomanikele, kes vahetavad oma eraomandis oleva metsamaa riigi omandis oleva metsamaa vastu.
(142)
Kolmandaks kahjustavad vahetustehingud konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust. Kuivõrd vahetustehingute kaudu abi saajad on konkreetsel turul kaupu ja teenuseid pakkuvad ettevõtjad, tugevdab vahetustehingutest saadav rahaline kasu nende positsiooni võrreldes teiste ettevõtjatega, kes konkureerivad liidusiseses kaubanduses samade kaupade ja teenustega (80). Mitme nimetatud abisaaja (81) puhul on Bulgaaria äriregistris registreeritud tegevusalaks muu hulgas kinnisvara, turism, restoranide pidamine ja metsastamine. Need sektorid on liidu tasandil konkurentsile avatud. Seda näitab samas registris sisalduv teave, kus mitmed kõnealused abisaajad (82) on tegevusalaks registreerinud kaubanduse või (rahvusvahelise) äritegevuse. Mis puudutab Bulgaaria ametiasutuste esitatud väidet, et ettevõtete tegutsemine turismi- või ehitussektoris eeldab nende registreerimist asjaomastes registrites ja et enamiku vahetustehingutes osalenud ettevõtjate puhul see nii ei ole, märgib komisjon, et ettevõtja mõiste aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses on objektiivne mõiste, nii et küsimuse määratlemisel, kas ettevõtjad pakuvad konkreetsel turul kaupu ja teenuseid ja konkureerivad sel viisil teiste ettevõtjatega ja tegelevad liidusisese kaubandusega, tuleb silmas pidada kõnealuste ettevõtjate tegelikku tegevust ja mitte seda, kas nad on järginud teatavaid siseriiklikke õiguslikke nõudeid.
(143)
Lõpuks, mis puudutab majandusliku eelise olemasolu, siis hõlmavad vahetustehingud (vähemalt) kahe metsamaatüki vahetamist Bulgaaria riigi ja eraõiguslike isikute vahel. Selleks et teha kindlaks, kas eraõiguslikud isikud said vahetustehingust majanduslikku kasu, on vaja hinnata ja üksteisega võrrelda vahetatud maatükkide turuväärtust. Kui vahetustehingu tulemuseks on riigi omandis oleva kõrgema väärtusega metsamaa vahetamine eraõigusliku isiku loovutatud metsamaa vastu, antakse sellega kõnealusele eraõiguslikule isikule majanduslik eelis.
(144)
Nagu on selgitatud põhjenduses 16, arvutati kõnealustes vahetustehingutes halduslikult kehtestatud hinnad alushinna määruse alusel. Euroopa Liidu Kohus on leidnud, et kui siseriiklik õigus kehtestab haldusnormid maa turuväärtuse arvutamiseks juhtudeks, kui riigiasutused selle müüvad, peab nimetatud normide kohaldamine selleks, et need oleksid kooskõlas aluslepingu artikliga 107, igal juhul viima halduslikult kehtestatud hinna tulemuseni, mis on võimalikult lähedane turuhinnale (83). Kuna turuväärtus on teoreetiline, siis tuleb kindlasti lubada saadud hinna teatavat kõikumise marginaali võrreldes teoreetilise hinnaga (84).
(145)
Bulgaaria ametiasutustel paluti esitada teavet vaatlusalusel ajavahemikul toimunud 132 vahetustehingu halduslikult kehtestatud hindade ning samade tehingute turuhindade kohta. Komisjon palus Bulgaaria ametiasutustel võtta metsamaatükkide turuväärtuse kindlaksmääramisel arvesse ka samade maatükkidega sooritatud võimalikke eelnevaid või järgnevaid tehinguid. Kuigi komisjon on seisukohal, et võimalike vahetustehingutes sisalduvate riigiabi elementide hindamiseks ei ole vahetatud metsamaatükkide päritolu oluline, võeti hinnateavet arvesse, kui see oli olemas.
(146)
Bulgaaria ametiasutused tõstsid esile mõningaid probleeme seoses nende andmete usaldusväärsusega, mida neil oli võimalik turuhindade kohta esitada (85). Samal ajal märkisid nad siiski, et esitatud teave sisaldab parimaid võimalikke hinnanguid turuhindade kohta (86). Komisjon on seisukohal, et andmed kujutavad endast asjaomaste maatükkide tegeliku (st õiglase) turuväärtuse piisavalt usaldusväärseid hinnanguid.
(147)
Andmete analüüs näitas, et eraomandis olevate maatükkide puhul andis halduslikult kehtestatud hindade kasutamine tulemuseks asjaomase metsamaa süstemaatilise ülehindamise turuhindadega võrreldes, (87) samas kui riigi omandis oleva metsamaa puhul oli olukord varjundirikkam, kuna esines nii üle- kui ka alahindamise juhtumeid. Kui on vaja kindlaks teha, kas abisaajatele anti vahetustehingute kaudu eelis, siis ei võtaks riigi omandis oleva maatüki vahetustehingu aegse turuhinna lihtne võrdlemine eraomandis oleva maatüki turuhinnaga, mille vastu see vahetati, piisavalt arvesse viimatinimetatu süstemaatilist ülehindamist. Seetõttu koostas komisjon vahetustehingu kaudu saadava eelise nõuetekohaseks hindamiseks valemi, mis võtab arvesse esialgses tehingus kasutatud halduslikult kehtestatud hindu. Valem, mis oli ära toodud juba algatamisotsuses, eeldab järgmiste summade arvutamist:
i)
eraomandis olnud metsamaatüki tegeliku turuhinna ja selle maatüki alushinna määruse alusel halduslikult kehtestatud hinna vahe, ja
ii)
riigi omandis olnud metsamaatüki tegeliku turuhinna ja selle maatüki alushinna määruse alusel halduslikult kehtestatud hinna vahe.
Eelis loetakse antuks, kui punkti ii väärtusest punkti i väärtuse lahutamisel on tulemus positiivne.
Kui on vaja kindlaks teha, kas vahetustehingu tulemuseks oli eelise andmine, võetakse samuti arvesse ühe osapoole teisele makstavat rahalist hüvitist, mille eesmärk on vahetustehingu objektiks oleva kahe maatüki halduslikult kehtestatud hindade erinevuse katmine.
(148)
Kasutades seda valemit andmete suhtes, mille Bulgaaria ametiasutused esitasid vahetatud metsamaa õiglaste turuväärtuste ja halduslikult kehtestatud hindade kohta, teeb komisjon järelduse, et ligikaudu 80 % vaatlusalusel ajavahemikul teostatud vahetustehingute puhul anti maavahetuse abisaajatele eelis, nagu on näidatud tabelis 4.
Tabel 4
Vahetustehingutes kasutatud halduslikult kehtestatud hindade ja Bulgaaria ametiasutuste esitatud turuhindade võrdlus
Vahetustehingud
2007
2008
2009
Kokku
Antud eelis (juhtumite arv)
18
48
38
104
Protsent kõikidest vahetustehingutest
78 %
77 %
81 %
79 %
Teostatud vahetustehingute arv
23
62
47
132
(149)
Eespool esitatud andmed näitavad, et vahetustehingute jaoks alushinna määruse kohaselt halduslikult kehtestatud hinnad ei kajastanud piisavalt asjaomaste metsamaatükkide tegelikku turuväärtust.
(150)
Vaidlustatud vahetustehingutes kasutatud halduslikult kehtestatud hindade ja kõnealuste maatükkide turuhindade erinevus tuleneb ühelt poolt asjaolust, et selle aluseks olev metoodika, mida alushinna määruses kasutatakse, ei kajasta piisavalt kriteeriume, mida turuosaline peaks vahetatud metsamaatükkide hindamisel oluliseks, ega omista neile nõuetekohast kaalu. Esiteks, alushinna määruse 1. lisas loetletud maa keskmised väärtused vastavalt taimede jaoks identseid kasvutingimusi pakkuva maa kategooriatele, millele maa alusväärtuse kindlaksmääramisel tuginetakse (vt põhjendus 18), kavatseti kehtestada turuhindade või riigimetsade üle peetava arvestuse alusel, aga tegelikkuses määrasid need kindlaks eksperdid väikese arvu turuallikate põhjal.
(151)
Teiseks kujutavad koefitsiendid ja lisatasud, mida kasutatakse metsamaa teatud omaduste arvessevõtmiseks maa alusväärtuse arvutamisel ja mida on kirjeldatud põhjendustes 18-26, endast pigem haldusliku lihtsustamise vahendit kui katset mõõta täpselt majanduslikku väärtust, mida sarnases olukorras hüpoteetiline turuosaline nendele omadustele omistaks. Bulgaaria ametiasutused ei ole ka esitanud majanduslikke andmeid, mis põhjendaksid määruses kehtestatud koefitsientide ja lisatasude tasemeid.
(152)
Teiselt poolt, isegi kui alushinna määruses kehtestatud metoodika andis algselt tulemuseks vahetatud metsamaa turuhinnad, mis nii ei ole, ei ajakohastatud vaatlusalusel ajavahemikul kunagi keskmisi hindu, koefitsiente ja lisatasusid, et kajastada piisavalt hiljem aset leidnud turuhindade kõikumisi. Kohtupraktika kohaselt (88) tuleb maa hindade suure tõusu puhuks riigiasutuste poolt müüki pandud maa hinna halduslikult kehtestatud arvutusmeetodites ette näha hindade pidev ajakohastamine selliselt, et hind, mida ostja tegelikult on maksnud, on nende maade turuhinnale võimalikult lähedane. Bulgaaria ametiasutused selgitasid eeluurimise etapil, et vastavalt alushinna määruse artiklitele 7.1 ja 32 oleks tulnud määruses halduslikult kehtestatud hindade arvutamiseks ettenähtud koefitsiente igal aastal ajakohastada. Lisaks toimus Bulgaaria ametiasutuste esitatud teabe kohaselt vaatlusalusel ajavahemikul metsamaa turuhindade suur tõus. Sellele vaatamata ei toimunud kõnealusel perioodil kordagi määruses ettenähtud ajakohastamist. Bulgaaria ametiasutused ajakohastasid hiljutiste turusuundumuste alusel üksnes 2010. aastal halduslikult kehtestatud hindade määramiseks kasutatud keskmisi hindu, koefitsiente ja lisatasusid.
(153)
Komisjon teeb seetõttu järelduse, et juhtudel, kui halduslikult kehtestatud hinnad, mida kasutati, ei kajastanud piisavalt vahetatud maa turuhinda, anti vahetustehingute kaudu maavahetuse kaudu abisaajatele majanduslik eelis.
6.1.4. Vähese tähtsusega abi
(154)
Viimaks tuleks märkida, et juhtudel, kui konkreetne vahetustehinguga seotud abisaaja sai eelise, mis ei ületanud komisjoni määruses (EL) nr 1407/2013 (89) sätestatud piirmäärasid, ei käsitata eelist riigiabina ja seega ei laiene sellele aluslepingu artikli 107 lõike 1 keeld, tingimusel, et kõik teised määrusega kehtestatud tingimused on täidetud.
(155)
Bulgaaria ametiasutuste esitatud kvantitatiivsete andmete alusel selgub, et paljudel juhtudel (90) jääb vahetustehinguga seotud abisaajate saadud abisumma allapoole vähese tähtsusega abi piirmäära 200 000 eurot.
6.1.5. Järeldus abi olemasolu kohta
(156)
Komisjon teeb eelpool esitatut silmas pidades järelduse, et Bulgaaria Vabariigis vaatlusalusel ajavahemikul toimunud vahetustehingud kujutavad endast aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses riigiabi nendel juhtudel, kui tehingu teine pool on nimetatud sätte tähenduses ettevõtja, tehingus kasutatud halduslikult kehtestatud hinnad ei kajastanud turuhindu ja määruses (EL) nr 1407/2013 kehtestatud vähese tähtsusega abi eeskirjad ei ole täidetud.
6.2. MEETME ÕIGUSPÄRASUS
(157)
Kuna Bulgaaria Vabariik ei teatanud kõnealustest vahetustehingutest enne nende teostamist, jättis ta täitmata aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohase kohustuse. Seega kujutavad kõnealused vahetustehingud endast ebaseaduslikult antud riigiabi.
6.3. ABI KOKKUSOBIVUS
(158)
Kuigi Bulgaaria ametiasutustel paluti esitada teave vahetustehingute võimaliku kokkusobivuse kohta siseturuga, jäid nad oma väidete juurde, et tehingud ei mõjutanud liidusisest kaubandust ja ei kujutanud endast seega riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
(159)
Komisjon märgib sellega seoses, et abi siseturuga kokkusobivuse tõendamiskoormist erandina Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikest 1 kannab peamiselt asjaomane liikmesriik, kes peab näitama, et erandi tingimused on täidetud (91).
(160)
Igal juhul märgib komisjon, et esmapilgul ei tundu olevat põhjuseid vahetustehingute siseturuga kokkusobivaks tunnistamiseks, kas siis otseselt aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktide a ja c alusel või nendel artiklitel põhinevate suuniste alusel.
(161)
Seega ei saa ühenduse suuniseid riigiabi kohta põllumajandus- ja metsandussektoris (edaspidi „metsandussuunised”) kasutada vahetustehingute skeemi puhul kokkusobivuse alusena, kuna neid kohaldatakse ainult kasvavate puude ja nende looduskeskkonna suhtes metsades ja muul metsamaal, sealhulgas meetmed metsade ökoloogilise ja kaitsefunktsiooni säilitamiseks ja suurendamiseks ning metsade puhkefunktsiooni propageerimise ning sotsiaalse ja kultuurilise mõõtmega seotud meetmed. Lisaks ei sobi vahetustehingute raames antud abiga hõlmatud kulud kokku metsandussuuniste abikõlblike kulude määratlusega, (92) kuna eraõiguslikele isikutele ei kehtestatud seadus- või lepingujärgset kohustust kasutada vahetuse kaudu omandatud maad looduskaitsealadena. Vastupidi, kõikidel pooltel oli õigus taotleda metsamaa sihtotstarbe muutmist ehitusmaaks ja mõned seda tõesti tegid.
(162)
Samuti ei sisaldu kokkusobivuse alus suunistes riikliku regionaalabi kohta aastateks 2007-2013. Komisjon märgib sellega seoses, et Bulgaaria ametiasutused ei teostanud vahetustehinguid konkreetselt regionaalarengu toetamiseks. Lisaks ei olnud abikõlblikud kulud määratletud, samuti ei olnud kindlaks määratud, kuidas abi stimuleerivat mõju kontrollitakse ja kuidas tagatakse kohaldamisele kuuluvate piirkondlike abi ülemmäärade järgimine.
(163)
Lõpuks väitsid Bulgaaria ametiasutused algatamisotsuse vastuvõtmisele eelnenud arutelude käigus, et vahetustehingud toetasid avaliku poliitika eesmärki konsolideerida metsamaa omandiõigus. Isegi kui metsamaa konsolideerimist võiks pidada ühist huvi pakkuvaks eesmärgiks, mida see ei ole, ei tõendanud Bulgaaria ametiasutused, et antud abi oli vajalik selle eesmärgi saavutamiseks või et valitud vahendid olid kõige asjakohasemad.
(164)
Samuti ei suutnud nad tõendada, et valitud vahendid tagasid abi andmisel piirdumise minimaalselt vajalikuga, mis stimuleeriks eraõiguslikke isikuid vahetustehinguid sooritama. See nähtub muu hulgas ettenähtud metoodikat kasutades saadud halduslikult kehtestatud hindade tugevast kõikumisest. Bulgaaria ametiasutuste esitatud turuhindadega võrreldes ei tundu, et halduslikult kehtestatud hinnad oleksid süstemaatiliselt sarnase protsendi võrra turuhindadest kõrgemad või madalamad. Kui võtta näiteks 2007. aasta tehingud, siis jäi eraomandis olevate maatükkide turuhindade ja halduslikult kehtestatud hindade erinevus vahemikku -503,97 … +89,91 % (93).
(165)
Lõpuks ei suutnud Bulgaaria ametiasutused tõendada, et vahetustehingud ei kahjustanud konkurentsi ühiste huvidega vastuolus oleval määral. Seetõttu ei saa vahetustehinguid käsitada otseselt aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel siseturuga kokkusobivana.
(166)
Komisjon teeb sellest tulenevalt järelduse, et vahetustehingute raames antud abi ei saa käsitada siseturuga kokkusobivana.
7. ABI TAGASINÕUDMINE
(167)
Kui ebaseaduslikult antud riigiabi tunnistatakse siseturuga kokkusobimatuks, peavad abisaajad selle abi määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 14 lõike 1 kohaselt tagastama, kui see ei ole vastuolus õiguse üldpõhimõttega. Nimetatud määruse artikli 14 lõige 2 näeb ette, et abi tuleb koos intressiga sisse nõuda alates kuupäevast, millest alates abisaaja sai ebaseaduslikku abi kasutada, kuni abi tegeliku tagastamise kuupäevani. Määruse artikli 14 lõige 3 näeb ette, et tagastamine toimub viivitamata ja vastavalt kõnealuse liikmesriigi siseriiklikus õiguses kehtivale korrale, tingimusel et see võimaldab komisjoni otsuse kohest ja tõhusat täitmist.
(168)
Tagasinõudmise eesmärk on saavutatud, kui ettevõtjad, kes on abist kasu saanud, on kõnealuse ebaseadusliku abi koos nõuetekohase viivisega tagasi maksnud. Abi tagastamisega kaotab abisaaja turueelise teiste konkurentide ees ning taastatakse konkurentsitingimused, mis kehtisid enne abi andmist (94). Liikmesriik võib valida meetmed, mille abil ta täidab ebaseadusliku abi tagasinõudmise kohustuse, tingimusel et valitud meetmed ei kahjusta liidu õiguse ulatust ja tõhusust. Liikmesriik võib tagasinõudmise kohustuse täita ainult juhul, kui valitud vahendid on sobivad, et taastada normaalsed konkurentsitingimused, mida on kahjustatud ebaseadusliku abi andmisega, ning nimetatud vahendid on kooskõlas liidu õiguse asjaomaste sätetega (95).
(169)
Kuna on leitud, et Bulgaaria Vabariik on andnud vahetustehingute kaudu ebaseaduslikult riigiabi, tuleb Bulgaaria Vabariigil nõuda vahetustehingutega seotud abisaajatelt abi tagastamist.
7.1. NENDE ABISAAJATE TUVASTAMINE, KELLELT ABI TAGASI NÕUTAKSE
(170)
Ebaseaduslik ja siseturuga kokkusobimatu abi tuleb tagasi nõuda ettevõtjatelt, kes sellest tegelikult kasu said (96). Kui komisjon ei saa otsuses endas kindlaks määrata kõiki ebaseaduslikku ja siseturuga kokkusobimatut abi saanud ettevõtjaid, peab seda otsuse rakendamisprotsessi alguses tegema asjaomane liikmesriik, kes peab kaaluma iga asjaomase ettevõtja individuaalset olukorda (97).
(171)
Käesoleval juhul on võimalikud abisaajad, kes siseturuga kokkusobimatust riigiabist kasu saavad, need füüsilised ja juriidilised isikud, kes osalesid vaatlusalusel ajavahemikul 132 vahetustehingus Bulgaaria ametiasutustega. Bulgaaria ametiasutused peaksid sellest rühmast välja arvama need füüsilised ja juriidilised isikud, kes ei kvalifitseeru ettevõtjatena aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, ning isikud, kes said vahetustehingute kaudu, milles nad osalesid, kokkuvõttes eelise, mis ei ületanud vähese tähtsusega abi määruses kehtestatud piirmäärasid, kui kõnealused tehingud vastavad ka teistele selle määruse tingimustele. Vahetustehingutes osalenud ülejäänud füüsilisi ja juriidilisi isikuid tuleks käsitada ebaseaduslikult antud riigiabi saajatena, kellelt Bulgaaria ametiasutused peavad kõnealuste tehingute tulemusena saadud eelise tagasi nõudma.
7.2. ABI KVANTIFITSEERIMINE
(172)
Komisjonil ei ole juriidilist kohustust määrata kindlaks täpne tagasinõutav abisumma, eriti juhul, kui tal puuduvad selleks vajalikud andmed. On piisav, kui komisjoni otsus sisaldab teavet, mis võimaldab liikmesriigil ilma suuremate raskusteta tagasinõutav abisumma kindlaks määrata (98).
(173)
Nagu selgitatud põhjenduses 147, on komisjon seisukohal, et liikmesriik peaks igalt abisaajalt tagasinõutava siseturuga kokkusobimatu abi summa kindlaksmääramisel kasutama lähtepunktina järgmist metoodikat:
i)
määrama kindlaks erinevuse eraomandis oleva metsamaatüki tegeliku turuhinna ja selle maatüki halduslikult kehtestatud hinna vahel, mis määratakse kindlaks kooskõlas alushinna määrusega, ja
ii)
määrama kindlaks erinevuse riigi omandis oleva metsamaatüki tegeliku turuhinna ja selle maatüki halduslikult kehtestatud hinna vahel, mis määratakse kindlaks kooskõlas alushinna määrusega.
Vahetustehingute kaudu saadud riigiabi esialgne summa on võrdne punkti ii ja punkti i väärtuste vahega.
Juhtudel, kui riigi omandis olev kõrgema halduslikult kehtestatud väärtusega maatükk vahetati eraomandis oleva madalama halduslikult kehtestatud väärtusega maatüki vastu, tuleks seda esialgset summat korrigeerida. Bulgaaria ametiasutuste väitel pidi abisaaja sellistel juhtudel maksma riigile hüvitist, et katta maatükkide väärtuse erinevus. Järelikult tuleb esialgset abisummat vähendada abisaaja poolt Bulgaaria ametiasutustele makstud hüvitise summa võrra. Saadud summa peavad Bulgaaria ametiasutused abisaajalt vahetustehingu kaudu saadud eelise korvamiseks tagasi nõudma.
(174)
Asjaomaste maatükkide turuhindade kindlaksmääramiseks peab olema täielikult kajastatud maa majanduslik väärtus vahetuse hetkel. Bulgaaria ametiasutuste 29. augusti 2008. aasta dokumendis sisalduvast teabest ilmneb, et teatavatel juhtudel olid ehitised ja taristu enne vahetustehingu teostamist riigile kuuluvatele metsamaatükkidele juba rajatud, isegi kui maatükk ei olnud eelnevalt liigitatud ehitusmaaks. Komisjon on arvamusel, et sellistel juhtudel peab ehitiste ja/või taristu väärtus maatüki turuväärtuses samuti täielikult kajastuma.
(175)
Komisjon märgib, et teave vahetustehingutes kasutatud halduslikult kehtestatud hindade ning tehingutega hõlmatud kõikide maatükkide turuhindade kohta vahetustehingute hetkel on Bulgaaria ametiasutustel juba olemas, (99) nii et Bulgaaria ametiasutustel peaks olema võimalik tagasinõutavad summad põhjenduses 173 kirjeldatud metoodika alusel ilma suuremate raskusteta kindlaks määrata (100).
(176)
Juhtudel, kui Bulgaaria ametiasutustel on võimalik õiguspärastel kaalutlustel kahelda metoodika rakendatavuses või kui see annab tulemuseks summa, mis selgelt ei kajasta piisavalt abisaaja poolt saadud riigiabi summat, võivad nad teha otsuse lasta hinnata vahetatud maatükkide turuhinda tehingu ajal sõltumatul eksperdil, kes on selliseks hindamiseks kvalifitseeritud ja valitud avatud riigihankemenetluse käigus. Eksperdi valimise menetluse kindlaksmääramisel tuleb järgida läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise põhimõtteid, isegi kui leping ei ületa liidu riigihankedirektiivides ette nähtud piirmäärasid. Hankemenetlus peaks olema eelkõige: i) nõuetekohaselt välja kuulutatud; ii) põhinema eelnevalt teadaolevatel objektiivsetel valikukriteeriumidel ja iii) sisaldama teavet, et pärast eelvaliku etappi tehakse lõplik otsus komisjoni talituste esindajate osavõtul. Nendel erandjuhtudel peavad Bulgaaria ametiasutused: i) näitama ära asjaomase(d) maatüki(d), ii) näitama ära põhjenduse, miks on konkreetsel juhtumil vaja sõltumatu eksperdi hinnangut ja iii) esitama komisjonile ettepaneku sõltumatu (riigihanke kaudu valitud) eksperdi kohta, kelle suhtes annavad nõusoleku nii komisjon kui ka Bulgaaria Vabariik.
(177)
Lõpuks, kuna tagasinõude eesmärk on taastada vahetustehingu kuupäevale eelnenud olukord, on komisjon seisukohal, et võttes arvesse sellise metsamaaga seotud vahetustehingute erandlikku olemust, mida ei ole eelnevalt ärieesmärkidel kasutatud, täidaks Bulgaaria Vabariik oma kohustuse ebaseaduslikult antud abi tagasinõudmiseks, kui ta tühistaks vaidlustatud vahetustehingud, vahetades asjaomased maatükid tagasi. See oleks asjakohane siiski üksnes juhul, kui alates vahetustehingu kuupäevast ei ole asjaomasel riigi omandis oleval ja eraomandis oleval metsamaal olulisi muudatusi tehtud. Sellistel juhtudel tuleb teavitada komisjoni asjaomastest maatükkidest kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest Bulgaaria Vabariigile, vastavad vahetused tuleb tühistada ja tõend toimingu kohta tuleb esitada nelja kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemise kuupäevast.
(178)
Kõikidel juhtudel, kui tagasinõue on ette nähtud, jõustatakse tagasinõue alates ajast, mil abisaajad eelise said, st alates selle õigusakti kuupäevast, millega anti abisaajatele õigus vahetada nende eraomandis olev metsamaa riigi omandis oleva metsamaa vastu.
(179)
Tagasinõude summalt arvestatakse intressi alates kuupäevast, mil abi abisaaja käsutusse anti, kuni selle tegeliku tagasimaksmiseni. Intress arvutatakse liitintressi valemi alusel vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (101) V peatükile ja komisjoni määrusele (EÜ) nr 271/2008, (102) millega muudetakse määrust (EÜ) nr 794/2004.
(180)
Riigiabi summade konkreetsetelt abisaajatelt tagasinõudmise ajakava järgib võimalikult täpselt tagasinõudmisteatises (103) ettenähtud tähtaegu. Tähtajad ei tohiks igal juhul ületada tabelis 5 märgitut.
Tabel 5
Tagasinõudmise graafik
Aeg
Meede
1.
Kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse Bulgaaria Vabariigile teatavakstegemisest:
Bulgaaria Vabariik teavitab komisjoni otsuse rakendamiseks kavandatud või võetud meetmetest ja eelkõige:
i)
esitab komisjonile loetelu kõikide tagasinõudmisega seotud vahetustehingute kohta, märkides ära järgmise teabe:
-
eraomandis olevate ja riigi omandis olevate vahetatud metsamaatükkide halduslikult kehtestatud ja turuhinnad (teabe alusel, mille Bulgaaria Vabariik esitas dokumendis 2014/032997), teave iga tehinguga kaasnenud lisahüvitiste kohta ja tulemuseks saadud tagasinõutava riigiabi summa;
-
tehingus osalenud eraõigusliku isiku nimi ja põhjused, miks seda abisaajat käsitatakse või ei käsitata ettevõtjana;
ii)
juhtumid, mille puhul võetakse tagasinõude aluseks eksperthinnang metsamaatükkide turuhindade kohta vahetustehingu toimumise hetkel (põhjendus 176);
iii)
juhtumid, mille puhul teostatakse tagasinõudmine vahetustehingute tühistamise kaudu (põhjendus 177);
2.
Nelja kuu jooksul alates käesoleva otsuse Bulgaaria Vabariigile teatavakstegemisest
Eespool punkti 1 alapunktis ii märgitud maatükkide puhul on Bulgaaria Vabariik määranud kõnealuste maatükkide hindamiseks sõltumatu eksperdi. Ekspert valitakse avatud riigihanke teel ja määratakse kokkuleppel komisjoniga Bulgaaria Vabariigi eelneva ettepaneku alusel.
3.
Seitsme kuu jooksul alates käesoleva otsuse Bulgaaria Vabariigile teatavakstegemisest
Bulgaaria Vabariik esitab komisjonile sõltumatu eksperdi hindamisaruande eespool punkti 1 alapunktis ii märgitud maatükkide kohta.
4.
Kaheksa kuu jooksul alates käesoleva otsuse Bulgaaria Vabariigile teatavakstegemisest
Bulgaaria Vabariik on saatnud kõikidele asjaomastele abisaajatele sissenõudekorraldused, milles on märgitud täpsed tagasinõutavad summad.
5.
Kaheteistkümne kuu jooksul alates käesoleva otsuse Bulgaaria Vabariigile teatavakstegemisest
Bulgaaria Vabariik on teostanud sissenõudmise kõikide asjaomaste vahetustehingute osas.
ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:
Artikkel 1
Riigiabi, mida Bulgaaria Vabariik andis ettevõtjatele ebaseaduslikult 1. jaanuarist 2007 kuni 27. jaanuarini 2009 riigi omandis olnud metsamaa eraomandis olnud metsamaa vastu vahetamise tehingute raames aluslepingu artikli 108 lõiget 3 rikkudes, on siseturuga kokkusobimatu.
Artikkel 2
Artiklis 1 osutatud vahetustehingute kaudu antud individuaalne abi ei kujuta endast riigiabi, kui see vastab selle andmise ajal tingimustele, mis on ette nähtud määruse (EÜ) nr 994/98 artikli 2 kohaselt vastuvõetud määrusega, mida kohaldatakse abi andmise ajal.
Artikkel 3
Artiklis 1 osutatud vahetustehingute kaudu antud individuaalne abi, mis selle andmise ajal vastab tingimustele, mis on ette nähtud määruse (EÜ) nr 994/98 artikli 1 kohaselt vastuvõetud määruse või muu lubatud abiskeemiga, on siseturuga kokkusobiv seda liiki abi suhtes kohaldatavate ülemmäärade ulatuses.
Artikkel 4
1. Bulgaaria Vabariik nõuab artiklis 1 osutatud vahetustehingute kaudu antud siseturuga kokkusobimatu abi abisaajatelt tagasi.
2. Erandina punktist 1 võib siseturuga kokkusobimatu abi abisaajatelt tagasi nõuda vahetustehingute tühistamise teel, kui alates vahetustehingu kuupäevast ei ole asjaomasel riigi omandis oleval ja eraomandis oleval metsamaal olulisi muudatusi tehtud.
3. Tagasinõude summalt arvestatakse intressi alates kuupäevast, millal abi abisaajate käsutusse anti, kuni selle tegeliku tagasimaksmiseni.
4. Intress arvutatakse liitintressi valemi alusel vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 V peatükile ja määrusele (EÜ) nr 271/2008.
5. Bulgaaria Vabariik tühistab kõik artiklis 1 osutatud vahetustehingute raames veel tegemata abimaksed alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast.
Artikkel 5
1. Artiklis 1 osutatud skeemi alusel antud abi nõutakse tagasi viivitamata ja tõhusalt.
2. Bulgaaria Vabariik tagab, et käesolev otsus rakendatakse täies ulatuses kaheteistkümne kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemise kuupäevast.
Artikkel 6
1. Nelja kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest esitab Bulgaaria Vabariik komisjonile järgmise teabe:
a)
kõikide vahetustehingute loetelu, märkides ära järgmise teabe:
-
eraomandis olnud ja riigi omandis olnud vahetatud metsamaatükkide halduslikult kehtestatud ja turuhinnad, teave iga tehinguga kaasnenud täiendavate rahasummade kohta ja saadud riigiabi summa;
-
tehingus osalenud eraõigusliku isiku nimi, st vahetustehinguga seotud abisaaja, ja põhjused, miks seda isikut käsitatakse või ei käsitata ettevõtjana;
b)
juhtumid, mille puhul võetakse sissenõudmise aluseks turuhinnad vahetustehingute ajahetkel, mis on ära toodud Bulgaaria Vabariigi dokumendis 2014/032997;
c)
juhtumid, mille puhul teostatakse sissenõudmine vahetustehingu tühistamise kaudu;
d)
juhtumid, mille puhul võetakse sissenõudmise aluseks sõltumatu eksperthindaja kindlaksmääratud summad, ning dokumendid, mis tõendavad, et kõnealune sõltumatu ekspert, kes on valitud riigihanke teel ja kelle on heaks kiitnud komisjon, on ametlikult määratud.
2. Kaheksa kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest esitab Bulgaaria Vabariik komisjonile järgmise teabe:
a)
abisaajate loetelu, kes on saanud artiklis 1 osutatud vahetustehingute kaudu abi, ning abi kogusumma, mida igaüks nendest kõnealuste tehingute tulemusena sai;
b)
igalt abisaajalt tagasi nõutav kogusumma (põhisumma ja intress);
c)
käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatavate meetmete üksikasjalik kirjeldus;
d)
dokumendid, mis tõendavad, et abisaajatele on antud korraldus abi tagasi maksta.
3. Kaheteistkümne kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest esitab Bulgaaria Vabariik dokumendid, mis tõendavad, et abi on asjaomastelt abisaajatelt täies ulatuses tagasi nõutud.
4. Bulgaaria Vabariik teavitab komisjoni käesoleva otsuse rakendamiseks võetud riiklike meetmete arengust, kuni artiklis 1 osutatud vahetustehingute raames antud abi on tagasi makstud, esitades iga kahe kuu järel aruande. Komisjoni taotlusel esitab Bulgaaria Vabariik viivitamata teabe käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatavate meetmete kohta. Lisaks edastab Bulgaaria Vabariik üksikasjalikud andmed abisummade ja intressi kohta, mille abisaaja on juba tagasi maksnud.
Artikkel 7
Käesolev otsus on adresseeritud Bulgaaria Vabariigile.
Brüssel, 5. september 2014