РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 470/2014 НА КОМИСИЯТА
от 13 май 2014 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 9, параграф 4 и член 14, параграф 1 от него,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
На 28 ноември 2013 г. с Регламент (ЕС) № 1205/2013 („регламента за временните мерки“) (2) Европейската комисия („Комисията“) наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от Китайската народна република.
(2)
Процедурата започна на 28 февруари 2013 г. по повод на жалба от името на производители, представляващи повече от 25 % от общото производство на слънцезащитно стъкло в Съюза (3).
(3)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г. („разследвания период“, или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
2. Последваща процедура
(4)
След разгласяването на основните факти и съображения, въз основа на които беше наложено временно антидъмпингово мито („оповестяване на предварителните заключения“), няколко заинтересовани страни направиха писмени изявления, в които изложиха своето гледище относно предварителните констатации. На страните, които пожелаха да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност.
(5)
Комисията продължи да търси и проверява цялата информация, която считаше за необходима във връзка с изготвянето на окончателните ѝ констатации. Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани, като в случаите, в които това беше счетено за целесъобразно, временните констатации бяха съответно изменени.
(6)
Впоследствие Комисията информира всички страни за основните факти и съображения, въз основа на които възнамеряваше да наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от Китайската народна република (КНР), както и окончателното събиране на сумите, обезпечени с временното мито (оповестяване на окончателните заключени“). На страните беше даден срок, в който евентуално да представят своите коментари във връзка с оповестените окончателни заключения.
(7)
Коментарите, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани и взети под внимание, когато това беше счетено за целесъобразно.
3. Извадка
(8)
Един производител износител заяви, че общият брой на производителите от Съюза не е ясно посочен в съображения 7, 11 и 75 от регламента за временните мерки. В това отношение Комисията потвърждава, че общо осем производители от Съюза заявиха своя интерес и са извършвали стопанска дейност по време на РП. С едно изключение, идентичността на производителите от Съюза не беше разкрита. В отговора си на документа, с който бяха оповестени окончателните заключения, жалбоподателят посочи, че трима производители от Съюза (Guardian, AGC и Centrosolar Glass) са прекратили дейността си и че четвърто дружество (Saint Gobain) значително е намалило производството си.
(9)
При липсата на други коментари по отношение на методиката на съставяне на извадката от производители износители от КНР и производители от Съюза, временните констатации в съображения 7-24 от регламента за временните мерки се потвърждават.
4. Отговори на въпросника и посещения за проверка на място
(10)
След приемането на регламента за временните мерки бе проведено посещение за проверка на място в помещенията на втори оказал съдействие ползвател, а именно Viessmann Faulquemont SAS, Франция.
5. Процедурни права
(11)
Един производител износител заяви, че предоставената му информация при оповестяването на предварителните заключения е недостоверна, по-специално що се отнася до дъмпинга, подбиването на цените и изчисляването на маржа на вредата. Поради недостоверността на посочената по-горе информация той заяви, че е бил лишен от основните си права на защита, гарантирани по силата на Регламент (ЕО) № 1225/2009 (основния регламент), антидъмпинговото споразумение на СТО и Хартата на основните права на Европейския съюз.
(12)
Що се отнася до изчисляването на дъмпинговия марж, въпросният производител износител заяви, че при оповестяването на предварителните заключения не е била предоставена по-подробна информация за сумата на корекциите, приложени върху разходите за нанасяне на покритие и за производствения процес за флоатно стъкло (вж. съображение 64 от регламента за временните мерки), нито за разходите за реализация, за общите и административните разходи и за печалбата в процентно изражение.
(13)
Това искане беше прието и Комисията разгласи допълнителна информация. В случаите, в които не беше възможно да се предоставят точни данни от съображения за поверителност, същите бяха разгласени в определени диапазони.
(14)
След оповестяването на окончателните заключения въпросният производител износител заяви, че разгласените данни са все още недостатъчни, и по-конкретно изтъкна, че остава неизяснен въпросът дали при корекцията, приложена върху разходите за нанасяне на покритие, са взети предвид разходите за еднолицево или двулицево покритие, или и за двата вида покритие едновременно.
(15)
Както е пояснено в съображение 68 по-долу, не бяха представени доказателства от заинтересованите страни, които да свидетелстват за наличието на съществена разлика в производствените разходи за слънцезащитно стъкло с еднолицево и с двулицево покритие. Поради това при изчисляването на размера на корекцията Комисията не направи разграничение между слънцезащитното стъкло с еднолицево и с двулицево покритие.
(16)
Що се отнася до вредата, същият производител износител се оплака, че в специално адресирания до него документ във връзка с оповестяването на заключенията продажните цени и целевите цени на производителите от Съюза за два от общо петте вида от въпросния продукт са били придружени от означението „с ограничен достъп (Limited)“ или са били предоставени в определен диапазон от съображения за поверителност.
(17)
Дружеството също така изтъкна, че в конкретния случай е налице висока степен на поверителност, поради което е известно името само на един от включените в извадката производители от Съюза. Вследствие на това дружеството изрази мнение, че дори ако за някои видове от продукта информацията се отнася само до данните за един или двама производители от Съюза, по никакъв начин не би било възможно да се идентифицират тези дружества и в резултат на това - да се даде значително конкурентно предимство на производителя износител спрямо който и да било негов конкурент от Съюза, било то самостоятелно дружество или група от дружества.
(18)
В съответствие с член 20 от основния регламент Комисията действително е длъжна да разгласи след временните мерки подробностите, подкрепящи основните факти и съображения, на основата на които са въведени тези мерки. По силата на член 19 от основния регламент обаче Комисията също така е длъжна да третира като поверителна всяка информация, която е такава по своя характер или се предоставя на поверителна основа.
(19)
В конкретния случай действителните продажни цени и целеви цени на производителите от Съюза за два вида от продукта или са били премахнати, или са били дадени в определен диапазон, защото източници на информацията за един от видовете на продукта са единствено един или двама производители от Съюза. Освен това широкоизвестен факт в този сектор е, че този конкретен вид продукт не се произвежда от други производители от Съюза. Вследствие на това Комисията счита тази информация за поверителна по своя характер, тъй като разгласяването ѝ би дало значително конкурентно предимство на конкурентите и/или би имало осезаем неблагоприятен ефект за дружеството(ата), предоставящо(и) информацията. Освен това същата информация беше премахната за втори вид от този продукт, с цел да се избегне възможността данните за първия вид продукт да бъдат извлечени по дедуктивен път от общите налични данни.
(20)
След оповестяването на окончателните заключения дружеството повторно изтъкна, че степента, в която се разгласяват изчисленията на маржа на вредата, е недостатъчна и неподходяща с оглед на конкретния случай. По-конкретно бе изразено оплакване, че не е ясно по какъв начин е бил избран вторият вид продукт, данните за който са били премахнати. Комисията желае да направи уточнението, че това е направено на чисто случаен принцип.
(21)
Като възможно решение на проблема с твърдението за недостатъчно разгласяване дружеството предложи неговите адвокати да проведат среща със служители на Комисията и подробно да обсъдят изчисления марж на дъмпинга и на вредата, без да правят копие на никакви поверителни документи, или да получат достъп до зала за данни в помещенията на Комисията, в която би било възможно да се правят записки.
(22)
Комисията не беше в състояние да удовлетвори това искане. За да могат адвокатите на дружеството да проверят изчисленията, трябваше да бъдат предоставени точните цифри, съобщени от едно или две дружества. Това не е възможно, тъй като Комисията е длъжна да съхранява тези данни като поверителни в съответствие с член 19 от основния регламент.
(23)
Освен това Комисията изрично спомена в оповестените окончателни заключения, че по всякакви въпроси, свързани с правото на защита на дружеството, като например достъп до преписката, същото може да се обръща към служителя по изслушването съгласно мандата на служителя по изслушването. (4) Дружеството обаче не поиска намеса от страна на служителя по изслушването в срока за представяне на коментари по оповестените окончателни заключения.
(24)
С оглед на гореизложеното Комисията отхвърля твърденията за предполагаемо нарушение на процедурните права на въпросния производител износител.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(25)
В съответствие с посоченото в съображение 26 от регламента за временните мерки продуктът, който е предмет на настоящото разследване, е слънцезащитно стъкло, състоящо се от закалено плоско калциево-натриево силикатно стъкло, със съдържание на желязо, по-малко от 300 ppm, коефициент на пропускане за слънчева светлина над 88 % (измерено по AM1,5 300-2 500 nm), устойчивост на нагряване до 250 °C (измерено по EN 12150), устойчивост на температурни амплитуди от Δ 150K (измерено по EN 12150) и механична якост от 90 N/mm2 или повече (измерено по EN 1288-3) („разглежданият продукт“, с общоизвестно наименование „слънцезащитно стъкло“). Разглежданият продукт понастоящем се класира в код по КН ex 7007 19 80.
2. Твърдения относно обхвата на продукта
(26)
Един производител износител заяви, че след оповестяването на предварителните заключения противно на това, което е посочено в съображение 32 от регламента за временните мерки, градинарското стъкло, което отговаря на техническите характеристики на слънцезащитното стъкло съгласно определението в съображение 26 от регламента за временните мерки, следва да бъде изключено от обхвата на продукта. На първо място, според износителя физическите характеристики на градинарското стъкло твърде много се различават от тези на слънцезащитното стъкло: i) градинарското стъкло е с различни размери в зависимост от изискванията на клиентите, докато слънцезащитното стъкло е със строго определени размери; ii) градинарското стъкло може да бъде с двулицево покритие, за разлика от слънцезащитното стъкло за фотоволтаични модули, което не е с двулицево покритие. На второ място, според производителя износител градинарското стъкло служи за друг вид употреба и не може да се използва нито за производство на фотоволтаични модули, нито за производство на термични колектори.
(27)
Комисията отхвърля горното твърдение по следните причини. На първо място, обстоятелството, че слънцезащитното стъкло, използвано при изграждането на оранжерии, е с различни размери от тези на слънцезащитното стъкло, използвано за фотоволтаичните модули или термичните колектори, не е релевантно, тъй като размерите могат да варират както при фотоволтаичните модули, така и при оранжериите. Освен това всяко изключване на продукт на подобна основа може да доведе до евентуално заобикаляне на антидъмпинговите мерки. На второ място, като градинарско стъкло на пазара се продава не само слънцезащитно стъкло с двулицево покритие, но и без покритие или с еднолицево покритие. Нещо повече, както е пояснено в съображение 68 по-долу, слънцезащитното стъкло с двулицево покритие също така се използва както за фотоволтаични модули, така и за термични колектори. Ето защо тази физическа характеристика не позволява да се разграничи слънцезащитното стъкло, използвано за градинарско стъкло, от всяка друга употреба. И на последно място, не може да се изключи възможността слънцезащитното стъкло, предназначено за изграждането на оранжерии, да бъде използвано за производство на фотоволтаични модули и/или термични колектори.
(28)
След оповестяването на заключенията един вносител заяви, че тъй като слънцезащитното стъкло, което може да се използва и като стъкло за мебели, не е изключено от определението на продукта, това води до административна тежест и забавяния за дружествата. Това според него се дължи на обстоятелството, че от дружествата се изисква да изпращат на митническите власти в Съюза доклади от изпитванията всеки път, когато митническите власти поставят въпроса дали внасяните стоки са предмет на мерките.
(29)
Комисията смята, че тези видове стъкло не следва да бъдат изключени от обхвата на разследването, тъй като слънцезащитното стъкло потенциално може да се използва за градинарски цели и за производство на мебели. С цел осигуряване на адекватна защита на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на дъмпинговия внос, следва да се избягват всякакви „вратички“, които позволяват да бъдат заобиколени мерките. Положителният ефект при наличието на адекватна защита позволява да се преодолее неблагоприятното въздействие на допълнителната административна тежест, евентуално понесена от съответния вносител.
(30)
Друг производител износител заяви, че флоатното стъкло следва да бъдат изключено от обхвата на продукта, тъй като произвежданото от него флоатно стъкло се използва на строителния и на оранжерийния пазар. Нещо повече, той твърди, че флоатното стъкло не се използва в производството на фотоволтаични модули. Въз основа на аргументите, изтъкнати от Комисията в съображение 33 от регламента за временните мерки, Комисията обаче припомня, че флоатното стъкло недвусмислено отговаря на техническите характеристики на слънцезащитното стъкло, посочени в съображение 26 от регламента за временните мерки. Наред с това флоатното стъкло се произвежда както от промишлеността на Съюза, така и от производителите износители. Това се потвърждава от публично достъпната информация в интернет (5). По тази причина това твърдение се отхвърля.
3. Заключение
(31)
Поради липсата на други коментари относно разглеждания продукт и сходния продукт направените заключения в съображения 26-33 от регламента за временните мерки се потвърждават.
В. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(32)
След оповестяването на предварителните, а впоследствие - и на окончателните заключения, един производител износител заяви, че Комисията е допуснала грешка, като е отхвърлила искането за ТДПИ. Същото твърдение във връзка с определянето на ТДПИ вече беше изказано на етапа на предварителните заключения и беше отхвърлено от Комисията в съображения 43 и 47 от регламента за временните мерки.
(33)
Производителят износител изтъкна, че извлечените ползи от преференциални данъчни режими и безвъзмездни средства не представляват съществен дял от неговия оборот. В това отношение следва да се припомни, че Комисията вече отговори на този, както и на други аргументи, в писмото си до износителя от 13 септември 2013 г., в което уведоми заинтересованата страна за решението си относно предоставянето на ТДПИ. По-специално беше подчертано, че поради естеството на това предимство абсолютните ползи, извлечени през РП, нямат отношение към оценката на това дали нарушението на правилата на свободната конкуренция е „значително“. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(34)
С оглед на посоченото по-горе изложената в съображения 34-47 от регламента за временните мерки констатация, че всички искания за ТДПИ следва да бъдат отхвърлени, се потвърждава.
2. Нормална стойност
2.1. Избор на държава аналог
(35)
В регламента за временните мерки Турция бе избрана като подходяща държава аналог в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент. Един производител износител заяви, че Турция не е подходяща държава аналог за определяне на нормалната стойност поради факта, че в Турция има само един производител на слънцезащитно стъкло и на турския пазар на практика не се извършва внос на слънцезащитно стъкло. Въпросният производител износител също така заяви, че маржът на печалбата на турския вътрешен пазар на слънцезащитно стъкло е особено висок и по тази причина изкуствено завишава равнището на нормалната стойност. Освен това същият производител износител припомни, че при произвежданото в Турция слънцезащитно стъкло не се прилага технология за нанасяне на покритие и че производственият процес за флоатно стъкло не се използва при производството на турско слънцезащитно стъкло. В резултат на това от турския вътрешен пазар на сходния продукт не може да бъдат получени данни от ключово значение при определянето на нормалната стойност. Поради това въпросният производител износител изтъкна, че като основа при определянето на нормалната стойност е трябвало да бъдат използвани цените на Съюза.
(36)
На първо място, Комисията желае да припомни, че в Турция не съществуват съществени пречки пред търговията, що се отнася до сходния продукт. Поради това не може да се заключи, че турският пазар на слънцезащитно стъкло е затворен за международната търговия. Напротив, пазарът е отворен и цената на този вътрешен пазар на сходния продукт се определя свободно от взаимодействието на търсенето и предлагането.
(37)
На второ място, що се отнася до твърдението за особено високи печалби на турския вътрешен пазар, Комисията подчертава, че не се наблюдава прекомерен марж на печалбата на пазара на сходния продукт в Турция по време на РП, в сравнение с маржовете на печалбата, реализирани от производителите от Съюза през разглеждания период.
(38)
На трето място, липсата на определени видове от продукта в дадена трета държава не я прави неподходяща за държава аналог. Напротив, в член 2, параграф 3 от основния регламент се посочва, че при липсата на продажби на вътрешния пазар на някои видове от продукта Комисията конструира нормална стойност на основата на разходите за производство в страната на произход, увеличени с обосновани по размер разходи за реализация, общи и административни разходи и реализиране на печалба. Разходите, свързани с нанасянето на покритие и с производствения процес за флоатно стъкло, се основават на проверените данни, предоставени от промишлеността на Съюза.
(39)
С оглед на гореизложеното твърдението, че Турция не е подходяща държава аналог, се отхвърля.
(40)
Комисията не може да приеме и аргумента, че нормалната стойност е трябвало да бъде определена на основата на действително платената цена в Съюза. Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент Комисията може да използва цените в Съюза при определянето на нормалната стойност само ако не е възможно тази стойност да бъде определена на основата на данни от подходяща държава аналог. Тъй като бе установена такава подходяща държава аналог - и при наличието на достатъчно съдействие от страна на един производител, Комисията бе длъжна да определи нормалната стойност на основата на данните от тази държава аналог, а не да използва цените в Съюза. (6)
(41)
Комисията потвърждава избора на Турция като държава аналог по смисъла на член 2, параграф 7 от основния регламент.
2.2. Нормална стойност
(42)
Един производител износител заяви, че Комисията е допуснала грешка при определянето на нормалната стойност, като е използвала за основа само рентабилните продажби в държавата аналог и е добавила хипотетичен марж на печалбата за нерентабилните продажби.
(43)
Комисията потвърждава, че при определянето на нормалната стойност, в съответствие с разясненията в съображения 61 и 62 от регламента за временните мерки и в съответствие с изискването на член 2, параграф 4 от основния регламент, тя се е убедила в това, че поне 80 % от продажбите на всички продуктови видове на сходния продукт на вътрешния пазар в Турция са били рентабилни. Съответно всички продажби на вътрешния пазар в Турция - независимо дали са били рентабилни, или не - са били взети предвид при определянето на нормалната стойност. Поради това горното твърдение е неоснователно и съответно бе отхвърлено.
(44)
Поради липсата на други коментари във връзка с определянето на нормалната стойност съображения 58-64 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2.3. Експортна цена
(45)
Поради липсата на коментари по отношение на експортните цени се потвърждава изложеното в съображение 65 от регламента за временните мерки.
2.4. Сравнение
(46)
След оповестяването на предварителните заключения, а впоследствие - и след оповестяването на окончателните заключения, един производител износител заяви, че Комисията погрешно е коригирала експортната му цена по силата на член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент. Той заяви, че производителят и свързаният с него търговец представляват единен стопански субект и че по тази причина подобна корекция е изключена. При всички случаи корекцията е в твърде голям размер, тъй като Комисията е използвала за основа действителната надценка, която не е установена в условията на сделка между несвързани лица, а по-скоро е резултат от споразумение за трансферно ценообразуване. Вместо това Комисията е трябвало да извърши корекцията, ако въобще се е налагала такава, на основата на оценка на търговската надценка между производител и несвързан вносител в условията на сделки между несвързани лица.
(47)
Разследването показа, че самият производител износител разполага с напълно функционален експортен отдел, който договаря условията за продажба с клиентите от Съюза, обработва поръчките за производство, организира и извършва експедицията към клиенти от Съюза, включително подготовката на всички съпровождащи превоза на крайния продукт документи, извършва митническото оформяне за износ и подготвя търговската документация. Всъщност не е имало дублиране на свързаните с износа задачи между производителя износител и свързания с него търговец. Производителят износител обаче е издавал фактури за продажба на името на търговеца, който от своя страна е издавал фактура за продажба на името на клиент от Съюза на договорната цена. Свързаният търговец е получавал плащането, приспадал е надценката и е изплащал останалата сума на производителя износител.
(48)
Ето защо Комисията е на мнение, че свързаният търговец не може да се счита за вътрешен отдел „Продажби“, дори да се приеме, че двете дружества представляват минимален единен стопански субект и че корекция по смисъла на член 2, параграф 10, буква и) е напълно оправдана. Освен това, доколкото направената корекция отразява действително начисляваната надценка между свързаните дружества, няма причина тя да бъде заменена с друга хипотетична сума. Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(49)
Един производител износител заяви, че производственият му капацитет е много по-голям от този на промишлеността на Съюза и това му дава определено предимство с оглед на по-ниските производствени разходи за разглеждания продукт. Поради това Комисията би следвало да вземе под внимание това предполагаемо предимство, свързано с по-ниските му производствени разходи, и да направи необходимата корекция.
(50)
Комисията не може да приеме този аргумент. На първо място, производителят износител не се позовава на съответна правна разпоредба, по силата на която да може да бъде направена подобна корекция. На второ място, не е доказано, че дължащите се на по-големия производствен капацитет по-ниски разходи са в състояние да окажат влияние върху цените или сравнимостта на цените по смисъла на член 2, параграф 10 от основния регламент. В действителност, дори да може да се докаже определена разлика в разходите, не е ясно по какъв начин това се отразява на крайната цена и дали не се компенсира от разлика в другите разходи.
(51)
Освен това претендираната полза, на която се позовава производителят износител, се отнася до предполагаемо по-ниските производствени разходи в сравнение с разходите, направени от промишлеността на Съюза. В това отношение следва да се припомни, че на въпросния производител износител не е било предоставено ТДПИ и поради тази причина разходите му не са били подложени на проверка. Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент Комисията е определила нормалната стойност на основата на действителните цени и/или разходи на производителя от държавата аналог, тъй като цените и разходите в държавите с непазарна икономика не са резултат на пазарните сили и следователно не са надежден показател за пазарните цени или разходи.
(52)
Един производител износител от КНР заяви, че Комисията следва да коригира експортната цена франко завода на един от неговите конкуренти, като извади от нея такса за услугата и лицензионна такса, които по негово твърдение той е платил на трета страна.
(53)
Комисията отхвърля този довод. На първо място, производителят износител не се позовава на съответна правна разпоредба от основния регламент, по силата на която да може да бъде направена подобна корекция. На второ място, макар и да може да се приеме, че това искане попада в обхвата на член 2, параграф 10, буква д) от основния регламент, който предвижда корекции за разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителни разходи, тази разпоредба не се отнася за таксите за услугата или разходите, свързани с лицензионно споразумение. Такива разходи представляват бизнес разходи, които обикновено се правят от производител на стоки, използващ лиценз за определена технология, придобит от трето лице, независимо от това дали стоките се изнасят, или се продават на вътрешния пазар. Поради това подобни разходи следва да бъдат отразени в крайната цена както на експортните продажби, така и на продажбите на вътрешния пазар. Тези разходи следователно не могат да се отразят на сравнимостта между експортната цена и нормалната стойност. Поради това евентуална корекция по смисъла на член 2, параграф 10 не е оправдана и искането съответно се отхвърля.
(54)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена в съответствие с изложеното в съображения 67 и 68 от регламента за временните мерки, под формата на корекции бяха надлежно отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(55)
Въз основа на това бяха направени специфични за дружеството корекции за разходите за транспорт, навло и застраховки, обработка, товарене и допълнителни разходи, износни мита и комисиони във всички случаи, в които беше установено, че те се отразяват на сравнимостта на цените. След налагането на временните мерки обаче Комисията установи технически пропуск във връзка с корекцията на ДДС. Той бе съответно коригиран за изчисляването на дъмпинга, като резултатите са отразени в съответната таблица в съображение 169 по-долу.
(56)
Двама производители износители заявиха, че сравнението на цените между експортната цена и нормалната стойност по отношение на един вид от продукта е неправилно. Въпросното твърдение е обсъдено в съображения 67 и 68 по-долу.
2.5. Дъмпингови маржове
(57)
Поради липсата на коментари изложената в съображения 69-73 от регламента за временните мерки методология, използвана за изчисляване на дъмпинговите маржове, се потвърждава.
(58)
Един производител износител заяви, че в антидъмпинговия въпросник по погрешка е вписал неверни стойности за разходите, застраховката и навлото (CIF стойности) на определен брой негови продажби на разглеждания продукт за износ в ЕС. Декларираните CIF стойности са били твърде ниски, като по този начин са завишили дъмпинговия марж на дружеството, както и неговия марж на вредата.
(59)
Комисията щателно проучи това твърдение. След направената насрещна проверка и инспектиране на място на цените CIF на съответните сделки с вносителя от ЕС Комисията беше в състояние да установи верността на това твърдение. Поради това твърдението беше прието.
(60)
Предвид направените корекции на нормалната стойност и на експортната цена и при липсата на допълнителни коментари окончателните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
83,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
78,4 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
90,1 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
41,6 %
Други оказали съдействие дружества
84,7 %
Всички останали дружества
90,1 %
Г. ВРЕДА
1. Определение за „промишленост на Съюза“ и „производство на Съюза“
(61)
Не бяха получени коментари по отношение на определението за „промишленост на Съюза“ и „производство на Съюза“. Поради това Комисията потвърждава изложеното в съображения 75-79 от регламента за временните мерки.
2. Потребление на Съюза
(62)
След оповестяването на временните заключения предоставените от жалбоподателя данни за обема на продажбите, свързани с включените в извадката производители от Съюза, бяха актуализирани с данни от включените в извадката производители от Съюза. Съответно бяха коригирани данните в таблица 1 (вж. по-долу). С тази корекция не се променят, нито се обезсилват изведената тенденция, нито изводите, направени въз основа на данните в регламента за временните мерки. Вследствие на това, поради липсата на коментари по отношение на потреблението на Съюза, установената в съображения 80-82 от регламента за временните мерки тенденция по отношение на потреблението на Съюза се потвърждава.
Таблица 1
Потребление на Съюза (1 000 m2)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общо потребление на Съюза
16 596
28 239
33 993
27 412
Индекс
100
170
205
165
Източник: Glass for Europe, жалбоподателят и отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза.
3. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатата държава
(63)
Поради направената корекция на продажбите на промишлеността на Съюза (вж. съображение 62 по-горе) се наложи също така да бъде коригиран и пазарният дял на вноса от засегнатата държава (вж. таблица 2). С тази корекция не се променят изведената тенденция, нито изводите, направени въз основа на данните в регламента за временните мерки.
(64)
Поради това Комисията потвърждава изложеното в съображения 83-87 от регламента за временните мерки.
Таблица 2
Обем на вноса (1 000 m2) и пазарен дял
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Пазарен дял
7,2 %
7,3 %
18,1 %
30,5 %
Индекс
100
100
250
421
Източник: Glass for Europe, жалбоподателят и отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза.
4. Подбиване на цените
(65)
В съображения 88 и 89 от регламента за временните мерки се описва по какъв начин е било определено подбиването на цените по време на РП. Коригираните на ниво франко завода среднопретеглени продажни цени за всеки вид на продукта на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени за всеки вид на продукта на вноса от включените в извадката оказали съдействие производители износители. Въпросният внос е бил за първия независим клиент на пазара на Съюза, установен на база CIF, с нанесени корекции в посока увеличение за отчитане на разходите за митническо оформяне, плащане на мито, обработка и товарене. В зависимост от контролния номер на продукта тези корекции увеличават цената със 7-15 %.
(66)
Сравнението на цените бе извършено за всеки номер на вида на продукта по отношение на сделки, извършени на едно и също ниво на търговия, със съответните корекции, посочени в съображението по-горе, и след приспадане на всички намаления и отстъпки. Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота през РП на включените в извадката производители от Съюза, показа среднопретеглен марж на подбиване на техните цени от дъмпинговия внос между 10,6 % и 26,7 %.
(67)
Двама производители износители заявиха, че сравнението на цените по отношение на един вид от продукта е неправилно. По-специално бе изтъкнато, че слънцезащитното стъкло с двулицево покритие следва да бъде анализирано отделно от слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие. Изтъкнато бе, че производствените разходи и цената на слънцезащитното стъкло с двулицево покритие са много по-високи от производствените разходи и цената на слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие. Освен това бе заявено, че слънцезащитното стъкло с двулицево покритие има „като правило“ много по-висок коефициент на пропускане за слънчева светлина в сравнение със слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие. И на последно място, един износител заяви, че при фотоволтаичните модули никога не се използва слънцезащитно стъкло с двулицево покритие поради много по-високата му цена в сравнение с тази на слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие, но коефициентът на пропускане за слънчева светлина при слънцезащитното стъкло с двулицево покритие е същият като този при слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие, когато се използва за производството на фотоволтаични модули. Напротив, твърди се, че при слънчевите термични приложения по-високата пропускливост, постигана посредством използването на слънцезащитно стъкло с двулицево покритие, е от значение, тъй като благодарение на нея слънчевите термични приложения могат да бъдат много по-ефикасни.
(68)
Комисията отхвърля аргументите, изтъкнати от производителите износители, поради следните причини. На първо място, като се изключат приведените по-горе твърдения от общ характер, производителят износител не представи доказателства за наличието на системна разлика в разходите за производството на слънцезащитно стъкло с еднолицево и с двулицево покритие. Промишлеността на Съюза застъпи противоположно мнение и заяви, че в зависимост от използваната технология за нанасяне на покритието производствените разходи се различават и слънцезащитното стъкло с двулицево покритие не е непременно по-скъпо от слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие, и обратно. На второ място, действително слънцезащитното стъкло с двулицево покритие може да предложи по-висока пропускливост за слънчева светлина от слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие (при първото може да се постигне максимум 98 % пропускливост на слънчевата енергия, докато при второто - до 95 %) и тази техническа характеристика е от практическо значение само за слънчевите термични приложения, като същевременно е без значение за фотоволтаичните модули. Противно на твърдението на производителя износител обаче слънцезащитното стъкло с двулицево покритие се продава също и на производителите на фотоволтаични модули и дори представлява неговият основен пазар. Всъщност през РП продажбите от страна на промишлеността на Съюза на слънцезащитно стъкло с двулицево покритие, предназначено за термични колектори, са били пренебрежимо малки (по-малко от 1 % от всички продажби на слънцезащитно стъкло с двулицево покритие; всички останали продажби са били предназначени за фотоволтаични модули).
(69)
По отношение на разходите, направени след вноса, след оповестяването на предварителните заключения бяха получени два коментара. В първият коментар жалбоподателят твърди, че корекциите на разходите за митническо оформяне, плащане на мито, обработка и товарене следва да бъдат в много по-нисък размер, т.е. 0,26 EUR/m2 за разходите за митническо оформяне, обработка и товарене плюс 3 % мито, вместо фактически използваните 0,40 EUR/m2 плюс 3 % мито.
(70)
Вторият коментар е от производител износител, който заяви, че не е била представена подробна разбивка извън общия размер от 0,40 EUR/m2 за отчитане на разходите за обработка, таксите за митническо оформяне и временното съхраняване на внесените продукти на мястото на вноса. Той също така твърди, че не са разяснени използваните критерии за определяне на това дали дадена корекция се счита за обоснована.
(71)
Въпросните корекции, направени от Комисията, се основават на проверени данни, предоставени от вносители на слънцезащитно стъкло, произвеждано в КНР, и отразяват действителните среднопретеглени разходи, направени за внос на разглеждания продукт през РП. От своя страна жалбоподателят представи тарифата за обичайно прилаганите стандартни такси от независим спедитор за внос от Китай в стандартни морски контейнери. Тази тарифа не представлява валидно доказателство за действителните такси, прилагани от спедиторите за вноса на разглеждания продукт през РП. Вследствие на това аргументът, изтъкнат от жалбоподателя, се отхвърля.
(72)
Във връзка с твърдението на производителя износител допълнителна разбивка на сумата от 0,40 EUR/m2 не можа да бъде предоставена, тъй като тази сума е среднопретеглена величина, изчислена въз основа на много на брой действително издадени фактури по време на РП, отнасящи се до вноса на китайско слънцезащитно стъкло в различни пристанища в ЕС. По този начин действителните разходи, направени след вноса, варират в зависимост от входното пристанище на ЕС, вида на продукта, използването на временно съхранение на мястото на вноса и др.
(73)
Освен това извършената от Комисията в регламента за временните мерки корекция на разходите, направени след вноса, се счита за обоснована, тъй като се основава на проверените действително издадени фактури за внос на китайско слънцезащитно стъкло от независимите вносители.
(74)
Поради липсата на други коментари във връзка с методологията, използвана за изчисляване на подбиването на цените, методът за сравнение на цените, пояснен в съображения 89 и 90 от регламента за временните мерки, се потвърждава.
5. Макроикономически показатели
(75)
Както е посочено в съображение 92 от регламента за временните мерки, за целите на анализа на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Макроикономическите показатели за разглеждания период бяха анализирани въз основа на предоставените от промишлеността на Съюза данни, отнасящи се до всички производители от Съюза, заявили своя интерес по време на разследването.
(76)
Един производител износител заяви, че Комисията не е извършила анализа на вредата в съответствие с член 3, параграфи 2 и 5 от основния регламент, тъй като анализът на вредата се основава на два отделни и по негово мнение разнородни набора от данни, т.е. макро- и микроикономическите показатели за вредата. Освен това той изтъкна, че допуснатото според него несъответствие на данните от анализа, основан на двата набора от данни, поражда сериозни съмнения за адекватността, достоверността и обективността на цялостната картина за вредата.
(77)
След оповестяването на окончателните заключения същото дружество отново изрази същото становище. Дружеството също така посочи определен брой предишни разследвания, при които институциите на Съюза са определили по негово мнение по един непоследователен начин различни набори от данни и са ги причислили било към макро-, било към микроикономическите данни.
(78)
Комисията не може да приеме този аргумент. Става дума за методология, приложима при съставяне на извадка, за да се анализира състоянието на промишлеността на Съюза и да се вземат под внимание не само тенденциите, наблюдавани при извадката, но също и тези при промишлеността на Съюза като цяло. При анализа са разгледани всички фактори, посочени в член 3, параграф 5 от основния регламент. Заключението относно вредата също е направено въз основа на всички тези фактори. Съответно анализът на вредата е проведен в съответствие с член 3, параграфи 2 и 5 от основния регламент.
(79)
Поради липсата на други коментари Комисията потвърждава изложеното в съображения 90-94 от регламента за временните мерки.
(80)
По отношение на макроикономическите показатели, анализирани от Комисията в съображения 95-103 от регламента за временните мерки, поради корекцията на продажбите на промишлеността на Съюза (вж. съображение 62 по-горе) пазарният дял на производителите от Съюза е леко променен (вж. таблица 5). С тази корекция обаче не се променят изведената тенденция, нито изводите, направени въз основа на данните в регламента за временните мерки. Поради това Комисията потвърждава изложеното в съображения 95-105 от регламента за временните мерки.
Таблица 5
Обем на продажбите и пазарен дял
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите (1 000 m2)
14 696
25 303
26 556
18 039
Индекс
100
172
181
123
Пазарен дял
88,6 %
89,6 %
78,1 %
65,8 %
Индекс
100
101
88
74
Източник: Glass for Europe, жалбоподателят и отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза.
6. Микроикономически показатели
(81)
След оповестяването на предварителните заключения производствените разходи за единица продукция на включените в извадката производители от Съюза бяха актуализирани. Съответно бяха леко коригирани данните в таблица 7 (вж. по-долу). С тази корекция не се променят, нито се обезсилват изведената тенденция, нито изводите, направени въз основа на данните в регламента за временните мерки. Поради липсата на други коментари Комисията съответно потвърждава изложеното в съображения 106-123 от регламента за временните мерки.
Таблица
Средни продажни цени в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Производствени разходи за единица продукция (EUR/m2)
13,13
8,38
8,44
9,34
Източник: Отговори на въпросника на включените в извадката производители от Съюза.
7. Заключение относно вредата
(82)
Поради липсата на други коментари Комисията потвърждава заключението, съдържащо се в съображения 124-129 от регламента за временните мерки, според което промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въздействие на дъмпинговия внос
(83)
В съображения 131, 132 и 133 от регламента за временните мерки Комисията направи заключението, че е налице причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от КНР. Това заключение беше оспорено от няколко заинтересовани страни, които заявиха, че не съществува разумно и системно съвпадение във времето между вредата и увеличението на вноса от засегнатата държава. Това се дължи на факта, че в периода 2009-2011 г. китайският внос се е увеличил значително. Освен това средната цена на китайския внос през 2011 г. е 4,96 EUR/m2, т.е. близка по размер до тази от 2012 г. (4,38 EUR/m2).
(84)
Според тези страни заключението, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, следва да се припише на вноса от КНР през 2012 г. противоречи на констатацията, че вносът от Китай не е имал отрицателно въздействие през предходната година, макар и средната цена на вноса да е много сходна.
(85)
От началото на разглеждания период до края на РП вносът се е увеличил с 596 %, като същевременно се наблюдава увеличение с 321 % на неговия пазарен дял. Цените на вноса са спаднали с 27,2 % през разглеждания период.
(86)
Вярно е, че маржът на печалбата на промишлеността на Съюза през 2011 г. е бил съвсем малко по-нисък от този през 2010 г., въпреки голямото увеличение на вноса от КНР още през 2011 г. През 2011 г. обаче потреблението в Съюза на слънцезащитно стъкло се увеличи значително, а именно с 20,4 % между 2010 г. и 2011 г., докато вносът от КНР нарасна със 150 % през същия период. По време на РП на фона на наблюдавания спад на потреблението с малко повече от 19 % обемът на вноса от КНР се увеличи допълнително с повече от 35 % в сравнение с 2011 г. Това ясно показва съвпадение във времето между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през РП, и силното нарастване на дъмпинговия китайски внос. Също така логично е да измине известен период от време, преди производителите от Съюза да усетят някои неблагоприятни последици от нарасналия дъмпингов внос (например загуба на клиенти, финансови загуби, намаляване на възвръщаемостта на инвестициите и на паричния поток и др.). Поради това твърдението беше отхвърлено.
(87)
След оповестяването на окончателните заключения същите страни заявиха, че съвпадението във времето между понесената съществена вреда и дъмпинговия китайски внос не може да бъде оценявано въз основа на целия разглеждан период от 2009 г. до края на РП, без да се вземат предвид междувременно наблюдаваните тенденции през този период.
(88)
Комисията подложи също така на анализ междувременно наблюдаваните тенденции през разглеждания период. Обстоятелството, че действително през 2011 г. промишлеността на Съюза все още е рентабилна независимо от сериозното увеличение на китайския внос през същата година, не променя заключението, че през РП е имало съвпадение във времето между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия китайски внос.
(89)
По време на РП на фона на спада в потреблението с малко повече от 19 % китайските производители износители:
-
са увеличили с 12,4 процентни пункта пазарния си дял в сравнение с 2011 г., докато делът на промишлеността на Съюза е намалял с 12,3 процентни пункта;
-
са увеличили с над 35 % обема на вноса от КНР, докато при продажбите на промишлеността на Съюза се наблюдава спад от 32 %, а също така
-
са намалили още повече своите и без това твърде ниски експортни цени с повече от 10 %, което е довело до подбиване на цените на промишлеността на Съюза с до 26,7 %, като по този начин са допринесли за загубите, претърпени от промишлеността на Съюза през РП.
(90)
Въз основа на гореизложения анализ Комисията стигна до заключението, че наличието на дъмпингов внос и значителното увеличение на неговия пазарен дял на цени, постоянно подбиващи цените на промишлеността на Съюза, са причината за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(91)
Поради липсата на други коментари във връзка с въздействието на дъмпинговия внос Комисията потвърждава изложеното в съображения 131, 132 и 133 от регламента за временните мерки.
2. Въздействие на други фактори
2.1. Внос от трети държави
(92)
Поради направената корекция на данните за продажбите на промишлеността на Съюза (вж. съображение 62 по-горе) пазарният дял на вноса от трети държави отбеляза лека промяна (вж. коригираната таблица 11 по-долу). С тази корекция обаче не се променят изведената тенденция, нито изводите, направени въз основа на данните в регламента за временните мерки.
(93)
Поради липсата на други коментари Комисията потвърждава изложеното в съображения 134-137 от регламента за временните мерки.
Таблица 11
Внос от трети държави (1 000 m2)
Трети държави
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Пазарен дял
4,2 %
3,1 %
3,8 %
3,7 %
Индекс
100
74
90
88
Източник: Glass for Europe, жалбоподателят и отговорите на въпросника на производители от Съюза.
2.2. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(94)
Една от страните оспори констатациите на Комисията в съображение 139 от регламента за временните мерки, че спадът в продажбите за износ на включените в извадката производители от Съюза през РП най-вероятно се дължи на много ниските цени на китайския износ за държави, които са основни пазари за износа на промишлеността на Съюза (т.е. САЩ и Канада). Същата страна бе на мнение, че това заключение е неоснователно, тъй като китайският износ е бил налице и през 2011 г. и поради това не съществува причина, поради която въздействието да е настъпило едва през 2012 г. Тя счита също така, че истинската причина за ниските експортни продажби на промишлеността на Съюза се крие в нейната неконкурентоспособност и в това, че когато цените на световния пазар са отбелязали спад, промишлеността на Съюза не е могла да запази конкурентоспособността си. Поради това въпросната страна заяви, че спадът в експортните продажби на промишлеността на Съюза през РП допълнително е допринесъл за претърпяната вреда.
(95)
Експортните продажби на включените в извадката производители от Съюза представляват 20 %от общия обем на продажбите им през 2009 г. (на етапа на стартиране на дейността), 11 % през 2010 г. и само 14 % през 2011 г., която е годината на най-големите продажби. През 2012 г. е отбелязано допълнително понижение до 5 %.
(96)
Комисията отхвърля горните твърдения по следните причини. Пазарът на Съюза, който е един от най-големите в света, винаги е бил и продължава да бъде основният пазар за промишлеността на Съюза, далеч пред пазарите на трети държави. Освен това обстоятелството, че слънцезащитното стъкло е сравнително тежко и чупливо, създава допълнителни разходи при транспортиране на дълго разстояние (поради риска от счупване и корозия). Въз основа на информацията, с която разполага Комисията благодарение на отговорите на въпросника на включените в извадката производители износители, цените на китайския износ за държави, които са основни пазари за износа на промишлеността на Съюза, са били наистина много ниски и са намалели още повече по време на РП спрямо 2011 г. Това показва, че намалелият износ на промишлеността на Съюза се дължи главно на все по-ниските цени на китайския износ, включително на пазарите на трети държави, което се потвърди по време на разследването.
(97)
След оповестяването на окончателните заключения същата страна заяви, че разследването се отнася за пазара на Съюза и не са подложени на оценка предполагаеми нелоялни практики в областта на ценообразуването на пазарите на трети държави.
(98)
Освен това дори да се приеме, че констатациите на институциите на ЕС са верни, те приписват вредата, причинена от други фактори, на дъмпинговия внос в Съюза. Следователно китайският износ за трети държави, за който се твърди, че е бил извършван на ниски цени или е бил субсидиран, не представлява дъмпингов внос в ЕС и се определя като друг фактор, вредните последици от който не може да бъдат приписвани на дъмпинговия внос.
(99)
Комисията отхвърля това твърдение. Тя няма за цел да провери дали цените на вноса от КНР в трети държави са дъмпингови и/или субсидирани. Тя само установи, въз основа на експортните цени за трети държави, информация за които беше предоставена от включените в извадката производители износители, че тези цени бележат постоянен спад през последните години.
(100)
По същия начин Комисията анализира спада при цените на вноса от КНР за трети държави като отделен фактор, без да го приписва на дъмпинговия внос в Съюза. Наистина този факт е използван само като възможно обяснение за намалелия износ на промишлеността на Съюза към основните ѝ пазари в трети държави, като се има предвид, че те не са и никога не са били основни пазари за промишлеността на Съюза. Дори през рекордните 2010 и 2011 г. повече от 85 % от продажбите на промишлеността на Съюза са реализирани на пазара на Съюза.
(101)
Поради това заключението в съображение 140 от регламента за временните мерки, че влошените показатели за износа на включените в извадката производители от Съюза не могат да нарушат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се потвърждава.
2.3. Развитие на потреблението, капацитета и използването на капацитета
(102)
Една от страните заяви, че понесената от промишлеността на Съюза вреда се дължи на спада в потреблението на Съюза. Твърди се, че това е единственият фактор, при който, изглежда, се наблюдава спад за първи път през 2012 г. и с който основателно може да бъде обвързана вредата, докато вносът от Китай е започнал още през 2011 г. на цени, сравними с тези от 2012 г. След оповестяването на окончателните заключения същата страна отново изрази същото становище.
(103)
Действително през 2012 г. потреблението спада в сравнение с предходните години. Анализът на Комисията обаче обхваща интервала от време от началото на разглеждания период (2009 г.) до края на РП, като през този период потреблението на Съюза е нараснало общо с 65 %. През разглеждания период пазарният дял на промишлеността на Съюза отбелязва постоянен и значителен спад, т.е. общо с 25,7 %, докато пазарният дял на китайския внос се е увеличил с 321 %. През разглеждания период е регистрирано увеличение на китайския внос с 596 %.
(104)
Освен това през РП потреблението на Съюза остава на ниво, сравнимо с това от 2010 г., като, както се вижда от таблица 10 от регламента за временните мерки, през 2010 г. промишлеността на Съюза постига разумна печалба. Поради това спадът в потреблението на Съюза през РП не би могъл сам по себе си да доведе до загубите, понесени от промишлеността на Съюза през РП. Освен това пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 26,6 % между 2010 и 2012 г., докато през същия период пазарният дял на китайския внос се е увеличил с 318 %. На последно място, ако спадът в потреблението през РП беше причинил вредата, понесена от промишлеността на Съюза, този спад би трябвало също да се отрази и на китайския внос. Очевидно това не се случва. Напротив, през РП китайският внос е нараснал значително както в количествено изражение, така и по отношение на пазарния дял.
(105)
С оглед на гореизложеното Комисията отхвърля това твърдение и потвърждава заключенията, изложени в съображения 141 и 142 от регламента за временните мерки.
(106)
По отношение на производствения капацитет на промишлеността на Съюза, посочен в таблица 4 от регламента за временните мерки, Комисията е на мнение, че неговото увеличение очевидно следва тенденцията за увеличаване на потреблението на Съюза до 2011 г.
(107)
Също така Комисията установи, че главната причина за увеличението на производствения капацитет с 12,5 % от 2011 г. до края на РП е навлизането на пазара на слънцезащитно стъкло на едно конкретно дружество, докато производственият капацитет на всички други дружества на пазара бележи леко намаление през същия период.
(108)
Вследствие на това Комисията е на мнение, че като цяло тенденцията в развитието на капацитета на промишлеността на Съюза е следвала развитието на потреблението в Съюза. Поради това Комисията смята, че големият производствен капацитет на промишлеността на Съюза, който е значителен още в началото на разглеждания период и остава такъв и през РП, не е в състояние да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(109)
След оповестяването на окончателните заключения няколко страни заявиха, че Комисията не е взела под внимание съществуващия според тях свръхкапацитет като важна причина за вредата. През разглеждания период увеличението на капацитета според тях не може да бъде оправдано с увеличението на потреблението, тъй като при промишлеността на Съюза непрекъснато има съществено разминаване между производствения капацитет и потреблението, което по тяхно мнение не е икономически целесъобразно. Една страна освен това заяви, че появата на нов участник на пазара в периода от 2011 г. до края на РП е допринесла за понесената вреда, тъй като е повишила конкуренцията на вътрешния пазар.
(110)
Също така беше изтъкнато, че намаляващото потребление на Съюза и растящият производствен капацитет в съчетание със спад в експортните продажби са довели до слабо използване на производствения капацитет. Това е причинило високите фиксирани разходи, които според въпросната страна са се отразили особено неблагоприятно на промишлеността на Съюза за производство на слънцезащитно стъкло.
(111)
Комисията желае да отбележи, че капацитетът на цялата промишленост на Съюза неизменно е надвишавал общото потребление на Съюза през целия разглеждан период. Това обаче не е попречило на включените в извадката дружества от промишлеността на Съюза да реализират печалба през двете години, предшестващи РП, докато само през РП те са понесли значителни загуби в размер на 14,5 %.
(112)
Освен това капацитетът на включените в извадката производители от Съюза бележи увеличение само с 4 % в периода 2010-2011 г. и 2,6 % между 2011 г. и РП, което води до скромно по размер общо увеличение с 6,7 % между 2010 г. и РП.
(113)
Следователно разликата между потреблението и капацитета е съществувала през целия разглеждан период и макар да е била по-подчертана през РП, с нея не може да се обяснят огромните загуби, понесени от включените в извадката дружества през РП. Вследствие на това Комисията отхвърля твърдението, че капацитетът на промишлеността на Съюза не е икономически целесъобразен.
(114)
Що се отнася до твърдението, че новият участник през 2012 г. е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, Комисията желае да отбележи, че този нов участник, макар и да е разполагал с голям капацитет, е имал много ограничено производство и обем на продажбите през РП - от порядъка на 2 % от общия обем на продажбите на ЕС. В резултат на това неговото навлизане на пазара почти не е дало отражение върху резултатите на промишлеността на Съюза като цяло, с изключение на това, че доведе до значително завишаване на данните за нейния капацитет и за неговото използване. Действително, ако не се вземат под внимание данните за това дружество, в периода 2011-2012 г. капацитетът на всички останали производители от Съюза всъщност е намалял.
(115)
Освен това разследването не потвърди, че секторът за производство на слънцезащитно стъкло е силно засегнат от фиксираните разходи. Всъщност средните фиксирани разходи на включените в извадката производители от Съюза са от порядъка на 25-35 % от общия размер на производствените разходи през РП. През предходните 2010 и 2011 г. делът на фиксираните разходи е малко по-нисък, но остава в същия диапазон. Това ясно показва, че големият капацитет през РП очевидно е оказал определено въздействие върху производствените разходи, но то не е значимо и не може да обясни тежките загуби, понесени през РП, по-специално в сравнение с печалбата, реализирана през предходните години. Освен това, независимо от регистрирания спад в използването на капацитета на включените в извадката производители от Съюза в сравнение с предходните години, то все още е 65 % през РП.
(116)
На последно място, в своя анализ Комисията също така взе под внимание обстоятелството, че инсталираните мощности могат да се пригодят за производството на други видове стъкло, които не попадат в обхвата на настоящото разследване. В съответствие с това, включително поради посоченото обстоятелство, Комисията не е съгласна с твърдението на заинтересованата страна, че инсталираните крупни мощности не са икономически целесъобразни.
(117)
С оглед на гореизложеното Комисията отхвърля твърденията на страната и повторно заявява, че динамиката на потреблението, капацитета и използването на капацитета през разглеждания период, анализирана както самостоятелно, така и общо за изброените показатели, не е от такова естество, че да наруши установената причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос.
2.4. Тенденции по отношение на слънчевите модули
(118)
Две от страните изтъкнаха, че в допълнение към развитието на потреблението на разглеждания продукт вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена и от спада в потреблението на слънчеви модули и загубите, понесени от този сектор в края на 2011/началото на 2012 г. Твърди се, че въздействието на финансовите затруднения, изпитани от производителите на слънчеви панели на пазара на слънцезащитно стъкло, е започнало да се проявява в края на 2011 и през 2012 г. поради необходимия интервал от време между двете събития.
(119)
Същите аргументи бяха повторно изтъкнати от една от страните след оповестяването на окончателните заключения.
(120)
В съображение 143 от регламента за временните мерки Комисията действително установи, че наблюдаваните тенденции по отношение на слънчевите модули оказват голямо въздействие върху потреблението на слънцезащитно стъкло, тъй като 80-85 % от продажбите на слънцезащитно стъкло са за производители на слънчеви модули (кристални силициеви фотоволтаични модули и тънкослойни фотоволтаични модули). Както е посочено обаче в съображения 143 и 144 от регламента за временните мерки, потреблението на слънчеви модули се увеличава непрекъснато през разглеждания период, т.е. 2009-2012 г., и въпреки че през 2012 г. се наблюдава намаление, потреблението остава с 221 % по-високо спрямо 2009 г. и с 44 % по-високо от това през 2010 г. (7) Освен това беше установено, че орязването на преференциалните цени в края на 2011 г./началото на 2012 г. не е нарушило причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос на слънчеви модули и установената съществена вреда (8), тъй като търсенето на слънчеви модули остава относително голямо през периода 2009-2012 г.
(121)
С оглед на гореизложеното Комисията заключава, че спадът в потреблението на слънчеви модули през 2012 г. не може да се разглежда сам по себе си като фактор от такова естество, че да наруши установената причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос на слънцезащитно стъкло от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(122)
Аналогично на горното заключение, предвид това, че търсенето на слънчеви модули се е запазило на сравнително високо равнище през периода 2009-2012 г. и че търсенето на слънцезащитно стъкло е нараснало с 65 % през същия период, въздействието на потреблението на слънцезащитно стъкло върху влошаването на финансовото състояние на производителите на слънчеви модули в края на 2011 и началото на 2012 г. не може да се разглежда само по себе си като фактор от такова естество, че да наруши установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос на слънцезащитно стъкло от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(123)
Поради липсата на други коментари заключението в съображение 144 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2.5. Заключение относно причинно-следствената връзка
(124)
С оглед на гореизложеното Комисията потвърждава заключенията си, съдържащи се в съображения 130-133 от регламента за временните мерки, според които вносът на разглеждания продукт от засегнатата държава е бил обект на дъмпинг през РП и е подбивал продажните цени на промишлеността на Съюза. Освен това е налице явно съвпадение във времето между нарастването на обема на дъмпинговия внос и влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза. Дъмпинговият внос пряко е конкурирал производството на промишлеността на Съюза и в резултат на това през разглеждания период тя е загубила част от своята рентабилност и пазарен дял. По-горе бяха анализирани и други евентуални причини за вредата, като за никоя от тях - анализирани самостоятелно и в съвкупност - не беше установено да е от такова естество, че да нарушава установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(125)
Не бяха представени нови доказателства, които да са в състояние да променят това заключение, и поради липсата на други коментари по отношение на заключението относно причинно-следствената връзка Комисията потвърждава съображения 145 и 146 от регламента за временните мерки.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(126)
Поради липсата на коментари относно интереса на промишлеността на Съюза, Комисията потвърждава заключенията, изложени в съображения 148-151 от регламента за временните мерки.
2. Интерес на несвързаните вносители и търговци
(127)
Поради липсата на коментари относно интереса на несвързаните вносители и търговци Комисията потвърждава заключенията, изложени в съображения 152, 153 и 154 от регламента за временните мерки.
3. Интерес на доставчиците на суровини
(128)
Поради липсата на коментари относно интереса на доставчиците на суровини Комисията потвърждава изложеното в съображение 155 от регламента за временните мерки.
4. Интерес на ползвателите
(129)
Един ползвател се отзова и посочи, че антидъмпинговите мерки няма да го засегнат, тъй като не е използвал слънцезащитно стъкло, произвеждано в КНР, и не възнамерява да използва такова.
(130)
Един производител износител заяви, че налагането на антидъмпингово мито върху китайското слънцезащитно стъкло може да бъде донякъде от полза за сектора на производство на слънцезащитно стъкло в Съюза, но в същото време сериозно да навреди на фотоволтаичния и слънчевия термичен сектор в Съюза, тъй като ще се наложи дружествата от този отрасъл да плащат повече за разглеждания продукт. Освен това според него подобна мярка би била в противоречие с целта на Съюза за опазване на околната среда, тъй като би довела до повишаване на цените на фотоволтаичните модули и слънчевите термични приложения и би създала благоприятни условия за развитието на сектора за производство на слънцезащитно стъкло, който според него е твърде енергоемък.
(131)
Както е посочено и в съображение 157 от регламента за временните мерки, налагането на антидъмпинговите мита ще има само ограничено въздействие (по-малко от 1 %) върху общите разходи за слънчевите модули. Не бе получено никакво доказателство, което да поставя под съмнение точността на този анализ. Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(132)
Поради липсата на други коментари относно интереса на Съюза Комисията потвърждава изложеното в съображения 155-159 от регламента за временните мерки.
5. Съображения, свързани с конкуренцията
(133)
Поради липсата на каквито и да било коментари по отношение на свързаните с конкуренцията аспекти, анализирани в съображения 160-163 от регламента за временните мерки, Комисията потвърждава изложеното в посочените съображения.
6. Заключение относно интереса на Съюза
(134)
Не бяха получени коментари, които да са в състояние да променят направения в регламента за временните мерки анализ относно интереса на Съюза. Поради това Комисията потвърждава изложеното в съображение 164 от регламента за временните мерки.
Ж. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Ниво на отстраняване на вредата
(135)
Няколко заинтересовани страни оспориха равнището от 8,3 %, използвано като целева печалба за промишлеността на Съюза, както е посочено в съображение 167 от регламента за временните мерки, и заявиха, че то е нереалистично високо. Те изтъкнаха, че маржът на печалбата в размер на 8,3 % през 2010 г. е бил най-високият през разглеждания период, тъй като 2010 г. е била най-добрата година за цялата фотоволтаична промишленост в света. Те заявиха също така, че за сектора за производство на слънцезащитно стъкло в Съюза е невъзможно да реализира същия марж на печалбата през 2012 г. и без наличието на дъмпинг, тъй като според тях световната промишленост в сектора на фотоволтаичните модули, включително промишлеността на Съюза в сектора на фотоволтаичните модули, са навлезли през 2012 г. в голяма рецесия.
(136)
Комисията отхвърля това твърдение. Комисията използва като целеви марж на печалбата средната печалба, реализирана от включените в извадката производители от Съюза през 2010 г., когато вносът на разглеждания продукт е бил все още малък и поради това не е бил в състояние да наруши нормалните условия на конкуренция. Поради това маржът на печалбата, използван за установяване на нивото на отстраняване на вредата, съответства на период, през който промишлеността на Съюза би могла основателно да очаква печалба при нормални условия на конкуренция, без все още да е засегната от дъмпинговия внос. (9)
(137)
И на последно място, що се отнася до сектора за производство на слънцезащитно стъкло, рекордна за него е не 2010 г., както се твърди от страните, а 2011 г., през която се отчитат най-голямо потребление в Съюза и най-голям обем на продажбите на промишлеността на Съюза.
(138)
След оповестяването на окончателните заключения една от страните повтори твърдението си, с което оспорва маржа на печалбата, който беше използван като целева печалба. Тя заяви, че Комисията следва да вземе предвид всички останали фактори, които са повлияли върху рентабилността през РП. Тя заяви, че разумната целева печалба не може да бъде по-висока от 5 %.
(139)
Комисията отхвърля горното твърдение по следните причини. Използваната целева печалба се основава не на приблизителна оценка, а на действително реализирана печалба от промишлеността на Съюза преди причиненото от китайския дъмпингов внос нарушение на конкуренцията. Комисията счита тази печалба за разумна и взе под внимание обстоятелството, че състоянието на пазара не се отличава съществено от това през РП, като се остави настрана въздействието на китайския дъмпингов внос. Изявлението на страната, според което потреблението през 2010 г. е било много по-високо, отколкото през 2012 г., не отговаря на фактическото положение. Както е посочено и в раздел Д.2.3 по-горе, потреблението през 2010 г. е сходно с това през 2012 г. Също така през 2010 г. промишлеността на Съюза изгражда допълнителни мощности с оглед на очакваното силно нарастване на търсенето, което се отразява неблагоприятно на нейната печалба през същата година. И на последно място, предложената целева печалба от 5 % е произволно избрана, тъй като не се основава на никакви данни или реални изчисления, и поради това се отхвърля.
(140)
Жалбоподателят заяви, от друга страна, че маржът на печалбата е твърде нисък и Комисията следва да го увеличи на 15 %, тъй като печалбата на жалбоподателите за 2010 г. е била по-висока от 10 %. По-ниските маржове на печалбата, които други включени в извадката производители от ЕС, изглежда, са реализирали през 2010 г., според него не са представителни за печалбата, която може да се очаква в разумни граници, без да са налице нелоялни търговски практики в сферата на вноса. По всяка вероятност съществуват причини, свързани с политиките или отделни аспекти на управлението на въпросните дружества, включващи евентуално политиките в сферата на краткосрочното ценообразуване, насочени към увеличаване на пазарния дял, което би могло да обясни защо те са реализирали по-нисък марж само през тази година, както и защо са били сред първите, засегнати от причинената от дъмпинговия внос вреда.
(141)
Комисията не приема тези доводи. Както е обяснено по-горе в настоящия раздел, според Комисията средната печалба през 2010 г. за цялата промишленост на Съюза правилно отразява средната печалба при нормални условия на конкуренция. Това заключение не се опровергава от обстоятелството, че някои дружества от промишлеността на Съюза са взели управленски решения, довели до маржове на печалбата, по-ниски или по-високи, отколкото при други дружества от същия сектор. Всъщност наличието на такива разлики е присъща характеристика на поведението на дружествата в условията на пазарна икономика.
(142)
Поради липсата на други коментари Комисията потвърждава методологията, описана в съображения 166-169 от регламента за временните мерки.
2. Окончателни мерки
(143)
Предвид направените заключения относно дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза и в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мерки върху вноса на разглеждания продукт на нивото на маржовете на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито. В конкретния случай митническата ставка следва да бъде определена на нивото на установените маржове на вредата.
(144)
След оповестяването на предварителните заключения жалбоподателят заяви, че временните адвалорни мита не са ефикасни. Поради това той поиска Комисията да наложи окончателни мерки под формата на минимална вносна цена (МВЦ). Жалбоподателят изтъкна, че подобни МВЦ биха направили мерките по-ефикасни, особено ако бъдат наложени две различни МВЦ - една за слънцезащитното стъкло с нанесено покритие и друга за слънцезащитното стъкло без нанесено покритие. Причините, изтъкнати от жалбоподателя, са, както следва:
(145)
На първо място, жалбоподателят заяви, че след РП производителите износители са продавали на пазара на ЕС слънцезащитно стъкло с нанесено покритие на същата цена, на която през РП са продавали слънцезащитно стъкло без нанесено покритие. Той също така твърди, че производствените разходи за стъкло с нанесено покритие са по-високи, отколкото за стъкло без нанесено покритие, поради което обикновено то се продава на цени, които са с 20 до 25 % по-високи от тези на стъклото без нанесено покритие.
(146)
На второ място, жалбоподателят заяви, че след РП търсенето в Съюза се е пренасочило от слънцезащитно стъкло без нанесено покритие към това с нанесено покритие. Потребителите закупуват все по-големи количества слънцезащитно стъкло с нанесено покритие за сметка на това без нанесено покритие. Поради това през втората половина на 2013 г. на слънцезащитното стъкло с нанесено покритие се пада почти целият внос от КНР в ЕС, докато през РП положението е точно обратното.
(147)
Антидъмпинговите мерки действително могат да бъдат под различна форма. При все че Комисията разполага с доста голяма свобода на преценка при избора на формата на мерките, целта остава да се премахнат последиците от вредоносния дъмпинг.
(148)
Разследването потвърди, че е налице съществена разлика - както в разходно, така и в ценово отношение - между слънцезащитното стъкло без нанесено покритие и това с нанесено покритие поради разликата в техническите характеристики на двата продукта. Слънцезащитното стъкло с нанесено покритие, което в зависимост от използваната технология може да бъде с едно- или двулицево покритие, действително се отличава с по-голяма пропускливост за слънчева светлина в сравнение със слънцезащитното стъкло без нанесено покритие и би могло да притежава допълнителни свойства (самопочистващи, противозамърсителни свойства или твърдост). Висококачественото слънцезащитно стъкло без нанесено покритие може да притежава пропускливост за слънчева светлина до 92 %. Покритието може да намали отразената слънчева енергия приблизително с 3 % (за всяка лицева страна на продукта) и съответно да увеличи пропускливостта на слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие до максимум 95 %, а тази на слънцезащитното стъкло с двулицево покритие - до максимум 98 %.
(149)
През РП 81 % от внесеното от КНР и продадено в ЕС слънцезащитно стъкло е било без нанесено покритие и само 19 % - с нанесено покритие. Разликата както в ценово, така и в разходно отношение между слънцезащитното стъкло без нанесено покритие и това с нанесено покритие през РП възлиза на около 30 %.
(150)
Комисията обаче счита, че представените от жалбоподателя доказателства не са достатъчно убедителни. Освен това Комисията не разполага с достатъчно доказателства или данни от други източници, които да ѝ позволят да стигне до заключението, че след налагането на временните антидъмпингови мерки търсенето се е пренасочило от слънцезащитно стъкло без нанесено покритие към това с нанесено покритие и че цените, по-специално на слънцезащитното стъкло с нанесено покритие, са се понижили значително, както твърди жалбоподателят.
(151)
По тази причина Комисията не може да приеме този аргумент и счита, че е целесъобразно вместо минимални вносни цени да се наложат адвалорни мита. Независимо от това, за да се разсеят приведените по-горе опасения, в интегрираната тарифа на Общността (кодове по ТАРИК) ще бъдат създадени два различни кода - един за слънцезащитно стъкло с нанесено покритие и друг за слънцезащитно стъкло без нанесено покритие. Те ще позволят на Комисията да следи отблизо динамиката на пазара и своевременно да взема решения относно необходимостта от допълнителни мерки.
(152)
Комисията припомня също така, че в миналото е използвала МВЦ при специфични обстоятелства, по-специално в следните случаи:
-
особено висока експортна цена на един вид от продукта, което означава, че не е имало дъмпинг по отношение на този вид продукт,
-
съображения, свързани със способността за въздействие върху пазара и пазарния дял на производителите от Съюза, поради които по причини, свързани с интереса на Съюза, е необходимо да се следи за това цените на вноса да не надхвърлят определено равнище (10).
(153)
Освен това минимални вносни цени са използвани главно за еднородни продукти, а не за продукти като настоящия, който се предлага под формата на различни видове на продукта.
(154)
Също и поради тези причини Комисията е на мнение, че минимални цени на вноса не са подходящи в рамките на настоящото досие.
(155)
След оповестяването на окончателните заключения жалбоподателят отново предяви искането си за налагане на минимална вносна цена и коментира съображения 152-156 по-горе, като изтъкна следното.
(156)
На първо място, според него в посочените съображения не се взема под внимание ефикасността на формата на мерките за отстраняване на вредоносния ефект на дъмпинга и субсидирането, което също е основателна причина да се използват МВЦ.
(157)
На второ място, той твърди, че Комисията не е обяснила защо изложените съображения са от значение в конкретния случай и доколко имат превес пред интереса на промишлеността на ЕС.
(158)
На трето място, той изтъква, че разглежданият продукт е достатъчно еднороден, за да е възможно на практика да се приложат МВЦ, тъй като двата основни вида от продукта имат ясни отличителни особености, които позволяват подходящо диференциране на цените и улеснена административна обработка и контрол, особено предвид обстоятелството, че в момента почти целият внос се пада на слънцезащитното стъкло с нанесено покритие.
(159)
По отношение на първото твърдение изглежда възможно търсенето действително да се е пренасочило от слънцезащитното стъкло без нанесено покритие към това с нанесено покритие. Тъй като обаче не бяха представени допълнителни доказателства, Комисията не може да заключи, че цените, по-специално на слънцезащитното стъкло с нанесено покритие, са намалели значително. Поради това не съществува основателна причина тя да промени предишното си заключение, че адвалорните мита са по-подходящи за отстраняване на вредоносния ефект от дъмпинга и субсидирането.
(160)
По отношение на втория коментар въпросните съображения имат за цел да илюстрират факта, че според Комисията в този случай налагането на минимална вносна цена не е подходящо освен ако твърденията на жалбоподателя не са допълнително обосновани. Тъй като това не бе направено, Комисията не счита за необходимо да прибегне до по-задълбочен анализ на предимствата на евентуална минимална вносна цена от гледна точка на интереса на промишлеността на ЕС.
(161)
Що се отнася до третия коментар, жалбоподателят не e поставил под съмнение различните видове на продукта, определени от Комисията в хода на разследването, и не е доказал, че няма да има разлика в цената. В направеното от производителите износители предложение за поемане на ангажимент за спазване на минимален ценови праг, предвиждащо различни МВЦ, се посочва също така, че тези разлики са реални. Поради това този аргумент се отхвърля. При всички обстоятелства дори Комисията да беше приела, че разглежданият продукт може да бъде по-скоро еднороден, тя счита, че този въпрос не е от значение, тъй като искането за МВЦ се отхвърля и поради другите две изложени по-горе причини. Необходимо е също така да се припомни, че Комисията може да вземе предвид информация, която се отнася за периода след разследвания период, само в извънредни случаи (вж. член 6, параграф 1 от основния регламент). Жалбоподателите не са доказали, че в случая се касае за такава извънредна ситуация, както и че другите налични коригиращи мерки, като например установяването на текущо наблюдение чрез създаването на допълнителен код по ТАРИК, не биха били достатъчни.
(162)
В заключение Комисията отхвърля тези твърдения.
(163)
След оповестяването на окончателните заключения няколко производители на слънчеви модули също поискаха минимална вносна цена. Основно те изразиха следните опасения:
-
след РП производственият капацитет на производителите на слънцезащитно стъкло е намалял значително и много производители от Съюза окончателно са се оттеглили от пазара. Единствените трима производители от Съюза, останали на пазара, вече не са в състояние да покрият повече от 50 % от търсенето на европейския пазар. По този начин на производителите на слънчеви модули се налага да задоволят нуждите си с доставки от КНР. Един ползвател заяви, че ще бъде принуден да разчита на доставки само от един или двама производители от Съюза, които евентуално ще са в състояние да покрият изискванията за необходимите технически спецификации на продукта,
-
във вида, в който се предлагат сега, митата значително биха увеличили производствените разходи за слънчевите модули (с около 3 цента за ват, което по тяхно мнение представлява пет процента от МВЦ, установена по делото относно слънчевите панели),
-
МВЦ следва да бъде определена така, че да не води до по-високи разходи за слънчевите модули в ЕС.
(164)
Що се отнася до първия аргумент, Комисията няма основания да счита, че производителите от Съюза, които са намалили или временно са преустановили производството си, няма да възобновят дейността си при пълен капацитет, веднага щом вносът отново започне да се осъществява на приемливи цени. Както е описано в съображения 106-112 по-горе, промишлеността на Съюза разполага с достатъчен капацитет, за да задоволи цялото потребление на Съюза. По тази причина посоченият по-горе аргумент се отхвърля. Комисията отхвърля и аргумента на един ползвател, че ще бъде принуден да разчита на доставки само от един или двама производители от Съюза. В действителност китайските производители износители ще продължат да бъдат в състояние да снабдяват пазара на Съюза. Независимо от формата им антидъмпинговите мерки следва да гарантират, че вносът се осъществява на приемливи цени, и нямат за цел да се прекрати изобщо вносът от КНР.
(165)
Що се отнася до втория аргумент, ползвателите не представиха никакви доказателства в подкрепа на тяхното твърдение. На свой ред Комисията посочи в съображение 157 от регламента за временните мерки, че въздействието на мерките би било по-малко от 1 % по отношение на общия размер на разходите за слънчевите модули, произведени от дружества, оказали съдействие при разследването. Поради това горният аргумент се отхвърля.
(166)
Следователно не е необходимо да се вземе отношение по третия въпрос, повдигнат от производителите на слънчеви модули.
(167)
Паралелно с антидъмпинговото разследване беше проведено и антисубсидийно разследване. С оглед прилагането на правилото за по-малкото мито и предвид обстоятелството, че окончателните маржове на субсидията са по-ниски от равнището на отстраняване на вредата, Комисията следва да наложи окончателно изравнително мито на равнището на установените окончателни маржове на субсидията и след това да наложи окончателно антидъмпингово мито до съответното равнище на отстраняване на вредата. Въз основа на гореизложеното ставката, на която ще бъдат наложени тези мита, се определя, както следва:
Дружество
Марж на субсидията
Дъмпингов марж
Равнище на отстраняване на вредата
Изравнително мито
Антидъмпингово мито
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
83,1 %
39,3 %
3,2 %
36,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
78,4 %
26,2 %
17,1 %
9,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
90,1 %
42,1 %
12,8 %
29,3 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
41,6 %
17,1 %
16,7 %
0,4 %
Други оказали съдействие дружества
12,4 %
84,7 %
36,5 %
12,4 %
24,1 %
Всички останали дружества
17,1 %
90,1 %
42,1 %
17,1 %
25,0 %
(168)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват установеното по време на разследването положение по отношение на тези дружества. Така тези ставки на митото (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб за „всички останали дружества“) се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава и произведен от тези дружества, и следователно - от посочените по-горе конкретни правни субекти. Внесеният разглеждан продукт, произведен от всяко друго дружество, чието наименование не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субекти, свързани с конкретно посочените, не може да се ползва от тези ставки и се облага с митото, приложимо по отношение на „всички останали дружества“. Поради високата степен на съдействие от страна на производителите износители (над 80 %, вж. съображение 15 от регламента за временните мерки) тази ставка на митото се основава на най-високия индивидуален марж на вредата, установен за включените в извадката производители износители. Митото, приложимо за „другите оказали съдействие дружества“, се основава на среднопретеглената стойност за включените в извадката износители и се прилага за всички невключени в извадката оказали съдействие дружества (с изключение на Henan Yuhua, за което се прилага индивидуално установено мито вследствие на неговото искане за индивидуално разглеждане (вж. съображение 48 от регламента за временните мерки).
(169)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (например след промяна на наименованието на правния субект или след създаването на нови субекти за производство или за продажба) следва да се изпраща до Комисията (11) заедно с цялата имаща отношение информация, по-специално относно всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от споменатата промяна на наименованието или от споменатата промяна на субектите за производство и продажба. Ако е целесъобразно, регламентът може да бъде съответно изменян посредством актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
3. Поемане на ангажименти за спазване на минимален ценови праг
(170)
След оповестяването на окончателните заключения тримата включени в извадката производители износители и Henan Yuhua предложиха да поемат ангажименти за спазване на минимален ценови праг в съответствие с член 8, параграф 1 от основния регламент. Те предвиждат различни МВЦ, съответстващи на различни групи видове от продукта.
(171)
Комисията констатира, че предложените МВЦ от всички дружества са много по-ниски от невредоносните цени, които тя е установила по време на разследването. Поради това Комисията не ги разглежда като определени на равнището на отстраняване на вредата в съответствие с член 8, параграф 1 от основния регламент.
(172)
Дори те да бяха определени на равнището на отстраняване на вредата, включените в извадката дружества предлагат тримесечна корекция само на цената на слънцезащитното стъкло с нанесено покритие в зависимост от промяната в цените на пазара на слънчеви модули. Комисията не може да приеме този метод на индексация поради следните причини.
(173)
На първо място, цените на всички видове от продукта следва редовно да бъдат адаптирани; в противен случай скоро може да възникне изкуствено създадена пропаст между ценовите нива на слънцезащитното стъкло със и без нанесено покритие. На второ място, Комисията не смята за подходящо цените на слънцезащитното стъкло да бъдат адаптирани въз основа на цените на крайните ползватели (т.е. цените на слънчевите модули). Това би могло да доведе до неоправдано свиване на маржовете на печалба на сектора на слънцезащитното стъкло, ако цените на слънчевите модули например паднат поради спад в цените на други компоненти на слънчевите модули.
(174)
По принцип Комисията счита за подходящо МВЦ да бъдат индексирани съобразно цените на суровините. В конкретния случай обаче не е установено на нито една суровина да се пада особено голям дял от общите производствени разходи.
(175)
Комисията също така установи, че цените на слънцезащитното стъкло са били твърде нестабилни през РП в КНР и Турция.
(176)
Освен това е налице висок риск от кръстосано компенсиране, тъй като част от въпросните дружества продават разглеждания продукт, както и други продукти, на едни и същи клиенти. На последно място, изглежда, че предложените МВЦ от включените в извадката дружества не обхващат всички видове от продукта, произвеждани от съответните производители износители. Тези фактори правят невъзможно и трудно за проследяване ефективното изпълнение на поетите ангажименти за спазване на минимален ценови праг.
(177)
Вследствие на това, поради гореизложените причини Комисията отхвърля предложенията за поемане на конкретни ангажименти за спазване на минимален ценови праг.
4. Окончателно събиране на временното мито
(178)
С оглед на установените дъмпингови маржове и предвид равнището на вредата, причинена на промишлеността на Съюза, сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито, наложено с регламента за временните мерки, следва да бъдат окончателно събрани. Събраните като обезпечение суми над комбинираните окончателни ставки на антидъмпинговите и изравнителните мита следва да се освободят.
5. Приложимост на мерките
(179)
В случай на значителна промяна на пазарните условия след налагането на окончателните мерки Комисията може по собствена инициатива да преразгледа формата на мерките, за да прецени дали мерките позволяват да бъдат постигнати желаните с оглед отстраняването на вредата резултати и дали е оправдана евентуална промяна на формата им.
(180)
С цел най-добре да се предотврати всяко възможно целенасочено отслабване на ефекта от мерките, Комисията възнамерява незабавно да започне преразглеждане по смисъла на член 12, параграф 1 от основния регламент и може да подложи вноса на регистрационен режим в съответствие с член 14, параграф 5 от основния регламент, стига да бъдат представени доказателства за подобна практика. Съгласно член 12, параграф 3 от основния регламент размерът на наложеното мито може да бъде увеличен до удвоения размер на първоначално наложеното мито.
(181)
Комисията ще разчита, inter alia, на информацията от наблюдението на вноса, предоставена от националните митнически власти, както и на информацията, предоставена от държавите членки в съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент.
(182)
Комитетът, създаден по силата на член 15, параграф 1 от основния регламент, не е представил становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на слънцезащитно стъкло, състоящо се от закалено плоско калциево-натриево силикатно стъкло, със съдържание на желязо, по-малко от 300 ppm, коефициент на пропускане за слънчева светлина над 88 % (измерено по AM1,5 300-2 500 nm), устойчивост на нагряване до 250 °C (измерено по EN 12150), устойчивост на температурни амплитуди от Δ 150 K (измерено по EN 12150) и механична якост от 90 N/mm2 или повече (измерено по EN 1288-3), класирано понастоящем в код по КН ex 7007 19 80, с произход от Китайската народна република. Слънцезащитното стъкло с нанесено покритие (едно- или двулицево покритие) се класира в код по ТАРИК 7007198019, а слънцезащитното стъкло без покритие се класира в код по ТАРИК 7007198011.
2. Ставките на окончателното антидъмпингово мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените в таблицата по-долу дружества, са, както следва:
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
36,1 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
9,1 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
29,3 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0,4 %
B946
Други оказали съдействие дружества, посочени в приложение I
24,1 %
Всички останали дружества
25,0 %
B999
3. Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат при представяне пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложение II. Ако такава фактура не бъде представена, се прилага митото, приложимо за „всички останали дружества“.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Сумите, обезпечени чрез временните антидъмпингови мита в съответствие с Регламент (ЕС) № 1205/2013 на Комисията (12), се събират окончателно. Събраните като обезпечение суми над комбинираните ставки на антидъмпинговите мита, предвидени в член 1, параграф 2 по-горе, и на изравнителните мита, приети с Регламент за изпълнение (ЕС) № 471/2014 на Комисията (13), се освобождават.
Член 3
Когато нов производител износител в Китайската народна република представи на Комисията достатъчно доказателства за това, че:
-
не е изнасял за Съюза описания в член 1, параграф 1 продукт през разследвания период (от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г.),
-
не е свързан с който и да било от износителите или производителите в Китайската народна република, спрямо които са наложени мерките по настоящия регламент,
-
действително е изнасял за Съюза разглеждания продукт след разследвания период, на който се основават мерките, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза,
член 1, параграф 2 може да се измени, като новият производител износител се добави в списъка на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и следователно подлежат на облагане със среднопретеглената митническа ставка в размер на 24,1 %.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 13 май 2014 година.
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 470/2014,
13. mai 2014,
millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit solaarklaasi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4 ja artikli 14 lõiget 1,
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Ajutised meetmed
(1)
28. novembril 2013 kehtestas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) määrusega (EL) nr 1205/2013 (edaspidi „ajutine määrus”) (2) ajutise dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist pärit solaarklaasi impordi suhtes.
(2)
Menetlus algatati 28. veebruaril 2013 kaebuse alusel, mis esitati tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu solaarklaasi kogutoodangust (3).
(3)
Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2009 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
2. Järgnenud menetlus
(4)
Pärast selliste oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, mille põhjal ajutine dumpinguvastane tollimaks kehtestati, (edaspidi „esialgsete järelduste avalikustamine”) esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad väljendasid oma seisukohti esialgsete järelduste kohta. Isikutele, kes taotlesid ärakuulamist, anti selleks võimalus.
(5)
Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe kogumist ja kontrollimist. Huvitatud isikute suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ja vajaduse korral tehti esialgsetes järeldustes asjakohased muudatused.
(6)
Seejärel teavitas komisjon kõiki huvitatud isikuid olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti kehtestada Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV”) pärit solaarklaasi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõuda lõplikult sisse ajutise tollimaksuga tagatud summad (edaspidi „lõplike järelduste avalikustamine”). Kõikidele huvitatud isikutele anti aega märkuste esitamiseks kõnealuse lõplike järelduste avalikustamise kohta.
(7)
Huvitatud isikute esitatud märkusi kaaluti ja võeti vajaduse korral arvesse.
3. Väljavõtteline uuring
(8)
Üks eksportiv tootja väitis, et liidu tootjate koguarv ei olnud ajutise määruse põhjendustes 7, 11 ja 75 selgelt esitatud. Selles küsimuses kinnitab komisjon, et endast andsid teada kaheksa liidu tootjat, kes uurimisperioodi jooksul tegutsesid. Kõikide liidu tootjate isikud peale ühe jäeti avalikustamata. Oma vastuses üldist teavet avalikustavale dokumendile nimetas kaebuse esitaja kolm liidu tootjat, kes olid äritegevuse lõpetanud (Guardian, AGC ja Centrosolar Glass), ning neljanda äriühingu, kes oli tootmist oluliselt vähendanud (Saint Gobain).
(9)
Kuna muid märkusi Hiina RV eksportivate tootjate ja liidu tootjate valimisse kaasamise kohta ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 7-24 esitatud esialgsed järeldused.
4. Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud
(10)
Pärast ajutise määruse vastuvõtmist tehti kontrollkäik teise koostööd teinud kasutaja, nimelt äriühingu Viessmann Faulquemont SAS (Prantsusmaa) valdustesse.
5. Menetlusõigused
(11)
Üks eksportiv tootja väitis, et talle esitatud avalikustatud esialgsed järeldused ei olnud piisavad, eelkõige dumpingu-, hinna allalöömise ja kahjumarginaali arvutuste puhul. Kuna avalikustamine ei olnud piisav, ei olnud tal võimalik kasutada oma põhiõigust kaitsele, mis on tagatud määrusega (EÜ) nr 1225/2009 (edaspidi „algmäärus”), WTO dumpinguvastase lepinguga ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga.
(12)
Dumpingumarginaali arvutamise küsimuses väitis kõnealune eksportiv tootja, et avalikustatud esialgsetes järeldustes ei esitatud mingeid üksikasju summa kohta, millega korrigeeriti pindamise ja klaasivalu kulusid (vt ajutise määruse põhjendus 64), ega müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi protsendimäära kohta.
(13)
Selle väitega nõustuti ning komisjon avalikustas lisateavet. Kui konfidentsiaalsusest tulenevatel põhjustel ei olnud täpseid andmeid võimalik esitada, avalikustati vahemikud.
(14)
Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis asjaomane eksportiv tootja, et avalikustatud andmed ei olnud jätkuvalt piisavad ning et eelkõige oli ebaselge see, kas pindamiskulude korrigeerimisel võeti arvesse ühepoolse pindamise kulusid, kahepoolse pindamise kulusid või mõlemat.
(15)
Nagu on selgitatud allpool põhjenduses 68, ei esitanud huvitatud isikud mingeid tõendeid, mis oleksid näidanud, et ühepoolselt ja kahepoolselt pinnatud solaarklaasi tootmise kulud oleksid järjepidevalt erinevad. Seepärast ei teinud komisjon korrigeerimise taseme arvutamisel vahet ühepoolselt ja kahepoolselt pinnatud solaarklaasil.
(16)
Kahju küsimuses esitas sama eksportiv tootja kaebuse selle kohta, et talle esitatud konkreetses teavet avalikustavas dokumendis olid liidu tootjate müügi- ja taotlushinnad kokku viiest tooteliigist kahe puhul konfidentsiaalsusest tulenevatel põhjustel tähistatud piiratuna või esitatud vahemikena.
(17)
Samuti väitis asjaomane äriühing, et tegemist on äärmiselt konfidentsiaalse juhtumiga, mille puhul on teada ainult ühe valimisse kaasatud liidu tootja nimi. Selle tagajärjel oli äriühing seisukohal, et isegi kui teatavate tooteliikide puhul on teave seotud üksnes ühe või kahe liidu tootja andmetega, ei oleks mingil viisil võimalik kõnealuseid äriühinguid kindlaks teha ning anda eksportivale tootjale seeläbi liidu konkurentide ees individuaalselt või kollektiivselt olulist konkurentsieelist.
(18)
Algmääruse artikli 20 kohaselt on komisjon tõepoolest kohustatud pärast ajutiste meetmete võtmist avalikustama oluliste faktide ja kaalutlustega seotud üksikasjad, mille alusel kõnealused meetmed kehtestati. Algmääruse artikli 19 kohaselt on komisjon aga ühtlasi kohustatud käsitlema konfidentsiaalsena igasugust teavet, mis on oma laadilt konfidentsiaalne või mis on esitatud konfidentsiaalsena.
(19)
Käesoleval juhul on liidu tootjate kahe tooteliigi tegelikud müügi- või taotlushinnad eemaldatud või esitatud vahemikena, sest üht tooteliiki käsitlev teave on pärit ainult ühelt või kahelt liidu tootjalt. Peale selle on asjaomases ärivaldkonnas üldtuntud tõsiasi, et ükski teine liidu tootja kõnealust tooteliiki ei tooda. Sellest tulenevalt leiab komisjon, et asjaomane teave on oma laadilt konfidentsiaalne, kuna selle avalikustamine annaks konkurentidele märkimisväärse konkurentsieelise ja/või kahjustaks oluliselt teabe esitanud äriühingut (äriühinguid). Lisaks on sama laadi teave eemaldatud teise tooteliigi puhul, et vältida võimalust tuletada kättesaadavate koguandmete põhjal esimest tooteliiki käsitlevad andmed.
(20)
Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas asjaomane äriühing oma väidet, et kahjumarginaali arvutuste avalikustamise tase ei olnud piisav. Täpsemalt esitas ta kaebuse selle kohta, et ei olnud selge, kuidas on valitud teine tooteliik, mida käsitlevad andmed on eemaldatud. Komisjon selgitab, et seda tehti täielikult juhuslikkuse alusel.
(21)
Lahendusena väidetavalt ebapiisavale avalikustamisele tegi kõnealune äriühing ettepaneku, et tema juristid võiksid kohtuda komisjoni töötajatega ning dumpingu- ja kahjumarginaali arvutusi üksikasjalikult arutada, ilma ühestki konfidentsiaalsest dokumendist koopiaid tegemata, või teise võimalusena võiksid nad saada juurdepääsu komisjoni ruumides asuvale andmehoidlale, kus oleks võimalik teha märkmeid.
(22)
Komisjonil ei olnud võimalik seda taotlust rahuldada. Selleks et äriühingu juristid saaksid arvutusi kontrollida, tuleks neile esitada ühe või kahe äriühingu täpsed andmed. See ei olnud aga võimalik, sest kooskõlas algmääruse artikliga 19 on komisjonil kohustus hoida neid andmeid konfidentsiaalsena.
(23)
Peale selle märkis komisjon avalikustatud lõplikes järeldustes sõnaselgelt, et kõikides äriühingu kaitseõigustega seotud küsimustes, nagu juurdepääs toimikule, võib äriühing pöörduda ärakuulamise eest vastutava ametniku poole kooskõlas ärakuulamise eest vastutava ametniku pädevusega (4). Äriühing ei taotlenud aga avalikustatud lõplike järelduste kohta märkuste esitamise tähtaja jooksul ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist.
(24)
Eespool kirjeldatut arvesse võttes lükkab komisjon kõnealuse eksportiva tootja menetlusõiguste võimalikku rikkumist käsitlevad väited tagasi.
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
1. Vaatlusalune toode
(25)
Nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 26, on vaatlusalune toode solaarklaas, mis koosneb karastatud sooda-lubi-lehtklaasist, mille rauasisaldus on alla 300 ppm, päikese läbitustegur üle 88 % (mõõdetud vastavalt AM1,5 300-2 500 nm), kuumuskindlus kuni 250 °C (mõõdetud EN 12150 kohaselt), vastupidavus termolöökidele Δ 150 K (mõõdetud EN 12150 kohaselt) ja mehaaniline tugevus vähemalt 90 N/mm2 (mõõdetud EN 1288-3 kohaselt) (edaspidi „vaatlusalune toode”, üldtuntud nimetusega „solaarklaas”). Vaatlusalune toode kuulub praegu CN-koodi ex 7007 19 80 alla.
2. Toote määratlusega seotud väited
(26)
Üks eksportiv tootja väitis pärast esialgsete järelduste avalikustamist, et vastupidiselt ajutise määruse põhjenduses 32 sätestatule tuleks toote määratluse alt välja jätta kasvuhooneklaas, mis vastab solaarklaasi tehnilistele omadustele, nagu on kirjeldatud ajutise määruse põhjenduses 26. Esiteks on kasvuhooneklaasi füüsikalised omadused solaarklaasi omadustest eksportija väidete kohaselt väga erinevad: i) kasvuhooneklaasi toodetakse erinevas mõõdus vastavalt kliendi nõudmistele, samal ajal kui solaarklaasil on teatavad kindlad mõõdud; ii) kasvuhooneklaas võib olla kahepoolselt pinnatud, kuid fotoelektriliste moodulite jaoks kasutatav solaarklaas ei ole kahepoolselt pinnatud. Teiseks on kasvuhooneklaasil väidetavalt erinev kasutusala - seda ei saa kasutada ei fotoelektriliste moodulite ega päikesekollektorite tootmiseks.
(27)
Komisjon lükkab selle väite tagasi järgmistel põhjustel. Esiteks ei ole oluline asjaolu, et kasvuhoonete valmistamiseks kasutatav solaarklaas on erinevas mõõdus kui fotoelektriliste moodulite või päikesekollektorite jaoks kasutatav solaarklaas, sest suurusega seotud nõuded võivad olla erinevad nii fotoelektriliste moodulite kui ka kasvuhoonete puhul. Samuti võib toodete mis tahes väljajätmine sel põhjusel tuua kaasa võimaliku dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidumise. Teiseks ei ole turul müüdava kasvuhooneklaasi puhul tegemist mitte üksnes kahepoolselt pinnatud solaarklaasiga, vaid see võib olla ka pindamata või ühepoolselt pinnatud. Peale selle, nagu on selgitatud allpool põhjenduses 68, kasutatakse nii fotoelektriliste moodulite kui ka päikesekollektorite jaoks ka kahepoolselt pinnatud klaasi. Seepärast ei saa kõnealune füüsikaline omadus eristada kasvuhooneklaasiks kasutatavat solaarklaasi muudel eesmärkidel kasutatavast solaarklaasist. Lisaks sellele ei saa välistada, et kasvuhoonete valmistamiseks ette nähtud solaarklaasi kasutatakse fotoelektriliste moodulite ja/või päikesekollektorite tootmiseks.
(28)
Pärast avalikustamist väitis üks importija, et asjaolu, et uurimise käsitlusalast ei olnud välja jäetud solaarklaasi, mida saab kasutada ka mööbliklaasina, põhjustab äriühingute jaoks halduskoormust ja viivitusi. Väidetavalt on see tingitud sellest, et äriühingud peavad saatma liidu tolliasutustele katsearuanded iga kord, kui tolliasutused kahtlevad, kas imporditava kauba suhtes võivad olla kehtestatud meetmed.
(29)
Komisjon leiab, et seda liiki klaasi ei tohiks uurimise käsitlusalast välja jätta, sest solaarklaasi on võimalik kasutada kasvuhoonetes ja mööblis. Selleks et tagada liidu tootmisharu piisav kaitse dumpinguhinnaga impordi kahjuliku mõju eest, tuleb vältida meetmetest kõrvalehoidumist võimaldavaid olukordi. Piisava kaitse positiivne mõju kaalub üles asjaomase importija väidetava täiendava halduskoormuse kahjuliku mõju.
(30)
Teine eksportiv tootja väitis, et toote määratluse alt tuleks välja jätta valuklaas, sest tema toodetavat klaasi kasutatakse ehitusturul ja kasvuhoonete turul. Peale selle väitis ta, et valuklaasi ei kasutata fotoelektriliste moodulite tootmiseks. Väidete põhjal, mille komisjon esitas ajutise määruse põhjenduses 33, kinnitab aga komisjon taas kord, et valuklaas vastab selgelt solaarklaasi tehnilistele omadustele, mis on esitatud ajutise määruse põhjenduses 26. Samuti toodavad valuklaasi nii liidu tootmisharu kui ka eksportivad tootjad. Seda kinnitab internetis avalikult kättesaadav teave (5). Sellest tulenevalt lükatakse see väide tagasi.
3. Järeldus
(31)
Kuna vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kohta muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 26-33 esitatud järeldused.
C. DUMPING
1. Turumajanduslik kohtlemine
(32)
Pärast esialgsete järelduste ja seejärel lõplike järelduste avalikustamist väitis üks eksportiv tootja, et komisjon oli teinud vea tema turumajandusliku kohtlemise taotluse tagasilükkamisel. Sama väide turumajanduslikku kohtlemist käsitleva otsuse kohta esitati juba uurimise algetapis ning komisjon lükkas selle tagasi ajutise määruse põhjendustes 43 ja 47.
(33)
Eksportiv tootja väitis, et maksusoodustuste ja toetuste teel saadud kasu ei moodusta märkimisväärset osa tema käibest. Selles küsimuses tuletatakse meelde, et seda väidet koos muude argumentidega käsitleti juba komisjoni 13. septembri 2013. aasta kirjas kõnealusele eksportijale, milles komisjon teavitas asjaomast isikut otsusest tema turumajandusliku kohtlemise kohta. Eelkõige rõhutati seda, et kõnealuse eelise laadi tõttu ei ole uurimisperioodil saadud kasumi absoluutväärtus oluline selle hindamiseks, kas moonutus on „märkimisväärne”. Seepärast lükatakse see väide tagasi.
(34)
Eespool kirjeldatut arvesse võttes kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 34-47 tehtud järeldus, mille kohaselt tuleks kõik turumajandusliku kohtlemise taotlused tagasi lükata.
2. Normaalväärtus
2.1. Võrdlusriigi valimine
(35)
Ajutises määruses valiti kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a asjakohaseks võrdlusriigiks Türgi. Üks eksportiv tootja väitis, et Türgi ei ole normaalväärtuse kindlaksmääramiseks sobilik võrdlusriik, kuna riigis on ainult üks solaarklaasi tootja ning solaarklaasi import Türgi turul praktiliselt puudub. Samuti väitis kõnealune eksportiv tootja, et Türgi omamaisel solaarklaasiturul on väga suur kasumimarginaal, mis seega paisutab kunstlikult normaalväärtuse taset. Peale selle tuletas sama eksportiv tootja meelde, et Türgis toodetud solaarklaasi puhul ei kasutata pindamist ega klaasivalu. Selle tagajärjel ei ole Türgi samasuguse toote omamaise turu puhul võimalik saada normaalväärtuse kindlakstegemiseks vajalikke põhiandmeid. Seepärast väitis eksportiv tootja, et normaalväärtuse kindlaksmääramisel oleks selle asemel tulnud tugineda liidu hindadele.
(36)
Esiteks tuletab komisjon meelde, et Türgis puuduvad samasuguse toote puhul olulised kaubandustõkked. Seepärast ei saa järeldada, et Türgi solaarklaasiturg oleks rahvusvahelisele kaubandusele suletud. Vastupidi, turg on avatud ja samasuguse toote hind kõnealusel omamaisel turul kujuneb vabalt pakkumise ja nõudluse koosmõju põhjal.
(37)
Teiseks rõhutab komisjon seoses väitega väga suure kasumi kohta Türgi omamaisel turul, et ta ei täheldanud Türgi samasuguse toote turul uurimisperioodi jooksul liidu tootjate vaatlusalusel perioodil saavutatud kasumimarginaaliga võrreldes liiga suurt kasumimarginaali.
(38)
Kolmandaks ei tähenda teatavate tooteliikide puudumine kolmandas riigis, et kõnealune riik ei ole võrdlusriigiks sobilik. Vastupidi, algmääruse artikli 2 lõikes 3 on sätestatud, et kui teatavate tooteliikide omamaine müük puudub, arvutab komisjon normaalväärtuse päritoluriigi tootmiskulude alusel, millele lisatakse põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. Pindamise ja klaasivalu osa kuludest põhines liidu tootmisharult pärit kontrollitud andmetel.
(39)
Eespool kirjeldatut arvesse võttes lükatakse tagasi väide, et Türgi ei ole sobilik võrdlusriik.
(40)
Samuti ei saa komisjon nõustuda väitega, et normaalväärtus oleks tulnud kindlaks määrata liidus tegelikult makstud hindade põhjal. Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt võib komisjon kasutada liidu hindu normaalväärtuse kindlaksmääramiseks üksnes siis, kui kõnealust väärtust ei ole võimalik määrata asjakohase võrdlusriigi andmete põhjal. Kuna leiti, et olemas on asjakohane võrdlusriik ja tootja tegi piisavalt koostööd, oli komisjon kohustatud määrama normaalväärtuse kõnealuse võrdlusriigi andmete põhjal, mitte kasutama liidu hindu (6).
(41)
Komisjon kinnitab Türgi valimise võrdlusriigiks algmääruse artikli 2 lõike 7 tähenduses.
2.2. Normaalväärtus
(42)
Üks eksportiv tootja väitis, et komisjon oli teinud normaalväärtuse kindlaksmääramisel vea, tuginedes üksnes kasumlikule müügile võrdlusriigis ja lisades hüpoteetilise kasumimarginaali sellisele müügile, mis ei olnud kasumlik.
(43)
Komisjon kinnitab, et nagu on selgitatud ajutise määruse põhjendustes 61 ja 62 ning nõutud algmääruse artikli 2 lõikes 4, tegi ta normaalväärtuse määramiseks kindlaks, et vähemalt 80 % kõikide samasuguse toote liikide müügist Türgi omamaisel turul oli kasumlik. Sellest tulenevalt võeti normaalväärtuse määramisel arvesse kogu müüki Türgi omamaisel turul, olenemata sellest, kas see oli kasumlik või mitte. Seega ei ole kõnealune väide põhjendatud ja lükatakse tagasi.
(44)
Kuna muid märkusi normaalväärtuse kindlaksmääramise kohta ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 58-64.
2.3. Ekspordihind
(45)
Kuna ekspordihindade kohta mingeid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 65.
2.4. Võrdlus
(46)
Pärast esialgsete järelduste ja seejärel lõplike järelduste avalikustamist väitis üks eksportiv tootja, et komisjon oli teinud vea tema ekspordihinna korrigeerimisel algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti i alusel. Tema väitel moodustasid tootja ja seotud kaupleja ühe ettevõtja ning seega on selline korrigeerimine välistatud. Igal juhul on korrigeerimiste tase liiga kõrge, sest komisjon lähtus selle puhul tegelikust kasumimarginaalist, mida ei tehtud kindlaks turutingimuste põhjal, vaid mis tulenes pigem siirdehindu käsitlevast kokkuleppest. Selle asemel oleks komisjon pidanud tegema korrigeerimise, kui see üldse vajalik oli, tootja ja sõltumatu importija vahelise hinnangulise turutingimustel kasumimarginaali põhjal.
(47)
Uurimise käigus selgus, et eksportival tootjal oli endal täielikult toimiv ekspordiosakond, mis pidas liidu klientidega läbirääkimisi müügitingimuste üle, esitas tootmistellimusi, korraldas ja teostas lõpptoote tarnet liidu klientidele (sh koostas tarnedokumendid), tegeles ekspordi tollivormistusega ja koostas müügidokumente. Eksportiv tootja ja seotud kaupleja ei täitnud ekspordiga seotud tööülesandeid topelt. Eksportiv tootja väljastas aga müügiarved kauplejale, kes omakorda väljastas lepingujärgse hinnaga müügiarve liidu kliendile. Seotud kaupleja nõudis makse sisse, lahutas sellest kasumimarginaali ja maksis ülejäänud summa eksportivale tootjale.
(48)
Seepärast leiab komisjon, et seotud kauplejat ei saa käsitada äriühingusisese müügiosakonnana, isegi kui lugeda, et kaks äriühingut moodustavad ühe ettevõtja, ning et algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti i alusel tehtud korrigeerimine on täielikult põhjendatud. Kuna korrigeerimine kajastab seotud äriühingute vahel tegelikult sissenõutud kasumimarginaali, ei ole peale selle põhjust asendada seda mõne muu teoreetilise summaga. Seepärast lükatakse kõnealune väide tagasi.
(49)
Üks eksportiv tootja väitis, et tema tootmisvõimsus oli liidu tootmisharu omast palju suurem ning seega oli tal eelis vaatlusaluse toote tootmisprotsessi väiksemate kulude kujul. Seepärast peaks komisjon kaaluma seda väidetavat väiksemate tootmiskuludega seotud eelist ja tegema vajaliku korrigeerimise.
(50)
Komisjon ei saa selle väitega nõustuda. Esiteks ei nimeta eksportiv tootja asjakohast õigusnormi, mille alusel oleks võimalik sellist korrigeerimist teha. Teiseks ei ole tõendatud, et suuremast tootmisvõimsusest tulenevad väiksemad tootmiskulud mõjutaksid hindu või hindade võrreldavust algmääruse artikli 2 lõike 10 tähenduses. Isegi kui kulude erinevust oleks võimalik tõendada, ei ole selge, kuidas see kajastub lõpphinnas ja kas seda ei tasakaalusta muude kulude erinevused.
(51)
Peale selle on eksportiva tootja väidetav eelis seotud väidetavalt väiksemate tootmiskuludega, võrrelduna liidu tootmisharu kuludega. Selles küsimuses tuletatakse meelde, et asjaomasele eksportivale tootjale ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist ning seega tema kulusid ei kontrollitud. Komisjon määras normaalväärtuse algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a alusel kindlaks tegelike hindade ja/või võrdlusriigi tootja kulude põhjal, sest mitteturumajanduslikes riikides ei kujune hinnad ja kulud turujõudude põhjal ega ole seega turuhindade või kulude usaldusväärne aseaine.
(52)
Üks Hiina RV eksportiv tootja väitis, et komisjon peaks korrigeerima ühe tema konkurendi ekspordi tehasehinda, lahutades sellest teenustasu ja litsentsitasu, mida ta väidetavalt maksis kolmandale isikule.
(53)
Komisjon lükkab selle väite tagasi. Esiteks ei nimeta kõnealune eksportiv tootja algmääruse asjakohast sätet, mille alusel oleks võimalik sellist korrigeerimist teha. Teiseks, isegi kui võiks järeldada, et asjaomane väide on hõlmatud algmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga e, milles on sätestatud transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakuludega seotud korrigeerimised, ei käsitle see säte teenustasusid ega litsentsilepinguga seotud kulusid. Selliste kulude puhul on tegemist äritegevuse kuludega, mida kolmandalt isikult saadud tehnoloogialitsentsi kasutav kauba tootja tavapäraselt kannab, olenemata sellest, kas kaup eksporditakse või müüakse omamaiselt. Seepärast peaksid kõnealused kulud kajastuma nii eksport- kui ka omamaise müügi lõpphinnas. Seega ei saa sellised kulud mõjutada ekspordihinna ja normaalväärtuse võrreldavust. Seetõttu ei ole kohandamine algmääruse artikli 2 lõike 10 alusel põhjendatud ja see väide lükatakse tagasi.
(54)
Nagu on sätestatud ajutise määruse põhjendustes 67 ja 68, võeti normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tegemiseks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi.
(55)
Sellest lähtuvalt tehti äriühingute põhiselt transpordi-, mereveo- ja kindlustuskulude, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude, eksporditollimaksude ja vahendustasudega seotud korrigeerimised kõikidel juhtudel, kus ilmnes, et need mõjutasid hindade võrreldavust. Pärast ajutiste meetmete kehtestamist märkas aga komisjon, et tehnilisest veast tingituna oli välja jäetud käibemaksuga seotud korrigeerimine. Seda on vastavalt kohandatud dumpinguarvutustes, mis on esitatud asjakohases tabelis allpool põhjenduses 169.
(56)
Kaks eksportivat tootjat väitsid, et ühe tooteliigi puhul ei tehtud ekspordihinna ja normaalväärtuse vahelist hinnavõrdlust nõuetekohaselt. Seda väidet on käsitletud allpool põhjendustes 67-68.
2.5. Dumpingumarginaalid
(57)
Kuna märkusi ei esitatud, kinnitatakse dumpingumarginaalide arvutamise metoodika, mida on kirjeldatud ajutise määruse põhjendustes 69-73.
(58)
Üks eksportiv tootja väitis, et ta oli teinud vea dumpinguvastase küsimustiku täitmisel ja märkinud mitmel korral valesti oma vaatlusaluse toote ELi suunatud eksportmüügi kulude, kindlustuse ja veo väärtused (edaspidi „CIF-väärtused”). Teatatud CIF-väärtused olid liiga väikesed ja paisutasid seetõttu nii äriühingu dumpingumarginaali kui ka kahjumarginaali.
(59)
Komisjon uuris seda taotlust põhjalikult. Pärast vastavate tehingute CIF-hindade kohapealset kontrollimist ja ELi importija andmetega võrdlemist sai komisjon kinnitada asjaomase väite õigsust. Seepärast nõustuti kõnealuse väitega.
(60)
Võttes arvesse normaalväärtuse ja ekspordihinna korrigeerimisi ning asjaolu, et muid märkusi ei esitatud, on lõplikud dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksude tasumist, järgmised:
Äriühing
Dumpingumarginaal
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
83,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
78,4 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
90,1 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
41,6 %
Teised koostööd tegevad äriühingud
84,7 %
Kõik teised äriühingud
90,1 %
D. KAHJU
1. Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus
(61)
Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratluse kohta ei esitatud mingeid märkusi. Seepärast kinnitab komisjon ajutise määruse põhjendused 75-79.
2. Liidu tarbimine
(62)
Pärast esialgsete järelduste avalikustamist ajakohastati valimisse kaasatud liidu tootjaid käsitlevaid müügimahu andmeid, mille oli esitanud kaebuse esitaja, valimisse kaasatud liidu tootjatelt pärit andmetega. Vastavalt sellele korrigeeriti tabelit 1 (vt allpool). Korrigeerimisega ei muudeta ega kuulutata kehtetuks ajutises määruses esitatud andmetel põhinevaid suundumusi või järeldusi. Kuna liidu tarbimise kohta muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse seega ajutise määruse põhjendustes 80-82 kindlaks tehtud liidu tarbimise suundumusi.
Tabel 1
Liidu tarbimine (1 000 m2)
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Liidu kogutarbimine
16 596
28 239
33 993
27 412
Indeks
100
170
205
165
Allikas: Glass for Europe, kaebuse esitaja ning valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule.
3. Asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi maht, hind ja turuosa
(63)
Liidu tootmisharu müüki käsitlevates andmetes tehtud korrigeerimiste tagajärjel (vt põhjendus 62 eespool) on korrigeeritud ka asjaomasest riigist pärit impordi turuosa (vt tabel 2). Korrigeerimine ei muuda ajutises määruses esitatud andmetel põhinevaid suundumusi või järeldusi.
(64)
Sellest tulenevalt kinnitab komisjon ajutise määruse põhjendused 83-87.
Tabel 2
Impordi maht (1 000 m2) ja turuosa
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Turuosa
7,2 %
7,3 %
18,1 %
30,5 %
Indeks
100
100
250
421
Allikas: Glass for Europe, kaebuse esitaja ning valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule.
4. Hinna allalöömine
(65)
Ajutise määruse põhjendustes 88-89 on selgitatud, kuidas tehti kindlaks hinna allalöömine uurimisperioodi jooksul. Iga tooteliigi puhul võrreldi kaalutud keskmisi müügihindu (korrigeerituna tehasehindade tasemele), millega valimisse kaasatud liidu tootjad müüsid toodet sõltumatutele klientidele liidu turul, koostööd tegevate valimisse kaasatud eksportivate tootjate vastava tooteliigi kaalutud keskmiste impordihindadega. Asjaomase impordi puhul arvestati hindu esimesele sõltumatule kliendile liidu turul, määratuna CIF-hindade põhjal ja ülespoole korrigeerituna, st tollivormistuse, tollimaksude, käitlemis- ja laadimiskulude võrra. Sõltuvalt toote kontrollnumbrist suurendavad kõnealused korrigeerimised hinda 7-15 %.
(66)
Hindu võrreldi tooteliikide numbrite kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, tehes eelmises põhjenduses sätestatud nõuetekohased korrigeerimised ning arvates maha soodustused ja hinnaalandused. Võrdluse tulemus - väljendatuna protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest uurimisperioodil - näitas, et dumpinguhinnaga impordi puhul moodustas kaalutud keskmine hindade allalöömise marginaal 10,6-26,7 % valimisse kaasatud liidu tootjate hindadest.
(67)
Kaks eksportivat tootjat väitsid, et ühe tooteliigi puhul ei ole hindu õigesti võrreldud. Eelkõige väideti, kahepoolselt pinnatud solaarklaasi oleks tulnud võrrelda ühepoolselt pinnatud solaarklaasist eraldi. Kahepoolselt pinnatud solaarklaasi kulud ja hind on väidetavalt palju suuremad kui ühepoolselt pinnatud solaarklaasi puhul. Peale selle väideti, et kahepoolselt pinnatud solaarklaasi päikese läbitustegur on „tavaliselt” palju suurem kui ühepoolselt pinnatud solaarklaasil. Lõpuks väitis üks eksportija, et fotoelektrilistes moodulites ei kasutata kunagi kahepoolselt pinnatud solaarklaasi, kuna selle hind on ühepoolselt pinnatud solaarklaasi hinnast palju kõrgem, ent kahepoolselt pinnatud solaarklaasi päikese läbitustegur on fotoelektrilistes moodulites kasutamise puhul sama mis ühepoolselt pinnatud solaarklaasil. Seevastu on päikeseenergial töötavates soojusseadmetes kahepoolselt pinnatud solaarklaasi abil saavutatud suurem läbitustegur oluline, sest tänu sellele võivad päikeseenergial töötavad soojusseadmed olla palju tõhusamad.
(68)
Komisjon lükkab kõnealuste eksportivate tootjate esitatud väited tagasi järgmistel põhjustel. Esiteks ei esitanud eksportiv tootja peale üldiste väidete mingeid tõendeid selle kohta, et ühepoolselt ja kahepoolselt pinnatud solaarklaasi tootmise kulud oleksid järjepidevalt erinevad. Liidu tootmisharu kinnitas vastupidist ja väitis, et tootmiskulud erinevad sõltuvalt kasutatavast pindamistehnoloogiast ning kahepoolselt pinnatud klaas ei pruugi tingimata olla kallim kui ühepoolselt pinnatud klaas ja vastupidi. Teiseks peab tõepoolest paika, et kahepoolselt pinnatud klaas võib saavutada ühepoolselt pinnatud klaasist suurema päikese läbitusteguri (esimesel võib päikese läbitustegur olla maksimaalselt 98 % ja teisel kuni 95 %) ning et see tehniline omadus on oluline üksnes päikeseenergial töötavate soojusseadmete puhul, samal ajal kui fotoelektriliste moodulite puhul ei ole see määrav. Vastupidiselt asjaomase eksportiva tootja väidetele müüakse aga kahepoolselt pinnatud solaarklaasi ka fotoelektriliste moodulite tootjatele, kes moodustavad lausa selle suurima turu. Uurimisperioodil oli liidu tootmisharu kahepoolselt pinnatud solaarklaasi müük päikesekollektorites kasutamiseks tegelikult ebaoluline (alla 1 % kahepoolselt pinnatud klaasi kogumüügist; kogu ülejäänud müük oli suunatud fotoelektrilistele moodulitele).
(69)
Impordijärgsete kulude küsimuses esitati pärast esialgsete järelduste avalikustamist kaks märkust. Esimeses märkuses väitis kaebuse esitaja, et hindade korrigeerimine seoses tollivormistuse, käitlemis- ja laadimiskuludega peaks olema palju madalamal tasemel, st 0,26 eurot/m2 tollivormistuse, käitlemis- ja laadimiskulude eest pluss 3 % tollimaksudena, mitte kasutatud 0,40 eurot/m2 pluss 3 % tollimaksudena.
(70)
Teise märkuse esitanud eksportiva tootja väitel ei olnud avalikustatud mingeid üksikasju kulude jaotuse kohta peale üldsumma 0,40 eurot/m2, mis hõlmas imporditud toodete käitlemiskulusid ning tollivormistus- ja ajutise ladustamise tasusid impordikohas. Ühtlasi väitis ta, et selgitatud ei olnud kriteeriume, mille põhjal tehti kindlaks, kas korrigeerimist peeti põhjendatuks või mitte.
(71)
Komisjoni tehtud kõnealused korrigeerimised põhinevad Hiina RVs toodetud solaarklaasi importijatelt saadud kontrollitud andmetel ning kajastavad tegelikke kaalutud keskmisi kulusid, mida uurimisperioodil vaatlusaluse toote importimisel kanti. Vastukaaluks osutas kaebuse esitaja tavapärastele standardtasudele, mida küsib sõltumatu ekspediitor Hiinast pärit impordi eest tavalistes merekonteinerites. Kõnealuse teabe puhul ei ole tegemist kehtiva tõendiga tegelike tasude kohta, mida ekspediitorid vaatlusaluse toote impordi eest uurimisperioodi jooksul küsisid. Sellest tulenevalt lükatakse kaebuse esitaja väide tagasi.
(72)
Eksportiva tootja väite puhul ei ole võimalik asjaomase summa (0,40 eurot/m2) täiendavat jagunemist esitada, kuna kõnealune summa on kaalutud keskmine, mis on välja arvutatud paljude uurimisperioodi jooksul tegelikult väljastatud arvete põhjal seoses Hiina solaarklaasi impordiga mitmes ELi sadamas. Seega on tegelikud impordijärgsed kulud erinevad, sõltuvalt ELi sisenemise sadamast, tooteliigist, ajutise ladustamise kasutamisest impordikohas jne.
(73)
Peale selle peetakse komisjonipoolset ajutises määruses tehtud impordijärgsete kulude korrigeerimist põhjendatuks, sest see põhineb tegelikel kontrollitud arvetel, mille sõltumatud importijad on Hiina solaarklaasi impordi eest tasunud.
(74)
Kuna muid märkusi hinna allalöömise arvutamiseks kasutatud metoodika kohta ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 89 ja 90 selgitatud hinnavõrdluse meetod.
5. Makromajanduslikud näitajad
(75)
Nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 92, eristas komisjon kahju analüüsimiseks makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Vaatlusaluse perioodi makromajanduslikke näitajaid analüüsiti liidu tootmisharu esitatud andmete põhjal, mis hõlmasid kõiki liidu tootjaid, kes endast uurimise jooksul teada andsid.
(76)
Üks eksportiv tootja väitis, et komisjon ei analüüsinud kahju kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 2 ja 5, kuna ta tegi kahju analüüsi kahe eraldiseisva ja väidetavalt vastuolulise andmekogumi, st makro- ja mikromajanduslike kahjunäitajate põhjal. Peale selle väitis ta, et kahel andmekogumil põhineva analüüsi väidetav vastuolulisus seab tõsiselt kahtluse alla kogu kahju käsitlusviisi asjakohasuse, õigluse ja objektiivsuse.
(77)
Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas sama äriühing oma väidet. Samuti nimetas ta mitut varasemat uurimist, mille puhul liidu institutsioonid olid väidetavalt vastuoluliselt määratlenud andmekogumite kuulumise kas makro- või mikromajanduslike andmete alla.
(78)
Komisjon ei saa selle väitega nõustuda. Tegemist on metoodikaga, mida kohaldatakse valimeid hõlmavate juhtumite puhul, et analüüsida liidu tootmisharu olukorda ja võtta lisaks valimiga seotud suundumustele arvesse ka liidu tootmisharu kui tervikuga seotud suundumusi. Analüüsis on arvestatud kõiki algmääruse artikli 3 lõikega 5 ette nähtud tegureid. Järeldus kahju kohta on samuti tehtud kõigi nende tegurite põhjal. Seega tehti kahjuanalüüs kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 2 ja 5.
(79)
Kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitab komisjon ajutise määruse põhjendused 90-94.
(80)
Makromajanduslike näitajate puhul, mida komisjon analüüsis ajutise määruse põhjendustes 95-103, muutus liidu tootmisharu müüki käsitlevates andmetes tehtud korrigeerimiste tagajärjel (vt põhjendus 62 eespool) mõnevõrra liidu tootjate turuosa (vt tabel 5). Korrigeerimine ei muuda aga ajutises määruses esitatud andmetel põhinevaid suundumusi või järeldusi. Sellest tulenevalt kinnitab komisjon ajutise määruse põhjendused 95-105.
Tabel 5
Müügimaht ja turuosa
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Müügimaht (1 000 m2)
14 696
25 303
26 556
18 039
Indeks
100
172
181
123
Turuosa
88,6 %
89,6 %
78,1 %
65,8 %
Indeks
100
101
88
74
Allikas: Glass for Europe, kaebuse esitaja ning valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule.
6. Mikromajanduslikud näitajad
(81)
Pärast esialgsete järelduste avalikustamist ajakohastati valimisse kaasatud liidu tootjate ühiku tootmiskulu. Vastavalt sellele korrigeeriti mõnevõrra tabelit 7 (vt allpool). Korrigeerimisega ei muudeta ega kuulutata kehtetuks ajutises määruses esitatud andmetel põhinevaid suundumusi või järeldusi. Kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitab komisjon seega ajutise määruse põhjendused 106-123.
Tabel 7
Keskmine müügihind liidus
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Ühiku tootmiskulu (eurot/m2)
13,13
8,38
8,44
9,34
Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule.
7. Järeldus kahju kohta
(82)
Kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitab komisjon ajutise määruse põhjendustes 124-129 esitatud järelduse, mille kohaselt liidu tootmisharu kandis olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.
E. PÕHJUSLIK SEOS
1. Dumpinguhinnaga impordi mõju
(83)
Ajutise määruse põhjendustes 131, 132 ja 133 järeldas komisjon, et liidu tootmisharu kantud olulise kahju ja Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi vahel on põhjuslik seos. Selle järelduse vaidlustas mitu huvitatud isikut, kelle väitel puudub kahju ja asjaomasest riigist pärit impordi suurenemise vahel põhjendatud ja selge ajaline kokkulangevus. See tuleneb asjaolust, et ajavahemikul 2009-2011 kasvas Hiina import märkimisväärselt. Peale selle oli Hiina impordi keskmine hind 2011. aastal 4,96 eurot/m2, mis sarnaneb 2012. aasta hinnale (4,38 eurot/m2).
(84)
Samad isikud väitsid, et järeldus, mille kohaselt tuleks liidu tootmisharu kantud kahju omistada Hiina impordile 2012. aastal, on vastuolus järeldusega, et väidetavalt ei avaldanud Hiina import aasta varem mingit kahjulikku mõju, eelkõige seoses liidu tootmisharu kasumimarginaaliga, kuigi keskmised impordihinnad olid väga sarnased.
(85)
Vaatlusaluse perioodi algusest kuni uurimisperioodi lõpuni kasvas import 596 % ja selle turuosa 321 %. Impordihinnad kahanesid vaatlusaluse perioodi jooksul 27,2 %.
(86)
Vastab tõele, et liidu tootmisharu kasumimarginaal oli 2011. aastal ainult mõnevõrra väiksem kui 2010. aastal, hoolimata Hiina RVst pärit impordi suurest kasvust juba 2011. aastal. Liidu solaarklaasi tarbimine kasvas aga 2011. aastal oluliselt, st 20,4 % ajavahemikul 2010-2011, samal ajal kui Hiina RVst pärit import kasvas samal ajavahemikul 150 %. Uurimisperioodil vähenes tarbimine veidi enam kui 19 %, ent Hiina import suurenes veelgi, kasvades 2011. aastaga võrreldes rohkem kui 35 %. See näitab selgelt liidu tootmisharu uurimisperioodil kantud olulise kahju ja Hiina dumpinguhinnaga impordi suure kasvu ajalist kokkulangevust. Loogiliselt kulub ka teatav aeg enne, kui liidu tootjad dumpinguhinnaga impordi kasvu kahjulikku mõju (näiteks klientide kaotamine, kahjumi kandmine, investeeringutasuvuse ja rahavoo vähenemine jne) tunnevad. Seepärast lükatakse see väide tagasi.
(87)
Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid samad isikud, et kantud olulise kahju ja Hiina dumpinguhinnaga impordi ajalist kokkulangevust ei saa hinnata kogu vaatlusaluse perioodi (2009. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni) põhjal, võtmata seejuures arvesse sellel ajavahemikul täheldatud vahepealseid suundumusi.
(88)
Komisjon analüüsis ka vahepealseid suundumusi vaatlusalusel perioodil. Asjaolu, et 2011. aastal teenis liidu tootmisharu tõepoolest jätkuvalt kasumit, kuigi Hiina import oli kõnealusel aastal juba kasvanud, ei mõjuta järeldust, et uurimisperioodil oli liidu tootmisharu kantud kahju ja Hiina dumpinguhinnaga impordi vahel ajaline kokkulangevus.
(89)
Kuigi uurimisperioodil vähenes tarbimine veidi enam kui 19 %, siis Hiina eksportivad tootjad:
-
kasvatasid oma turuosa 12,4 protsendipunkti võrrelduna 2011. aastaga, samal ajal kui liidu tootmisharu turuosa vähenes 12,3 protsendipunkti;
-
suurendasid Hiina impordi mahtu rohkem kui 35 %, võrreldes liidu tootmisharu müügi 32protsendilise vähenemisega, ja
-
vähendasid oma niigi väga madalaid ekspordihindu veel enam kui 10 % ja lõid liidu tootmisharu hindu alla kuni 26,7 %, mõjutades seega kahju, mida liidu tootmisharu uurimisperioodil kandis.
(90)
Eespool esitatud analüüsi põhjal järeldab komisjon, et dumpinguhinnaga impordi olemasolu ja selle turuosa ulatuslik kasv hindade juures, mis on liidu tootmisharu hindasid järjekindlalt alla löönud, on tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju.
(91)
Kuna dumpinguhinnaga impordi mõju kohta muid märkusi ei esitatud, kinnitab komisjon ajutise määruse põhjendused 131, 132 ja 133.
2. Muude tegurite mõju
2.1. Import muudest kolmandatest riikidest
(92)
Liidu tootmisharu müüki käsitlevates andmetes tehtud korrigeerimiste tagajärjel (vt põhjendus 62 eespool) muutus mõnevõrra kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa (vt parandatud tabel 11 allpool). Korrigeerimine ei muuda aga ajutises määruses esitatud andmetel põhinevaid suundumusi või järeldusi.
(93)
Kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitab komisjon ajutise määruse põhjendused 134-137.
Tabel 11
Import kolmandatest riikidest (1 000m2)
Kolmandad riigid
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Turuosa
4,2 %
3,1 %
3,8 %
3,7 %
Indeks
100
74
90
88
Allikas: Glass for Europe, kaebuse esitaja ning liidu tootjate vastused küsimustikule.
2.2. Liidu tootmisharu ekspordisuutlikkus
(94)
Üks huvitatud isik vaidlustas ajutise määruse põhjenduses 139 esitatud komisjoni järelduse, mille kohaselt on valimisse kaasatud liidu tootjate eksportmüügi langus uurimisperioodil suure tõenäosusega tingitud Hiina ekspordi väga madalatest hindadest liidu tootmisharu ekspordi põhilistes sihtkohtades (st Ameerika Ühendriikides ja Kanadas). Ta leidis, et see järeldus ei ole põhjendatud, kuna Hiina eksportis ka 2011. aastal ja seega ei ole mingit põhjust, miks mõju oleks avaldunud alles 2012. aastal. Ühtlasi oli asjaomane isik seisukohal, et tegelikult on väikese eksportmüügi põhjus asjaolu, et liidu tootmisharu ei ole konkurentsivõimeline ning maailmaturu hindade langemisel ei suutnud liidu tootmisharu konkurentsis püsida. Sellest tulenevalt väitis kõnealune isik, et liidu tootmisharu eksportmüügi vähenemine uurimisperioodi jooksul mõjutas kantud kahju.
(95)
Valimisse kaasatud liidu tootjate eksportmüük moodustas 2009. aastal (alustamisetapis) 20 % nende müügi kogumahust, 2010. aastal 11 % ja 2011. aastal, kui eksportmüük oli tipptasemel, üksnes 14 %. 2012. aastal toimus vähenemine 5 protsendile.
(96)
Komisjon lükkab need väited tagasi järgmistel põhjustel. Liidu tootmisharu peamine turg on alati olnud ja on jätkuvalt liidu turg, mis on üks maailma suurimaid turge, mitte kolmandate riikide turud. Asjaolu, et solaarklaas on suhteliselt raske ja habras, tähendab ka lisakulusid kaugetesse sihtkohtadesse transportimisel (purunemise ja korrosiooni tõttu). Komisjoni käsutuses oleva teabe põhjal, mille valimisse kaasatud eksportivad tootjad esitasid vastustena küsimustikule, olid Hiina ekspordi hinnad liidu tootmisharu ekspordi peamistes sihtkohtades tõepoolest väga madalad ja vähenesid uurimisperioodi jooksul 2011. aastaga võrreldes veelgi. See näitab, et liidu tootmisharu ekspordisuutlikkuse vähenemine on põhjustatud peamiselt üha langeva hinnaga Hiina ekspordist, seda ka kolmandate riikide turgudel, mis leidis kinnitust uurimise käigus.
(97)
Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis sama isik, et uurimine käsitles liidu turgu ning et selle käigus ei hinnatud mingit väidetavat ebaõiglast hinnakujundust kolmandate riikide turgudel.
(98)
Isegi kui eeldada, et ELi institutsioonide järeldused on õiged, omistasid need liitu suunatud dumpinguhinnaga impordile väidetavalt ka muude tegurite põhjustatud kahju. Seetõttu ei olnud Hiina väidetavalt madala hinnaga või subsideeritud ekspordi puhul kolmandatesse riikidesse tegemist dumpinguhinnaga impordiga ELi ja seega kujutas see endast eraldi tegurit, mille kahjulikku mõju ei saa omistada dumpinguhinnaga impordile.
(99)
Komisjon lükkab selle väite tagasi. Komisjon ei uurinud, kas Hiina RV import kolmandatesse riikidesse on dumpinguhinnaga ja/või subsideeritud. Ta tegi valimisse kaasatud eksportivate tootjate esitatud ekspordihindade põhjal kolmandatesse riikidesse üksnes kindlaks, et kõnealused hinnad on viimastel aastatel pidevalt langenud.
(100)
Samamoodi analüüsis komisjon Hiina RVst pärit ja kolmandatesse riikidesse suunatud impordi hinnalangust eraldi tegurina ega omistanud seda liitu suunatud dumpinguhinnaga impordile. Seda kasutati tegelikult ainult võimaliku selgitusena liidu tootmisharu ekspordi vähenemise kohta selle peamistesse kolmandatest riikidest sihtkohtadesse, võttes arvesse asjaolu, et kõnealused turud ei ole ega ole kunagi olnud liidu tootmisharu põhilised turud. Isegi 2010. ja 2011. aastal, kui eksportmüük oli tipptasemel, toimus üle 85 % liidu tootmisharu müügist liidu turul.
(101)
Seepärast kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 140 esitatud järeldus, et valimisse kaasatud liidu tootjate väiksem ekspordisuutlikkus ei kõrvalda põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel.
2.3. Tarbimise, tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse rakendamise areng
(102)
Üks huvitatud isik väitis, et liidu tootmisharu kantud kahju oli tingitud liidu tarbimise vähenemisest. Väidetavalt on see ainus tegur, mis 2012. aastal ilmselt esmakordselt vähenes ning millega kahju on võimalik põhjendatult seostada, samal ajal kui Hiina import samade hindade juures kui 2012. aastal sai alguse juba 2011. aastal. Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas sama isik oma väidet.
(103)
2012. aastal tarbimine varasemate aastatega võrreldes tõepoolest langes. Komisjoni analüüs hõlmab aga ajavahemikku vaatlusaluse perioodi algusest 2009. aastal kuni uurimisperioodi lõpuni ning selle aja jooksul suurenes liidu tarbimine kokku 65 %. Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharu turuosa järjepidevalt ja märkimisväärselt, kokku 25,7 %, samal ajal kui Hiina impordi turuosa kasvas 321 %. Hiina import suurenes vaatlusaluse perioodi jooksul 596 %.
(104)
Peale selle oli liidu tarbimine uurimisperioodil jätkuvalt 2010. aastaga võrreldaval tasemel, samal ajal kui 2010. aastal teenis liidu tootmisharu mõistlikku kasumit, nagu on osutatud ajutise määruse tabelis 10. Seepärast ei saanud ainuüksi liidu tarbimise vähenemine uurimisperioodil põhjustada kahju, mida liidu tootmisharu uurimisperioodil kandis. Lisaks kahanes liidu tootmisharu turuosa 2010.-2012. aastal 26,6 %, samal ajal kui Hiina impordi turuosa kasvas samal ajavahemikul 318 %. Lõpuks, kui liidu tootmisharu kantud kahju oleks tingitud tarbimise langusest uurimisperioodi jooksul, oleks kõnealune langus pidanud mõjutama ka Hiina importi. See ei ole aga ilmselgelt nii. Vastupidi - uurimisperioodi jooksul kasvas märkimisväärselt nii Hiina impordi maht kui ka turuosa.
(105)
Sellest tulenevalt lükkab komisjon kõnealuse väite tagasi ning kinnitab ajutise määruse põhjendustes 141 ja 142 esitatud järeldused.
(106)
Ajutise määruse tabelis 4 kirjeldatud liidu tootmisvõimsuse suurenemise küsimuses on komisjon seisukohal, et selline suurenemine järgis selgelt liidu tarbimise suurenemise suundumust kuni 2011. aasta lõpuni.
(107)
Samuti tegi komisjon kindlaks, et peamine põhjus, miks tootmisvõimsus 2011. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni 12,5 % võrra suurenes, oli ühe äriühingu sisenemine solaarklaasi turule, samal ajal kui kõikide teiste turul tegutsevate äriühingute tootmisvõimsus samal perioodil mõnevõrra vähenes.
(108)
Sellest tulenevalt on komisjon seisukohal, et üldiselt järgis liidu tootmisharu tootmisvõimsus liidu tarbimise arengut. Seega leiab komisjon, et liidu tootmisharu ulatuslik tootmisvõimsus, mis oli suur juba vaatlusaluse perioodi alguses ja püsis sellisena uurimisperioodi jooksul, ei kõrvaldanud põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel.
(109)
Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis mitu isikut, et komisjon ei olnud kahju olulise põhjusena arvesse võtnud väidetavat üleliigset tootmisvõimsust. Tootmisvõimsuse suurenemine ei olnud vaatlusalusel perioodil väidetavalt põhjendatud tarbimise kasvuga, kuna liidu tootmisharu tootmisvõimsuse ja tarbimise vahel oli pidevalt suur lõhe, mis nende arvamuse kohaselt ei ole majanduslikult elujõuline. Peale selle väitis üks isik, et tegelikult suurendas kantud kahju uue äriühingu turule sisenemine ajavahemikul 2011. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni, kuna see suurendas omamaist konkurentsi.
(110)
Samuti väideti, et liidu tarbimise vähenemine ja suurenev tootmisvõimsus koos eksportmüügi langusega põhjustasid madala tootmisvõimsuse rakendamise määra. See madal tootmisvõimsuse rakendamise määr tõi kaasa kõrged püsikulud, mis väite esitaja arvamuse kohaselt mõjutasid oluliselt liidu solaarklaasisektorit.
(111)
Komisjon märgib, et kogu liidu tootmisharu tootmisvõimsuse tase oli vaatlusaluse perioodi jooksul pidevalt suurem kui liidu kogutarbimine. Sellest hoolimata ei takistanud see valimisse kaasatud liidu tootjatel teenida kahel uurimisperioodile eelnenud aastal kasumit, samal ajal kui nad kandsid märkimisväärset kahju (14,5 %) üksnes uurimisperioodil.
(112)
Peale selle kasvas valimisse kaasatud liidu tootjate tootmisvõimsus ajavahemikul 2010-2011 ainult 4 % ja ajavahemikul 2011. aastast kuni uurimisperioodini 2,6 %, mille tagajärjel oli kogukasv 2010. aastast kuni uurimisperioodini tagasihoidlik - 6,7 %.
(113)
Seega esines tarbimise ja tootmisvõimsuse vaheline erinevus kogu vaatlusalusel perioodil ning kuigi uurimisperioodil oli see mõnevõrra suurem, ei selgita see valimisse kaasatud äriühingute kantud suurt kahju uurimisperioodi jooksul. Selle tagajärjel lükkab komisjon tagasi väite, et liidu tootmisharu tootmisvõimsuse tase ei ole majanduslikult elujõuline.
(114)
Seoses argumendiga, et 2012. aastal turule sisenenud uus äriühing mõjutas liidu tootmisharu kantud kahju, märgib komisjon, et kõnealune uus turule siseneja oli küll installeerinud suure tootmisvõimsuse, kuid tema toodang ja müügimaht olid väga piiratud, moodustades uurimisperioodil ligikaudu 2 % ELi kogumüügist. Selle tulemusel ei avaldanud tema turule sisenemine liidu tootmisharu tulemustele tervikuna peaaegu mitte mingit mõju, välja arvatud asjaolu, et ta paisutas oluliselt viimase tootmisvõimsust ja tootmisvõimsuse rakendamist käsitlevaid andmeid. Kui asjaomase äriühingu andmeid mitte arvestada, siis kõikide teiste liidu tootjate tootmisvõimsus ajavahemikul 2011-2012 tegelikult vähenes.
(115)
Lisaks ei leidnud uurimise käigus kinnitust väide, et solaarklaasisektorile avaldavad olulist mõju püsikulud. Tegelikult jäid valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised püsikulud uurimisperioodil vahemikku 25-35 % tootmise kogukuludest. Eelmistel aastatel (2010 ja 2011) oli püsikulude osakaal mõnevõrra väiksem, ent siiski samas suurusjärgus. See näitab selgelt, et suur tootmisvõimsus uurimisperioodil mõjutas silmnähtavalt tootmiskulusid, kuid see mõju ei olnud oluline ega selgita uurimisperioodil kantud ulatuslikku kahju, eelkõige võrreldes varasematel aastatel teenitud kasumiga. Peale selle kahanes valimisse kaasatud liidu tootjate tootmisvõimsuse rakendamise määr võrreldes varasemate aastatega, kuid püsis uurimisperioodil siiski 65 % tasemel.
(116)
Kokkuvõttes võib märkida, et komisjon võttis oma analüüsis arvesse ka seda, et installeeritud tootmisvõimsust on võimalik kohandada muud liiki klaasi tootmiseks, mis ei kuulu käesoleva uurimise käsitlusalasse. Seega ei nõustu komisjon muu hulgas selle elemendi tõttu huvitatud isikuga selle suhtes, et suur installeeritud tootmisvõimsus ei ole majanduslikult elujõuline.
(117)
Eespool kirjeldatut arvesse võttes lükkab komisjon tagasi kõnealuse isiku esitatud väited ja kordab, et tarbimise, tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse rakendamise muutused vaatlusalusel perioodil, analüüsituna nii eraldi kui ka kumulatiivselt, ei ole nii ulatuslikud, et kõrvaldada põhjuslikku seost liidu tootmisharu kantud kahju ja dumpinguhinnaga impordi vahel.
2.4. Suundumused seoses fotoelektriliste moodulitega
(118)
Kaks huvitatud isikut väitis, et lisaks vaatlusaluse toote tarbimise muutumisele oli liidu tootmisharu kantud kahju tingitud ka fotoelektriliste moodulite tarbimise vähenemisest ning kahjust, mida asjaomane tootmisharu kandis 2011. aasta lõpus / 2012. aasta alguses. Väidetavalt hakkas mõju, mida fotoelektriliste moodulite tootjate finantsraskused avaldasid solaarklaasi turule, ilmnema 2011. aasta lõpus ja 2012. aastal tingituna nende kahe sündmuse vahelisest paratamatust viiteajast.
(119)
Üks huvitatud isik kordas sama väidet pärast lõplike järelduste avalikustamist.
(120)
Komisjon leidis ajutise määruse põhjenduses 143 tõepoolest, et fotoelektriliste moodulite puhul täheldatud suundumustel on suur mõju solaarklaasi tarbimisele, sest ligikaudu 80-85 % solaarklaasi müügist moodustab müük fotoelektriliste moodulite tootjatele (kristalsest ränist fotoelektrilised moodulid ja kilest fotoelektrilised moodulid). Nagu on aga märgitud ajutise määruse põhjendustes 143 ja 144, kasvas fotoelektriliste moodulite tarbimine vaatlusalusel perioodil, st 2009-2012, järjepidevalt ning isegi hoolimata 2012. aastal esinenud langusest püsis tarbimise tase 221 % kõrgem kui 2009. aastal ja 44 % kõrgem kui 2010. aastal (7). Peale selle tehti kindlaks, et soodustariifide vähendamine 2011. aasta lõpus ja 2012. aasta alguses ei kõrvaldanud põhjuslikku seost fotoelektriliste moodulite dumpinguhinnaga impordi ja kindlakstehtud olulise kahju vahel, (8) sest fotoelektriliste moodulite nõudlus püsis ajavahemikul 2009-2012 suhteliselt suur.
(121)
Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldab komisjon, et fotoelektriliste moodulite tarbimise taseme kahanemist 2012. aastal omaette ei saa käsitada sellise tegurina, mis kõrvaldaks Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga solaarklaasi impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel kindlaks tehtud põhjusliku seose.
(122)
Kuna fotoelektriliste moodulite nõudlus püsis ajavahemikul 2009-2012 suhteliselt suur ja solaarklaasi nõudlus suurenes samal ajavahemikul 65 %, ei saa samamoodi järeldada, et mõju, mida fotoelektriliste moodulite tootjate finantsraskused 2011. aasta lõpus/2012. aasta alguses solaarklaasi tarbimisele avaldasid, oleks omaette selline tegur, mis kõrvaldaks Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga solaarklaasi impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel kindlaks tehtud põhjusliku seose.
(123)
Kuna mingeid muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 144 esitatud järeldus.
2.5. Järeldus põhjusliku seose kohta
(124)
Eespool kirjeldatut arvesse võttes kinnitab komisjon ajutise määruse põhjendustes 130-133 esitatud järeldused, mille kohaselt müüdi asjaomasest riigist pärit vaatlusaluse toote importi uurimisperioodil dumpinguhinnaga ning see lõi alla liidu tootmisharu müügihinnad. Peale selle on dumpinguhinnaga impordi mahu suurenemise ja liidu tootmisharu olukorra halvenemise vahel selge ajaline kokkulangevus. Dumpinguhinnaga import konkureeris otseselt liidu tootmisharu toodanguga ning selle tagajärjel vähenes vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu kasumlikkus ja turuosa. Eespool uuriti ka muid võimalikke kahju põhjuseid ning leiti, et ükski neist ei kõrvaldanud eraldi ega kumulatiivselt analüüsituna Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel kindlaks tehtud põhjuslikku seost.
(125)
Selle järelduse ümberlükkamiseks ei esitatud uusi tõendeid ning kuna põhjusliku seose kohta muid märkusi ei esitatud, kinnitab komisjon ajutise määruse põhjendused 145 ja 146.
F. LIIDU HUVID
1. Liidu tootmisharu huvid
(126)
Kuna liidu tootmisharu huvide kohta ei esitatud mingeid märkusi, kinnitab komisjon ajutise määruse põhjendused 148-151.
2. Sõltumatute importijate ja kauplejate huvid
(127)
Kuna sõltumatute importijate ja kauplejate huvide kohta ei esitatud mingeid märkusi, kinnitab komisjon ajutise määruse põhjendused 152, 153 ja 154.
3. Tooraine tarnijate huvid
(128)
Kuna tooraine tarnijate huvide kohta ei esitatud mingeid märkusi, kinnitab komisjon ajutise määruse põhjenduse 155.
4. Kasutajate huvid
(129)
Üks kasutaja andis endast teada ning osutas sellele, et dumpinguvastased meetmed teda ei mõjuta, sest ta ei ole Hiina RVs toodetud solaarklaasi kasutanud ega kavatse seda teha.
(130)
Üks eksportiv tootja väitis, et Hiina impordi suhtes dumpinguvastase tollimaksu kehtestamine võib anda teatavat kasu liidu solaarklaasisektorile, kuid kahjustada oluliselt liidu fotoelektriliste moodulite ja päikeseenergial töötavate soojusseadmete tootmisharu, kuna nad on sunnitud vaatlusaluse toote eest rohkem maksma. Peale selle oleks see väidetavalt vastuolus liidu keskkonnakaitsealaste eesmärkidega, suurendades fotoelektriliste moodulite ja päikeseenergial töötavate soojusseadmete hinda ning soodustades solaarklaasisektorit, mis on kõnealuse eksportiva tootja arvamuse kohaselt energiamahukas.
(131)
Nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 157, on dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamisel fotoelektriliste moodulite kogukuludele üksnes väga piiratud mõju (alla 1 %). Ei esitatud mingeid tõendeid, mis seaks kõnealuse analüüsi paikapidavuse kahtluse alla. Seepärast lükatakse see väide tagasi.
(132)
Kuna mingeid muid märkusi liidu huvide kohta ei esitatud, kinnitab komisjon ajutise määruse põhjendused 155-159.
5. Konkurentsiga seotud küsimused
(133)
Kuna ajutise määruse põhjendustes 160-163 kindlaks tehtud konkurentsiga seotud küsimuste kohta ei esitatud mingeid märkusi, kinnitab komisjon kõnealused põhjendused.
6. Järeldus liidu huvide kohta
(134)
Ei esitatud mingeid märkusi, mis muudaksid ajutises määruses kirjeldatud liidu huvide analüüsi. Seepärast kinnitab komisjon ajutise määruse põhjenduse 164.
G. LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED
1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase
(135)
Mitu huvitatud isikut vaidlustas ajutise määruse põhjenduses 167 sätestatud 8,3protsendilise määra kasutamise liidu tootmisharu kasumimarginaali sihtväärtusena, väites, et see on ebareaalselt kõrge. Nende väitel oli 2010. aasta 8,3protsendiline kasumimarginaal vaatlusaluse perioodi jooksul kõrgeim, sest 2010. aasta oli maailma fotoelektriliste moodulite tootmisharu jaoks parim aasta. Samuti väitsid nad, et liidu solaarklaasisektoril oleks dumpingu puudumise korral olnud võimatu saavutada sama kasumimarginaali 2012. aastal, kuna maailma fotoelektriliste moodulite tootmisharus, sealhulgas liidu fotoelektriliste moodulite tootmisharus algas 2012. aastal väidetavalt suur langus.
(136)
Komisjon lükkab selle väite tagasi. Komisjon kasutas kasumimarginaali sihtväärtusena valimisse kaasatud liidu tootjate saavutatud keskmist kasumit 2010. aastal, kui vaatlusaluse toote import oli alles väike ega saanud seega tavapäraseid konkurentsitingimusi veel moonutada. Seepärast vastab kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kindlakstegemiseks kasutatud kasumimarginaali sihtväärtus ajavahemikule, mille puhul liidu tootmisharu võis põhjendatult eeldada kasumi teenimist tavapärastes konkurentsitingimustes, mida dumpinguhinnaga import veel ei mõjutanud (9).
(137)
Solaarklaasisektori puhul ei olnud tippaasta mitte 2010, nagu väitsid asjaomased huvitatud isikud, vaid 2011. aasta, kui liidu tarbimine ja liidu tootmisharu müügimaht olid suurimad.
(138)
Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas üks huvitatud isik oma väidet, milles ta vaidlustas kasumimarginaali sihtväärtusena kasutatud määra. Tema väitel peaks komisjon võtma arvesse kõiki muid tegureid, mis uurimisperioodil kasumlikkust mõjutasid. Ta väitis, et mõistlik kasumimarginaali sihtväärtus ei tohiks olla suurem kui 5 %.
(139)
Komisjon lükkab selle väite tagasi järgmistel põhjustel. Kasutatud kasumimarginaali sihtväärtus ei põhine hinnangutel, vaid tegelikul kasumil, mida liidu tootmisharu teenis enne Hiina dumpinguhinnaga impordi põhjustatud konkurentsimoonutusi. Komisjon leiab, et see on mõistlik kasum, ning on võtnud arvesse ka seda, et kui jätta kõrvale Hiina dumpinguhinnaga impordi mõju, ei olnud turuolukord uurimisperioodiga võrreldes oluliselt erinev. Kõnealuse isiku väide, et tarbimine oli 2010. aastal palju suurem kui 2012. aastal, ei ole faktiliselt õige. Nagu on osutatud eespool E jao punktis 2.3, oli tarbimine 2010. aastal sarnasel tasemel kui 2012. aastal. Samuti suurendas liidu tootmisharu eeldatavat suurt nõudluse kasvu arvesse võttes 2010. aastal tootmisvõimsust, mis mõjutas negatiivselt tema asjaomase aasta kasumit. Lõpuks võib märkida, et väljapakutud 5 % suurune kasumimarginaali sihtväärtus on meelevaldne, kuna see ei põhine mingitel andmetel ega tegelikel arvutustel, ning seepärast lükatakse see tagasi.
(140)
Teisalt väitis kaebuse esitaja, et kasumimarginaal on liiga väike ning komisjon peaks selle tõstma 15 protsendile, sest kaebuse esitaja 2010. aasta kasum ületas 10 %. Teiste valimisse kaasatud ELi tootjate ilmselt madalamad kasumimarginaalid 2010. aastal ei esinda väidetavalt kasumit, mida võib ebaõiglase impordi puudumise korral põhjendatult eeldada. Asjaomaste äriühingute kõnealusel aastal saavutatud madalam marginaal ja asjaolu, et nad kogesid ühena esimestest dumpinguhinnaga impordi kahjulikku mõju, on tõenäoliselt seletatav nende juhtimispoliitika või -küsimustega seotud põhjustega, mis võivad hõlmata turuosa suurendamisele suunatud lühiajalist hinnakujunduspoliitikat.
(141)
Komisjon ei nõustu selle väitega. Nagu on selgitatud eespool käesolevas jaos, kajastab kogu liidu tootmisharu 2010. aasta keskmine kasum komisjoni arvamuse kohaselt õigesti keskmist kasumit tavapärastel konkurentsitingimustel. See järeldus ei ole vastuolus asjaoluga, et teatavad liidu toomisharusse kuuluvad äriühingud on teinud juhtimisotsuseid, mille tulemus on sama tootmisharu muudest äriühingutest väiksem või suurem kasumimarginaal. Selliste erinevuste olemasolu on tegelikult turumajanduse tingimustes tegutsevate äriühingute loomupärane tunnus.
(142)
Kuna mingeid muid märkusi ei esitatud, kinnitab komisjon ajutise määruse põhjendustes 166-169 kirjeldatud metoodika.
2. Lõplikud meetmed
(143)
Dumpingu, tekitatud kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi arvesse võttes tuleks kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 kehtestada vaatlusaluse toote impordi suhtes vastavalt väiksema tollimaksu reeglile lõplikud dumpinguvastased meetmed kahjumarginaali tasemel. Sellisel juhul tuleks tollimaksu määr kehtestada vastavalt kindlaksmääratud kahjumarginaali tasemele.
(144)
Pärast esialgsete järelduste avalikustamist väitis kaebuse esitaja, et ajutised väärtuselised tollimaksud ei ole tõhusad. Seepärast palus ta komisjonil kehtestada lõplikud meetmed minimaalse impordihinna vormis. Kaebuse esitaja väitis, et selline minimaalne impordihind muudaks meetmed tõhusamaks, eriti juhul, kui kehtestatakse kaks minimaalset impordihinda - üks pinnatud ja teine pindamata solaarklaasi jaoks. Kaebuse esitaja väljendatud põhjused olid järgmised.
(145)
Esiteks väitis kaebuse esitaja, et pärast uurimisperioodi on eksportivad tootjad müünud pinnatud klaasi ELi turul sama hinnaga, millega nad müüsid uurimisperioodi jooksul pindamata solaarklaasi. Ühtlasi väitis ta, et pinnatud klaasi tootmiskulud on pindamata klaasi tootmiskuludest suuremad ja seepärast müüakse seda tavaliselt pindamata klaasi hinnast 20-25 % kõrgema hinnaga.
(146)
Teiseks väitis kaebuse esitaja, et pärast uurimisperioodi on liidu nõudlus liikunud pindamata solaarklaasilt pinnatud solaarklaasi suunas. Kasutajate ostetava pinnatud solaarklaasi osakaal on pindamata solaarklaasiga võrreldes ühtesoodu kasvanud. Sellest tulenevalt moodustas pinnatud solaarklaas 2013. aasta teisel poolel peaaegu kogu Hiina RVst pärit ELi suunatud impordi, samal ajal kui uurimisperioodil oli olukord vastupidine.
(147)
Dumpinguvastased meetmed võivad tõepoolest olla erinevas vormis. Kuigi komisjonil on meetmete vormi valimisel suur kaalutlusõigus, on nende eesmärk jätkuvalt kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamine.
(148)
Uurimise käigus leidis kinnitust, et nii pindamata ja pinnatud solaarklaasi kulude kui ka hindade vahel esineb suuri erinevusi, kuna kahe toote tehnilised omadused on erinevad. Pinnatud solaarklaas, mis sõltuvalt kasutatavast tehnoloogiast võib olla ühepoolselt või kahepoolselt pinnatud, suurendab pindamata klaasiga võrreldes tõepoolest läbitustegurit ning sellel võivad olla isepuhastuvad, määrdumisvastased või kõvadusega seotud lisaomadused. Kõrge kvaliteediga pindamata solaarklaasi päikese läbitustegur võib olla kuni 92 %. Pindamine võib vähendada peegelduvust ligikaudu 3 % (ühe külje kohta) ning suurendada sellest tulenevalt ühepoolselt pinnatud solaarklaasi läbitustegurit maksimaalselt 95 protsendile ja kahepoolselt pinnatud solaarklaasi puhul maksimaalselt 98 protsendile.
(149)
Uurimisperioodil moodustas pindamata klaas 81 % ELi turul müüdud Hiina RVst imporditud solaarklaasist, samal ajal kui ainult 19 % oli pinnatud. Uurimisperioodil kindlaks tehtud erinevused nii pindamata ja pinnatud solaarklaasi hinnas kui ka kuludes olid ligikaudu 30 %.
(150)
Komisjon leiab aga, et kaebuse esitaja esitatud tõendid ei olnud piisavalt põhjendatud. Peale selle ei ole komisjoni käsutuses muudest allikatest pärit piisavaid tõendeid või andmeid, mis võimaldaksid tal järeldada, et alates ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest on nõudlus liikunud pindamata solaarklaasilt pinnatud solaarklaasi suunas ning et eelkõige pinnatud klaasi hinnad on oluliselt langenud, nagu kaebuse esitaja väidab.
(151)
Sellest tulenevalt ei saa komisjon selle väitega nõustuda ja peab asjakohaseks kehtestada minimaalsete impordihindade asemel väärtuselised tollimaksud. Sellele vaatamata luuakse eespool tõstatatud küsimuste käsitlemiseks kaks erinevat Euroopa ühenduste integreeritud tariifistiku koodi (edaspidi „TARICi koodid”) - üks pinnatud ja teine pindamata solaarklaasi jaoks. Need võimaldavad komisjonil tähelepanelikult jälgida arengusuundi turul ja teha õigeaegselt otsus lisameetmete vajalikkuse kohta.
(152)
Ühtlasi tuletab komisjon meelde, et varem on ta minimaalset impordihinda kasutanud konkreetsetel asjaoludel, eelkõige järgmistes olukordades:
-
ühe tooteliigi eriti kõrge ekspordihind, mis tähendab seda, et kõnealuse tooteliigi puhul ei olnud tegemist dumpinguga (10);
-
liidu tootjate turuvõimu ja turuosaga seotud kaalutlused, mille tõttu oli liidu huvides vaja tagada, et impordihind ei ületa teatavat taset (11).
(153)
Peale selle on minimaalseid impordihindu kasutatud peamiselt seoses homogeensete toodetega, mitte selliste toodetega nagu käesoleval juhul, mille puhul on olemas mitu tooteliiki.
(154)
Ka nendel põhjustel on komisjon seisukohal, et minimaalsed impordihinnad ei ole käesoleva toimiku puhul sobilikud.
(155)
Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas kaebuse esitaja oma taotlust kehtestada minimaalne impordihind ning esitas märkused põhjenduste 152-156 kohta, osutades järgmisele.
(156)
Esiteks ei käsitleta kõnealustes põhjendustes väidetavalt kaalutlusi, mis on seotud meetmete vormi tõhususega dumpingu ja subsideerimise kahjuliku mõju kõrvaldamiseks, mis on samuti mõjuv põhjus minimaalse impordihinna kasutamiseks.
(157)
Teiseks ei selgitanud komisjon väidetavalt seda, miks kõnealused kaalutlused on käesoleval juhul asjakohased ja kuidas need kaaluvad üles ELi tootmisharu huvid.
(158)
Kolmandaks väitis ta, et vaatlusalune toode on minimaalse impordihinna praktilise haldamise võimaldamiseks piisavalt homogeenne, sest kahel peamisel tooteliigil on selgelt eristatavad omadused, mis võimaldab hindade nõuetekohast eristamist ning lihtsat haldamist ja järelevalvet, eriti kuna praegu moodustab peaaegu kogu impordi pinnatud solaarklaas.
(159)
Esimese väite puhul tundub, et nõudlus võib tõepoolest olla liikunud pindamata solaarklaasilt pinnatud solaarklaasi suunas. Kuna mingeid lisatõendeid aga ei esitatud, ei saa komisjon teha järeldust, et just pinnatud solaarklaasi hinnad on oluliselt langenud. Sellest tulenevalt ei ole komisjonil põhjust muuta oma varasemat järeldust, mille kohaselt on väärtuselised tollimaksud dumpingu ja subsideerimise kahjuliku mõju kõrvaldamiseks asjakohasemad.
(160)
Teise märkuse puhul oli kõnealuste põhjenduste eesmärk näidata, et komisjon ei pea käesoleva juhtumi puhul minimaalse impordihinna kehtestamist asjakohaseks, välja arvatud juhul, kui kaebuse esitaja väiteid täiendavalt põhjendatakse. Kuna seda ei tehtud, ei pea komisjon vajalikuks võimaliku minimaalse impordihinna kasu ELi tootmisharu huvide jaoks täiendavalt analüüsida.
(161)
Kolmanda märkuse puhul ei ole kaebuse esitaja seadnud kahtluse alla eri tooteliike, mille komisjon uurimise käigus määratles, ega tõendanud, et hinnaerinevusi ei ole. Eksportivate tootjate väljapakutud kohustused, millega nähakse ette erinevad minimaalsed impordihinnad, näitavad samuti, et kõnealused erinevused on tegelikult olemas. Seepärast lükatakse see väide tagasi. Isegi kui komisjon nõustuks, et vaatlusalune toode võib olla suhteliselt homogeenne, on ta igal juhul seisukohal, et see küsimus ei ole asjakohane, sest ta lükkab minimaalse impordihinna taotluse tagasi ka kahel teisel eespool sätestatud põhjusel. Samuti tuletab ta meelde, et komisjon võib võtta teavet uurimisperioodile järgneva perioodi kohta arvesse üksnes erandjuhtudel (vt algmääruse artikli 6 lõige 1). Kaebuse esitajad ei ole tõendanud, et käesoleval juhul oleks tegemist sellise erakordse olukorraga ning et muud kasutatavad parandusmeetmed, nagu TARICi lisakoodi loomise kaudu toimuv jälgimine, ei oleks piisavad.
(162)
Kokkuvõttes lükkab komisjon käesolevaga need väited tagasi.
(163)
Pärast lõplike järelduste avalikustamist taotles mitu fotoelektriliste moodulite tootjat samuti minimaalset impordihinda. Nad tundsid muret eeskätt järgmise üle:
-
pärast uurimisperioodi vähenes suurel määral solaarklaasi tootmisvõimsus ja paljud liidu tootjad langesid turult pöördumatult välja. Ainsad kolm turule jäänud liidu tootjat ei suuda enam täita rohkem kui 50 % Euroopa nõudlusest. Seega peavad fotoelektriliste moodulite tootjad katma oma vajadused Hiina RVst pärit tarnete abil. Üks kasutaja väitis, et ta on tarnete osas sunnitud toetuma ainult ühele või kahele liidu tootjale, kes on suutelised toote tehnilisi nõudeid täitma;
-
praegu kehtestatud kujul suurendaksid tollimaksud fotoelektriliste moodulite tootekulusid märkimisväärselt (ligikaudu 3 senti vati kohta, mis moodustab väidetavalt 5 % päikesepaneelide puhul kehtestatud minimaalsest impordihinnast);
-
minimaalne impordihind tuleks kindlaks määrata sellisel viisil, et see ei tooks kaasa fotoelektriliste moodulite suuremaid kulusid ELis.
(164)
Esimese väite puhul ei ole komisjonil mingit põhjust arvata, et need liidu tootjad, kes on oma tootmist vähendanud või selle ajutiselt peatanud, ei alustaks oma äritegevust täie tootmisvõimsuse juures uuesti siis, kui import toimub jälle õiglaste hindade juures. Nagu on kirjeldatud eespool põhjendustes 106-112, on liidu tootmisharul piisav tootmisvõimsus kogu liidu tarbimise rahuldamiseks. Sellest tulenevalt lükatakse see väide tagasi. Lisaks sellele lükkab komisjon tagasi ühe kasutaja väite selle kohta, et ta saab tarnete osas toetuda üksnes ühele või kahele liidu tootjale. Tegelikult saavad Hiina eksportivad tootjad jätkuvalt liidu turule tarnida. Olenemata oma vormist on dumpinguvastaste meetmete eesmärk õiglaste impordihindade tagamine, mitte Hiina RVst pärit kogu impordi lõpetamine.
(165)
Teise väite puhul ei esitanud asjaomased kasutajad mingeid tõendeid oma väite põhjendamiseks. Seevastu tegi komisjon ajutise määruse põhjenduses 157 kindlaks, et meetmete mõju uurimises koostööd teinud fotoelektriliste moodulite tootjate kogukuludele oleks alla 1 %. Seega lükatakse see väide tagasi.
(166)
Seepärast ei ole vaja esitada seisukohta fotoelektriliste moodulite tootjate tõstatatud kolmanda küsimuse kohta.
(167)
Paralleelselt dumpinguvastase uurimisega viidi läbi ka subsiidiumivastane uurimine. Võttes arvesse väiksema tollimaksu reegli rakendamist ja asjaolu, et lõplikud subsiidiumimarginaalid on madalamad kui kahju kõrvaldamist võimaldav tase, peaks komisjon kehtestama lõpliku tasakaalustava tollimaksu kindlaksmääratud lõplike subsiidiumimarginaalide tasemel ning kehtestama seejärel vastavalt asjaomasele kahju kõrvaldamist võimaldavale tasemele lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Eespool kirjeldatu põhjal on kõnealuste kehtestatavate tollimaksude määrad järgmised.
Äriühing
Subsiidiumimarginaal
Dumpingumarginaal
Kahju kõrvaldamist võimaldav tase
Tasakaalustav tollimaks
Dumpinguvastane tollimaks
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
83,1 %
39,3 %
3,2 %
36,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
78,4 %
26,2 %
17,1 %
9,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
90,1 %
42,1 %
12,8 %
29,3 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
41,6 %
17,1 %
16,7 %
0,4 %
Teised koostööd tegevad äriühingud
12,4 %
84,7 %
36,5 %
12,4 %
24,1 %
Kõik teised äriühingud
17,1 %
90,1 %
42,1 %
17,1 %
25,0 %
(168)
Käesoleva määrusega äriühingute suhtes kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise ajal kindlaks kõnealuste äriühingute puhul. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes sellise vaatlusaluse toote impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ja mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega nimetatud konkreetsed juriidilised isikud. Kõnealuseid määrasid ei tohiks kohaldada vaatlusaluse toote impordi suhtes, mille tootja on mõni teine äriühing, kelle nime ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksused, ning nende puhul peaks kehtima „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär. Tulenevalt eksportivate tootjate suurest koostöö tasemest (üle 80 %; vt ajutise määruse põhjendus 15) põhineb see tollimaksumäär valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul kindlaks tehtud suurimal individuaalsel kahjumarginaalil. „Teiste koostööd tegevate äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär põhineb valimisse kaasatud eksportivate tootjate kaalutud keskmisel määral ja seda kohaldatakse kõikide valimisse mitte kaasatud koostööd tegevate äriühingute suhtes (v.a Henan Yuhua, kelle puhul kehtestati individuaalse hindamise taotluse põhjal individuaalne tollimaks; vt ajutise määruse põhjendus 48).
(169)
Kõik taotlused konkreetsete äriühingute suhtes kehtestatud individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade kohaldamiseks (näiteks pärast juriidilise isiku nime muutmist või uute tootmis- või müügiüksuste loomist) tuleb esitada komisjonile (12) koos kogu asjakohase teabega, eelkõige teabega mis tahes muudatuste kohta äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutusega või tootmis- ja müügiüksuste loomisega. Vajaduse korral saab sellele vastavalt käesolevat määrust muuta, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.
3. Kohustused
(170)
Pärast lõplike järelduste avalikustamist tegid kolm valimisse kaasatud eksportivat tootjat ja Henan Yuhua ettepaneku võtta algmääruse artikli 8 lõike 1 alusel hinnakohustusi. Nad kavandavad erinevaid minimaalseid impordihindu vastavalt tooteliikide eri rühmadele.
(171)
Komisjon märgib, et kõikide äriühingute väljapakutud minimaalsed impordihinnad on palju madalamad kui mittekahjustavad hinnad, mille ta uurimise käigus kindlaks tegi. Sellest tulenevalt ei leia komisjon, et need oleksid kehtestatud kahju kõrvaldamist võimaldaval tasemel kooskõlas algmääruse artikli 8 lõikega 1.
(172)
Isegi kui need hinnad oleksid kehtestatud kahju kõrvaldamist võimaldaval tasemel, tegid valimisse kaasatud äriühingud ettepaneku kohandada korra kvartalis üksnes pinnatud solaarklaasi hinda, lähtudes hinnamuutustest fotoelektriliste moodulite turul. Komisjon ei saa sellise indekseerimismeetodiga nõustuda järgmistel põhjustel.
(173)
Esiteks tuleks korrapäraselt korrigeerida kõikide tooteliikide hindu, vastasel korral võib pinnatud ja pindamata solaarklaasi hinnatasemete vahel varsti tekkida kunstlik lõhe. Teiseks ei pea komisjon asjakohaseks kohandada solaarklaasi hindu lõppkasutajate hindade (st fotoelektriliste moodulite hindade) põhjal. See võib tuua kaasa solaarklaasisektori kasumimarginaali põhjendamatu vähenemise, näiteks kui fotoelektriliste moodulite hinnad kahanevad fotoelektriliste moodulite muude komponentide hinnalanguse tõttu.
(174)
Üldiselt leiab komisjon, et asjakohane on indekseerida minimaalsed impordihinnad tooraine hindadega. Käesoleval konkreetsel juhul ei leitud aga, et mõni tooraine moodustaks oluliselt suure osa üldistest tootmiskuludest.
(175)
Ühtlasi tegi komisjon kindlaks, et uurimisperioodi jooksul olid solaarklaasi hinnad Hiina RVs ja Türgis väga ebastabiilsed.
(176)
Peale selle esineb suur ristkompensatsiooni oht, kuna osa kõnealuseid äriühinguid müüb ühtedele ja samadele klientidele nii vaatlusalust toodet kui ka muid tooteid. Lisaks sellele ei tundu, et valimisse kaasatud äriühingute kavandatud minimaalsed impordihinnad kataksid kõiki tooteliike, mida asjaomased eksportivad tootjad valmistavad. Nende tegurite tõttu on kohustuste tõhus rakendamine raskendatud ja seda on keeruline jälgida.
(177)
Sellest tulenevalt lükkab komisjon eespool osutatud põhjustel tagasi pakkumise võtta kohustusi.
4. Ajutise tollimaksu lõplik sissenõudmine
(178)
Võttes arvesse kindlaks tehtud dumpingumarginaale ja liidu tootmisharule tekitatud kahju taset, tuleks lõplikult sisse nõuda ajutise määrusega kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksu alusel tagatud summad. Tagatiseks antud summad, mis ületavad dumpinguvastaste ja tasakaalustavate tollimaksude kombineeritud lõplikke määrasid, tuleks vabastada.
5. Meetmete jõustatavus
(179)
Kui pärast lõplike meetmete kehtestamist turutingimused oluliselt muutuvad, võib komisjon omal algatusel meetmete vormi läbi vaadata, et hinnata, kas meetmed aitavad saavutada soovitud tulemusi, st kahju kõrvaldamist, ning kas meetmete vormi muutmine on õigustatud.
(180)
Kaitseks meetmete võimaliku absorptsiooni vastu kavatseb komisjon viivitamata algatada läbivaatamise algmääruse artikli 12 lõike 1 alusel ja võib kehtestada impordi suhtes kooskõlas algmääruse artikli 14 lõikega 5 registreerimisnõude, kui sellise käitumise kohta esitatakse tõendeid. Algmääruse artikli 12 lõike 3 kohaselt võib kehtestatud tollimaksu suurendada kuni kahekordseks esialgselt kehtestatud tollimaksu suurusest.
(181)
Komisjon tugineb muu hulgas liikmesriikide tolliasutuste esitatud impordijärelevalvealasele teabele, samuti teabele, mille liikmesriigid on esitanud algmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt.
(182)
Algmääruse artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee ei esitanud arvamust,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Hiina Rahvavabariigist pärit ja praegu CN-koodi ex 7007 19 80 alla kuuluva sellise solaarklaasi impordi suhtes, mis koosneb karastatud sooda-lubi-lehtklaasist, mille rauasisaldus on alla 300 ppm, päikese läbitustegur üle 88 % (mõõdetud vastavalt AM1,5 300-2 500 nm), kuumuskindlus kuni 250 °C (mõõdetud EN 12150 kohaselt), vastupidavus termolöökidele Δ 150 K (mõõdetud EN 12150 kohaselt) ja mehaaniline tugevus vähemalt 90 N/mm2 (mõõdetud EN 1288-3 kohaselt), kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks. Pinnatud (ühe- või kahepoolselt pinnatud) solaarklaas kuulub TARICi koodi 7007198019 alla ja pindamata solaarklaas TARICi koodi 7007198011 alla.
2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingutes toodetud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksude tasumist, on järgmised.
Äriühing
Dumpinguvastane tollimaks
TARICi lisakood
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
36,1 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
9,1 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
29,3 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0,4 %
B946
Teised I lisas loetletud koostööd tegevad äriühingud
24,1 %
Kõik teised äriühingud
25,0 %
B999
3. Lõikes 2 nimetatud äriühingute suhtes kindlaks määratud individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tolliasutustele esitatakse II lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksu.
4. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Komisjoni määruse (EL) nr 1205/2013 (13) kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse. Tagatiseks antud summad, mis ületavad eespool artikli 1 lõikes 2 sisalduvate dumpinguvastaste tollimaksude ja komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 471/2014 (14). vastu võetud tasakaalustavate tollimaksude kombineeritud määrasid, vabastatakse.
Artikkel 3
Kui mõni uus Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja esitab komisjonile piisavad tõendid selle kohta, et:
-
ta ei eksportinud uurimisperioodil (1. jaanuar 2012 - 31. detsember 2012) liitu artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud toodet,
-
ta ei ole seotud ühegi Hiina Rahvavabariigi eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid,
-
ta on tegelikult eksportinud liitu vaatlusalust toodet pärast meetmetega seotud uurimisperioodi või ta on võtnud endale tagasivõetamatu lepingulise kohustuse eksportida liitu oluline kogus,
võib artikli 1 lõiget 2 muuta, lisades uue eksportiva tootja koostööd tegevate valimisse kaasamata äriühingute hulka ning kohaldades seetõttu tema suhtes kaalutud keskmist tollimaksumäära 24,1 %.
Artikkel 4
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 13. mai 2014