РЕШЕНИЕ № 554/2014/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 15 май 2014 година
относно участието на Съюза в научноизследователската и развойна програма за активен живот и помощ в ежедневието, съвместно предприета от няколко държави-членки
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 185 и член 188, втора алинея от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
В своето съобщение от 3 март 2010 г., озаглавено „Европа 2020 - Стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“ (Стратегията Европа 2020) Комисията подчертава необходимостта от създаване на благоприятни условия за инвестиране в знания и иновации с цел да се постигне интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж в Съюза. Европейският парламент и Съветът подкрепиха тази стратегия.
(2)
С Регламент (ЕС) № 1291/2013 на Европейския парламент и на Съвета (3) се създава „Хоризонт 2020“ - рамковата програма за научни изследвания и иновации (2014-2020 г.) („Хоризонт 2020“). „Хоризонт 2020“ си поставя за цел постигането на по-голямо въздействие по отношение на научните изследвания и иновациите, като допринася за укрепването на публично-публичните партньорства, включително чрез участие на Съюза в програми, предприети от няколко държави-членки в съответствие с член 185 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
(3)
Публично-публичните партньорства следва да имат за цел изграждане на по-тесни взаимодействия, повишаване на координацията и избягване на излишно дублиране с програмите за научни изследвания на равнището на Съюза и на международно, национално и регионално равнище и следва да зачитат изцяло общите принципи на програмата „Хоризонт 2020“, по специално по отношение на откритостта и прозрачността. Освен това следва да се осигури открит достъп до научни публикации.
(4)
С Решение № 742/2008/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (4), се предвижда финансово участие на Общността в съвместната научноизследователска и развойна програма „Интелигентна заобикаляща среда“ („СП ИЗС“), което е съпоставимо с участието на държавите-членки, но не надвишава 150 000 000 EUR за срока на действие на Седмата рамкова програма на Европейската общност за научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности (2007-2013 г.), създадена с Решение № 1982/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (5).
(5)
През декември 2012 г. Комисията представи на Европейския парламент и на Съвета доклад относно междинната оценка на СП ИЗС. Оценката беше направена от експертна група. Според общото становище на експертната група е постигнат добър напредък по целите на програмата, както и забележителни резултати, и програмата следва да бъде продължена и след текущия период на финансиране. Експертната група обаче отбеляза някои недостатъци, по-специално необходимостта от по-сериозно участие на потребителите в проектите още от възможно най-ранен етап и от по-нататъшно подобряване на оперативната ефективност от гледна точка на сроковете за сключване на договор и извършване на плащания.
(6)
В междинната оценка за 2010 г. и в процеса на консултация през 2012 г. се открои разнообразието от финансови инструменти, правила за допустимост и системи за възстановяване на средствата. Чрез Общото събрание на Интелигентна заобикаляща среда участващите държави биха могли да обмислят това и да насърчат обмена на добри практики.
(7)
В своето съобщение от 12 октомври 2006 г., озаглавено „Демографското бъдеще на Европа - от предизвикателство към възможност“ Комисията подчертава, че застаряването на населението е едно от основните предизвикателства пред всички държави-членки и че по-широкото използване на нови технологии може да съдейства за контролиране на разходите, подобряване на благосъстоянието и насърчаване на активното участие на възрастните хора в обществения живот, както и за по-конкурентоспособна икономика на Съюза.
(8)
Съгласно водещата инициатива „Съюз за иновации“ на стратегията „Европа 2020“ Комисията посочи застаряването на населението като едно от предизвикателствата пред обществото, по отношение на които постигането на пробиви в областта на иновациите може да бъде от голямо значение и да повиши конкурентоспособността, да даде възможност на европейските предприятия да излязат начело в разработването на нови технологии, да се развиват и да заемат водещи позиции в световен мащаб на разрастващите се нови пазари, както и да подобри качеството и ефикасността на публичните услуги, с което да допринесе за създаването на голям брой нови качествени работни места.
(9)
Около 20 милиона души в Съюза заемат т.нар. „работни места за служители с бели престилки“ в сектора на здравеопазването и социалните услуги, като това число се очаква да нарасне през следващите години поради застаряването на населението. Обучението и ученето през целия живот следва да са ключов приоритет в този чувствителен сектор. Ето защо следва да се направи по-точна оценка на необходимостта от „работни места за служители с бели престилки“ и от инвестиции в модерни умения като използване на информационните технологии.
(10)
В своето съобщение от 19 май 2010 г., озаглавено „Програма в областта на цифровите технологии за Европа“ Комисията предложи СП ИЗС да бъде доразвита, за да допринесе за справяне с предизвикателствата, свързани със застаряването на населението.
(11)
В своето съобщение от 29 февруари 2012 г., озаглавено „Осъществяване на Стратегическия план за изпълнение на Европейското партньорство за иновации в областта на активния живот на възрастните хора и остаряването в добро здраве“ Комисията предложи съответните приоритети в Стратегическия план за изпълнение да се вземат предвид при бъдещите работни програми и инструменти за научни изследвания и иновации, които са част от „Хоризонт 2020“. Комисията предложи също така да се вземе предвид приносът, който СП ИЗС може да има за Европейското партньорство за иновации в областта на активния живот на възрастните хора и остаряването в добро здраве.
(12)
Чрез Европейското партньорство за иновации в областта на активния живот на възрастните хора и остаряването в добро здраве, създадено в рамките на Съюза за иновации, се очаква иновативните решения, основаващи се на информационните и комуникационните технологии (ИКТ), да имат важна роля за реализирането на поставените цели - да се постигнат две допълнителни години живот в добро здраве до 2020 г. и да се повишат качеството на живот на гражданите и ефективността на системите за предоставяне на грижи в Съюза. В стратегическия план за изпълнение са заложени приоритети за ускоряване и по-широко прилагане на иновациите в областта на активния живот и остаряването в добро здраве в Съюза в следните три области: превенция и насърчаване на здравословния начин на живот, грижи и лечение, независим живот и социално приобщаване.
(13)
Следва да бъдат взети под внимание аспектите, свързани със защитата на данните, тъй като ИКТ системите обработват голямо количество лични данни и профили и предават информация в реално време, което води със себе си висок риск от нарушаване на сигурността на данните. Освен това следва да се зачита правото на неприкосновеност на личния живот.
(14)
Научноизследователската и развойна програма за активен живот и помощ в ежедневието („програмата АЖПЕ“) следва да доразвива постиженията на предходната програма и да преодолее установените слабости чрез насърчаване на достатъчното участие на потребителите в проекти от началния им етап, за да се гарантира, че разработените решения са приемливи и отговарят на конкретните потребности на потребителите, и чрез осигуряване на по-добро изпълнение на програмата АЖПЕ.
(15)
При изпълнението на програмата АЖПЕ следва да се взема предвид по-общо определение на понятието „иновации“, включващо организационни, стопански, технологични, социални и екологични аспекти. Изпълнението на програмата следва да гарантира мултидисциплинарен подход и интегриране на социалните и хуманитарните науки в рамките на програмата АЖПЕ.
(16)
Дейностите на програмата АЖПЕ следва да са в съответствие с целите и приоритетите в областта на научните изследвания и иновациите на програмата „Хоризонт 2020“ и с общите принципи и условия, установени в член 26 от Регламент (ЕС) № 1291/2013.
(17)
Следва да се въведе максимален праг за финансовото участие на Съюза в програмата АЖПЕ за периода на „Хоризонт 2020“. Финансовото участие на Съюза в програмата АЖПЕ не следва да надвишава финансовия принос на участващите държави за периода на „Хоризонт 2020“ с цел да се постигне значителен лостов ефект и да се осигури активното съдействие на участващите държави за постигането на целите на програмата АЖПЕ.
(18)
С цел да се отчете продължителността на „Хоризонт 2020“ поканите за представяне на предложения по програмата АЖПЕ следва да бъдат отправени най-късно до 31 декември 2020 г. В надлежно обосновани случаи поканите за представяне на предложения могат да бъдат отправени до 31 декември 2021 г.
(19)
В съответствие с целите на Регламент (ЕС) № 1291/2013 всяка държава-членка и всяка държава, асоциирана с „Хоризонт 2020“, следва да има право на участие в програмата АЖПЕ по всяко подходящо време.
(20)
С цел да се гарантира, че финансовият ангажимент от страна на Съюза ще бъде съпоставим с този на участващите държави, финансовото участие на Съюза следва да бъде обвързано с поемането на официални ангажименти от страна на участващите държави преди началото на програмата АЖПЕ и с тяхното изпълнение. Приносът на участващите държави за програмата АЖПЕ следва да включва административните разходи на национално равнище за ефективното функциониране на програмата АЖПЕ.
(21)
За съвместното изпълнение на програмата АЖПЕ е необходима изпълнителна структура. Участващите държави се споразумяха за такава изпълнителна структура за програмата ИЗС и през 2007 г. създадоха Асоциацията за интелигентна заобикаляща среда - международна асоциация с нестопанска цел с юридическа правоспособност, установена съгласно белгийското законодателство („АИЗС“). Тъй като според доклада за междинна оценка съществуващата структура за управлението на СП ИЗС е доказала своята ефективност и качество на работа, АИЗС следва да се използва като изпълнителна структура и да бъде органът, натоварен с разпределението и наблюдението на средствата по програмата АЖПЕ. АИЗС следва да управлява финансовото участие на Съюза и да осигури ефикасното изпълнение на програмата АЖПЕ.
(22)
За да се постигнат целите на програмата АЖПЕ, АИЗС следва да предоставя финансова подкрепа главно чрез отпускането на безвъзмездни средства на участниците в действия, подбрани от АИЗС. Тези действия следва да се подбират въз основа на покани за представяне на предложения, като отговорността за това се поеме от АИЗС, която следва да бъде подпомогната от независими външни експерти. Списъкът с класираните проекти следва да има задължителен характер за подбора на предложенията и за разпределянето на финансовите средства от финансовото участие на Съюза и от националните бюджети за проекти по програмата АЖПЕ.
(23)
Финансовото участие на Съюза следва да се управлява в съответствие с принципа на доброто финансово управление и с правилата за непряко управление, установени с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (6), и с Делегиран регламент (ЕС) № 1268/2012 на Комисията (7).
(24)
За да се защитят финансовите интереси на Съюза, Комисията следва да има правото чрез пропорционални мерки да намали, да оттегли или да прекрати финансовото участие на Съюза, ако програмата АЖПЕ се изпълнява неправилно, частично или със закъснение, или ако участващите държави не предоставят или предоставят частично или със закъснение вноската си за финансирането на програмата АЖПЕ. Тези права следва да бъдат предвидени в споразумението за възлагане, което предстои да бъде сключено между Съюза и АИЗС.
(25)
С цел опростяване, административната тежест следва да бъде намалена за всички страни. Следва да се избягват двойните одити и непропорционалната документация. При провеждането на одити следва да се отчита съответно спецификата на националните програми.
(26)
Участието в непреки действия, финансирани по програмата АЖПЕ, е в съответствие с разпоредбите на Регламент (ЕС) № 1290/2013 на Европейския парламент и на Съвета (8). Въпреки това поради специфичните оперативни нужди на програмата АЖПЕ е необходимо да се предвидят дерогации от посочения регламент в съответствие с член 1, параграф 3 от него.
(27)
Поканите за представяне на предложения от АИЗС следва да се публикуват на единния портал за участниците, както и чрез други електронни средства за разпространение по линия на програмата „Хоризонт 2020“, управлявани от Комисията.
(28)
Необходими са специални дерогации от Регламент (ЕС) № 1290/2013, тъй като се предвижда програмата АЖПЕ да бъде програма за пазарноориентирани научни изследвания и иновации, обединяваща много и различни национални източници на финансиране (например програми за финансиране в областта на научните изследвания и иновациите, здравеопазването и промишлеността). Поради самото си естество тези национални програми имат различни правила за участие и не може да се очаква, че изцяло ще бъдат приведени в съответствие с Регламент (ЕС) № 1290/ 2013. Освен това програмата АЖПЕ е насочена по-специално към малките и средните предприятия и организациите на потребителите, които обикновено не участват в дейности на Съюза в областта на научните изследвания и иновациите. С цел да се улесни участието на тези предприятия и организации, финансовото участие на Съюза се отпуска в съответствие с познатите за тях правила на съответните национални програми за финансиране и се предоставя под формата на еднократна безвъзмездна помощ, която включва финансовите средства от Съюза и съответното национално финансиране.
(29)
Финансовите интереси на Съюза следва да бъдат защитени чрез прилагането на пропорционални мерки през целия цикъл на разходите, включително чрез предотвратяване, констатиране и разследване на нередности, възстановяване на изгубени, недължимо платени или неправилно усвоени средства и - когато е целесъобразно - на административни и финансови санкции в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
(30)
Комисията, с помощта на независими експерти, следва да извърши междинна оценка за оценяване по-специално на качеството и ефективността на програмата АЖПЕ и на постигнатия напредък по отношение на поставените цели, както и заключителна оценка, и да изготви доклад въз основа на тези оценки.
(31)
Оценката следва да се основава на точни и актуални данни. Поради това при поискване от страна на Комисията АИЗС и участващите държави следва да ѝ представят всякаква информация, която Комисията трябва да включи в докладите за оценка на програмата АЖПЕ.
(32)
Действията, предвидени в програмата АЖПЕ, следва да спомогнат за подкрепата на европейските системи на общественото здравеопазване и здравното осигуряване, тъй като те са основни средства за поддържане на социалното благоденствие и намаляване на разликата в социалните условия между региони и слоеве от населението, която се задълбочава тревожно поради настоящата икономическа и социална криза.
(33)
В рамките на програмата АЖПЕ следва да се гарантира реално насърчаване на равенството между половете, залегнало в „Хоризонт 2020“. В рамките на програмата АЖПЕ следва да насърчава равенството между половете и измерението на пола в съдържанието на научните изследвания и иновациите. Следва да се обръща особено внимание на баланса между половете, в зависимост от конкретните условия на място, в групите за оценка и в органи като например консултативни и експертни групи. Измерението на пола следва да се интегрира по подходящ начин в съдържанието на научните изследвания и иновациите в обхвата на стратегии, програми и проекти и за него трябва да се следи на всички етапи от научноизследователския цикъл.
(34)
В рамките на програмата АЖПЕ следва да се съблюдават етичните принципи, посочени в „Хоризонт 2020“. Особено внимание следва бъде обърнато на принципа на пропорционалност, на правото на неприкосновеност на личния живот, на правото на защита на личните данни, на правото на физическа и психическа неприкосновеност, на правото на недискриминация и на необходимостта да се гарантира високо равнище на защита на здравето на човека.
(35)
Тъй като участващите държави взеха решение да продължат програмата АЖПЕ и тъй като целите на настоящото решение, а именно, пряко да подпомагат и допълват политиките на Съюза в областта на активния живот на възрастните хора и остаряването в добро здраве не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите-членки, а поради обхвата на действието могат да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящото решение не надхвърля необходимото за постигане на тези цели.
ПРИЕХА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Участие в програмата АЖПЕ
1. Съюзът участва в научноизследователската и развойна програма за активен живот и помощ в ежедневието („програмата АЖПЕ“), предприета съвместно от Австрия, Белгия, Дания, Ирландия, Испания, Кипър, Люксембург, Нидерландия, Обединеното кралство, Полша, Португалия, Румъния, Словения, Унгария, Франция, Швейцария и Швеция („участващите държави“) в съответствие с условията, определени в настоящото решение.
2. Всяка държава-членка, различна от посочените в параграф 1 и всяка друга държава, асоциирана с „Хоризонт 2020“, може да кандидатства за присъединяване към програмата АЖПЕ по всяко време, ако отговаря на условието, определено в член 3, параграф 1, буква в) от настоящото решение. Ако отговаря на условието, определено в член 3, параграф 1, буква в), се счита за участваща държава за целите на настоящото решение.
Член 2
Финансово участие на Съюза
1. Финансовото участие на Съюза по програмата АЖПЕ за покриване на административни и оперативни разходи е в размер до 175 000 000 EUR. Финансовото участие на Съюза се изплаща от бюджетните кредити на общия бюджет на Съюза, отпуснати за съответните части на специалната програма за изпълнение на „Хоризонт 2020“, създадена с Решение 2013/743/ЕС на Съвета (9) в съответствие с член 58, параграф 1, буква в), подточка vi) и членове 60 и 61 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
2. Годишният финансов ангажимент на Съюза за програмата АЖПЕ не надвишава годишния финансов ангажимент за програмата от страна на участващите държави.
3. За подпомагане на административните разходи на програмата АЖПЕ се използва сума, която не надвишава 6 % от финансовото участие на Съюза, посочено в параграф 1.
Член 3
Условия за финансовото участие на Съюза
1. Финансовото участие на Съюза се предоставя, ако бъдат спазени следните условия:
а)
участващите държави докажат, че програмата АЖПЕ е създадена в съответствие с приложения I и II;
б)
участващите държави или определени от тях организации посочат „АИСЗ“, като структурата, отговорна за изпълнението на програмата АЖПЕ и за разпределянето и наблюдението на финансовото участие на Съюза;
в)
всяка от участващите държави поеме ангажимент да участва във финансирането на програмата АЖПЕ;
г)
АИСЗ демонстрира способността си да изпълнява програмата АЖПЕ, включително да извършва разпределяне и наблюдение на финансовото участие на Съюза, в рамките на непрякото управление на бюджета на Съюза в съответствие с членове 58, 60 и 61 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012; и
д)
създаден е модел за управление на програмата АЖПЕ в съответствие с приложение III.
2. По време на изпълнението на програмата АЖПЕ финансовото участие на Съюза се предоставя, ако бъдат спазени и следните условия:
а)
АИСЗ изпълнява целите на програмата АЖПЕ, определени в приложение I, и дейностите, определени в приложение II към настоящото решение, в съответствие с Регламент (ЕС) № 1290/2013, при спазване на разпоредбите на член 5 от настоящото решение;
б)
прилага се подходящ и ефикасен модел на управление в съответствие с приложение III;
в)
АИСЗ спазва изискванията за докладване, установени в член 60, параграф 5 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012; и
г)
всяка от участващите държави изпълнява ангажиментите, посочени в параграф 1, буква в), и годишните ангажименти за участие във финансирането на програмата АЖПЕ.
Член 4
Вноски на участващите държави
Вноските на участващите държави включват:
a)
финансови вноски за непреки действия в рамките на програмата АЖПЕ в съответствие с приложение II;
б)
нефинансови вноски, съответстващи на стойността на административните разходи на държавните институции за ефективно изпълнение на програмата АЖПЕ в съответствие с приложение II.
Член 5
Правила за участие и разпространение на резултатите
1. За целите на Регламент (ЕС) № 1290/2013 АИСЗ се счита за орган за финансиране и осигурява финансова подкрепа за непреки действия в съответствие с приложение II към настоящото решение.
2. Чрез дерогация от член 15, параграф 9 от Регламент (ЕС) № 1290/2013 финансовите възможности на кандидатите се проверяват от определената национална агенция за управление на програмата в съответствие с правилата за участие в определените национални програми.
3. Чрез дерогация от член 18, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1290/2013 споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства се сключват с участниците от определената национална агенция за управление на програмата.
4. Чрез дерогация от член 23, параграф 1, параграфи 5-7 и членове 25-35 от Регламент (ЕС) № 1290/2013 правилата за финансиране по определените национални програми се прилагат по отношение на безвъзмездните средства, управлявани от определените национални агенции за управление на програмата.
5. Чрез дерогация от членове 41-49 от Регламент (ЕС) № 1290/2013 се прилагат правилата на определените национални програми относно резултатите и правилата за достъп до предходните знания и резултатите, без да се засяга принципът на свободния достъп до научни публикации, посочен в член 18 от Регламент (ЕС) № 1291/2013.
Член 6
Изпълнение на програмата АЖПЕ
Програмата АЖПЕ се изпълнява въз основа на стратегия, прилагана посредством годишни работни планове в съответствие с приложение II.
Член 7
Споразумения между Съюза и АИСЗ
1. При положителна предварителна оценка на АИСЗ в съответствие с член 61, параграф 1 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 Комисията, от името на Съюза, сключва с АИСЗ споразумение за възлагане и годишни споразумения за прехвърляне на средства.
2. Споразумението за възлагане, посочено в параграф 1, се сключва в съответствие с член 58, параграф 3 и членове 60 и 61 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012, както и в съответствие с член 40 от Делегиран регламент (ЕС) № 1268/2012. В него се определят също:
a)
изискванията за приноса на АИСЗ по съответните показатели измежду показателите за изпълнение, посочени в приложение II към Решение (ЕС) № 2013/743/ЕС;
б)
изискванията за участието на АИСЗ по отношение на мониторинга, посочен в приложение III към Решение 2013/743/ЕС;
в)
конкретните показатели за изпълнението, необходими за извършването на наблюдение на дейността на АИСЗ в съответствие с член 3, параграф 2;
г)
договореностите относно предоставянето на необходимите данни и информация, за да се гарантира, че Комисията е в състояние да изпълни своите задължения за разпространение на резултатите и за докладване.
д)
разпоредба за публикуване на поканите от АИСЗ за представяне на предложения, по-специално на единния портал, предназначен за участниците, както и посредством други управлявани от Комисията електронни средства за разпространение в рамките на „Хоризонт 2020“.
Член 8
Прекратяване, намаляване или временно преустановяване на финансовото участие на Съюза
1. Ако програмата АЖПЕ не се изпълнява в съответствие с условията, посочени в член 3, Комисията може да прекрати, пропорционално да намали или временно да преустанови финансовото участие на Съюза в зависимост от реалното изпълнение на програмата АЖПЕ.
2. Ако участващите държави не предоставят своята вноска за финансиране на програмата АЖПЕ или я изплащат частично или със закъснение, Комисията може да прекрати, пропорционално да намали или временно да преустанови финансовото участие на Съюза, като вземе предвид размера на отпуснатото финансиране от страна на участващите държави за изпълнение на програмата.
Член 9
Последващи одити
1. Последващите одити на разходите за непреки действия се извършват от определените национални агенции за управление на програмата в съответствие с член 29 от Регламент (ЕС) № 1291/2013.
2. Комисията може да реши самата тя да извършва одитите, посочени в параграф 1. В тези случаи тя ги извършва в съответствие с приложимите правила, по-специално Регламенти (ЕС, Евратом) № 966/2012, (ЕС) № 1290/2013 и (ЕС) № 1291/2013.
Член 10
Защита на финансовите интереси на Съюза
1. Комисията предприема подходящи мерки, за да гарантира, че при изпълнението на действията, финансирани по силата на настоящото решение, финансовите интереси на Съюза са защитени чрез прилагането на превантивни мерки срещу измами, корупция и всякакви други незаконни дейности, чрез фактически проверки и при установяването на нередности - чрез възстановяване на недължимо платените суми и, когато е уместно - чрез ефективни, пропорционални и възпиращи административни и финансови санкции.
2. Съгласно реда и условията, определени в Регламент (Евратом, ЕС) № 2185/96 на Съвета (10) и Регламент (ЕС, Евратом) № 883/2013 на Европейския парламент и на Съвета (11), Европейската служба за борба с измамите (OLAF) може да провежда разследвания, включително проверки и инспекции на място, с цел да бъде установено дали е налице измама, корупция или някаква друга незаконна дейност, накърняваща финансовите интереси на Съюза във връзка със споразумение за отпускане на безвъзмездни средства, решение за отпускане на безвъзмездни средства или договор, финансирани по силата на настоящото решение.
3. Договорите, споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства и решенията за отпускане на безвъзмездни средства, произтичащи от прилагането на настоящото решение, съдържат разпоредби, които изрично упълномощават Комисията, АИСЗ, Сметната палата и OLAF да извършват такива одити и разследвания в съответствие с предоставените им правомощия.
4. АИСЗ предоставя на служителите на Комисията и на други упълномощени от нея лица, както и на Сметната палата, достъп до своите обекти и помещения, както и до цялата информация, включително в електронен вид, необходима за извършването на одитите, посочени в параграф 3.
5. При изпълнението на програмата АЖПЕ участващите държави предприемат законодателни, регулаторни, административни или други мерки, необходими за защита на финансовите интереси на Съюза, по-специално с цел да осигурят пълното събиране на всички дължими на Съюза суми в съответствие с разпоредбите на Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 и на Делегиран регламент (ЕС) № 1268/2012.
Член 11
Съобщаване на информация
1. По искане на Комисията АИСЗ изпраща цялата необходима информация за изготвяне на докладите, посочени в член 12.
2. Чрез АИСЗ участващите държави предоставят на Комисията всяка имаща отношение информация, поискана от Европейския парламент или Съвета във връзка с финансовото управление на програмата АЖПЕ.
3. Комисията включва посочената в параграф 2 от настоящия член информация в докладите, посочени в член 12.
Член 12
Оценка
1. Не по-късно от 30 юни 2017 г. Комисията извършва, с помощта на независими експерти, междинна оценка на програмата АЖПЕ. Комисията изготвя доклад за оценката, в който са изложени заключенията от оценката и забележките на Комисията. Най-късно до 31 декември 2017 г. Комисията изпраща доклада на Европейския парламент и на Съвета. Резултатите от междинната оценка на програмата АЖПЕ се вземат предвид при междинната оценка на програмата „Хоризонт 2020“.
2. При приключването на участието на Съюза в програмата, но не по-късно от 31 декември 2022 г. Комисията извършва окончателна оценка на програмата АЖПЕ. Тя изготвя доклад с резултатите от оценката. Комисията изпраща този доклад на Европейския парламент и на Съвета.
Член 13
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила на двадесетия ден от публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 14
Адресати
Адресати на настоящото решение са държавите-членки.
Съставено в Брюксел на 15 май 2014 година.
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 554/2014/EL,
15. mai 2014,
liidu osalemise kohta mitme liikmesriigi ühiselt algatatud aktiivse ja intelligentse elukeskkonna teadus- ja arenguprogrammis
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 185 ja artikli 188 teist lõiku,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)
ning arvestades järgmist:
(1)
Oma 3. märtsi 2010. aasta teatises „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” („strateegia „Euroopa 2020” ”) rõhutas komisjon vajadust luua soodsad tingimused investeerimiseks teadmistesse ja innovatsiooni, et saavutada liidus arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv. Nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on nimetatud strateegia heaks kiitnud.
(2)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1291/2013 (3) aastateks 2014-2020 loodud teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020” („raamprogramm „Horisont 2020” ”) eesmärk on mõjutada senisest rohkem teadusuuringuid ja innovatsiooni, aidates tugevdada avaliku sektori siseseid partnerlusi, sealhulgas liidu osalemise kaudu mitme liikmesriigi algatatud programmides kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 185.
(3)
Avaliku sektori siseste partnerluste eesmärgiks peaks olema suurema koostoime arendamine, koordineerimise suurendamine ning liidu, rahvusvaheliste, riiklike ja piirkondlike uurimisprogrammide tarbetu dubleerimise vältimine ning nad peaksid täielikult austama raamprogrammi „Horisont 2020” üldpõhimõtteid, eelkõige avatust ja läbipaistvust. Samuti peaks olema tagatud avatud juurdepääs teaduspublikatsioonidele.
(4)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuses nr 742/2008/EÜ (4) on nähtud ette, et ühendus osaleb rahaliselt intelligentset elukeskkonda käsitlevas teadus- ja arendustegevuse ühisprogrammis („AAL ühisprogramm”) samas ulatuses kui liikmesriigid, ent mitte suuremas summas kui 150 000 000 eurot Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1982/2006/EÜ (5) loodud Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007-2013) kestel.
(5)
2012. aasta detsembris esitas komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande AAL ühisprogrammi vahehindamise kohta. Kõnealuse hindamise viis läbi ekspertide rühm. Ekspertide rühma üldise arvamuse kohaselt oli AAL ühisprogramm oma eesmärkide saavutamisel edukas ning tulemused olid märkimisväärsed, samuti leiti, et see peaks jätkuma ka pärast praegust rahastamisperioodi. Siiski tõi ekspertide rühm esile mõned puudujäägid, eelkõige vajaduse kaasata võimalikult varajasest etapist alates projektidesse kasutajaid senisest enam ning tõhustada veelgi rohkem tegevuse tulemuslikkust seoses ajaga, mis kulub lepingu sõlmimiseni ja väljamakse tegemiseni.
(6)
2010. aasta vahehindamises ja 2012. aasta konsultatsiooniprotsessis juhiti tähelepanu finantsvahendite, rahastamiskõlblikkuse eeskirjade ja hüvitamissüsteemide paljususele. Osalevad riigid, tegutsedes intelligentse elukeskkonna ühingu üldkogu kaudu, võiksid seda kaaluda ja edendada heade tavade vahetamist.
(7)
12. oktoobri 2006. aasta teatises „Euroopa demograafiline tulevik - kuidas teha väljakutsest võimalus” rõhutas komisjon, et rahvastiku vananemine on üks peamisi probleeme kõigis liikmesriikides ning uute tehnoloogiate laialdasem kasutamine võiks aidata hoida kulusid kontrolli all, parandada eakate heaolu ja propageerida nende aktiivset osalemist ühiskonnaelus ning parandaks liidu majanduse konkurentsivõimet.
(8)
Strateegia „Euroopa 2020” juhtalgatuses „Innovaatiline liit” märkis komisjon, et rahvastiku vananemine on üks ühiskondlikke väljakutseid, mille puhul võivad innovatsiooni valdkonna läbimurded osutuda väga oluliseks ja turgutada konkurentsivõimet, võimaldada Euroopa ettevõtjatel olla uute tehnoloogiate väljaarendamisel esirinnas, kasvada ja täita üleilmset juhtrolli uutel kasvavatel turgudel, parandada avaliku sektori teenuste kvaliteeti ja tõhusust ning aidata luua arvukalt uusi kvaliteetseid töökohti.
(9)
Kogu liidus töötab tervise- ja sotsiaalteenuste sektoris ligikaudu 20 miljonit inimest - see arv peaks hinnangute kohaselt rahvastiku vananemise tõttu edaspidi tõusma. Selles tundlikus sektoris peaks koolitus ja elukestev õpe olema esmatähtsal kohal. Seetõttu tuleks täpsemalt hinnata vajadust tervise- ja sotsiaalteenuste sektori töökohtade ja tänapäevastesse oskustesse (nt infotehnoloogia kasutamine) investeerimise järele.
(10)
19. mai 2010. aasta teatises „Euroopa digitaalne tegevuskava” tegi komisjon ettepaneku tugevdada AAL ühisprogrammi, et pakkuda abi rahvastiku vananemise probleemistiku lahendamisel.
(11)
29. veebruari 2012. aasta teatises „Täisväärtusliku eluperioodi pikendamist käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse strateegilise rakenduskava eesmärkide täitmine” tegi komisjon ettepaneku võtta arvesse tulevaste teadusuuringute ja innovatsiooni töökavade ja vahendite strateegilise rakenduskava asjakohaseid prioriteete, mis kuuluvad raamprogrammi „Horisont 2020” juurde. Ühtlasi tegi komisjon ettepaneku võtta arvesse AAL ühisprogrammi võimalikku panust täisväärtusliku eluperioodi pikendamist käsitlevasse Euroopa innovatsioonipartnerlusse.
(12)
Innovaatilise liidu egiidi all rajatud täisväärtusliku eluperioodi pikendamist käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse raames loodetakse, et uuenduslikud info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale (IKT) tuginevad lahendused aitavad olulisel määral kaasa partnerluse eesmärkide täitmisele, milleks on saavutada 2020. aastaks kaks täiendavat tervena elatud aastat, aga ka parandada kodanike elukvaliteeti ja tervishoiusüsteemide tõhusust liidus. Selle strateegilises rakenduskavas sätestatakse prioriteedid innovatsiooni kiirendamiseks ja laiendamiseks aktiivselt ja tervena vananemise alal kogu liidus, täpsemalt kolmes valdkonnas: ennetustöö ja tervise edendamine, hooldus ja ravi ning iseseisev eluviis ja sotsiaalne kaasamine.
(13)
Kuna IKT-süsteemid käitlevad suurt hulka isikuandmeid ja -profiile ning töötavad reaalajas ühenduse abil, mistõttu nendega kaasneb suur andmete julgeolekunõuete rikkumise oht, tuleks arvesse võtta andmekaitseaspekte. Samuti tuleks austada õigust eraelu puutumatusele.
(14)
Aktiivse ja intelligentse elukeskkonna teadus- ja arenguprogrammi („intelligentse elukeskkonna programm”) puhul tuleks lähtuda eelmise programmi saavutustest ning käsitleda selle puudujääke, julgustades kasutajate piisavat osalemist kõikides projektides alates algetapist, et tagada, et kõik väljatöötatud lahendused on vastuvõetavad ja vastavad kasutajate konkreetsetele vajadustele, ning tagades intelligentse elukeskkonna programmi parema rakendamise.
(15)
Intelligentse elukeskkonna programmi rakendamisel tuleks võtta arvesse innovatsiooni laiaulatuslikku määratlust, mis hõlmab organisatsioonilisi, ärilisi, tehnoloogilisi, ühiskondlikke ja keskkonnaaspekte. See peaks tagama multidistsiplinaarse lähenemisviisi ning sotsiaal- ja humanitaarteaduste integreerimise intelligentse elukeskkonna programmis.
(16)
Intelligentse elukeskkonna programmi meetmed peaksid olema kooskõlas raamprogrammi „Horisont 2020” eesmärkide ning teadusuuringute ja innovatsiooni prioriteetidega ning määruse (EL) nr 1291/2013 artiklis 26 sätestatud üldpõhimõtete ja tingimustega.
(17)
Liidu rahalise osalemise suhtes intelligentse elukeskkonna programmis tuleks sätestada ülempiir, mis kehtib sama kaua kui raamprogramm „Horisont 2020”. Liidu rahaline osalus intelligentse elukeskkonna programmis ei tohiks olla suurem kui osalevate liikmesriikide rahaline osalus raamprogrammi „Horisont 2020” kestuse ajal, et saavutada võimendav mõju ja tagada osalevate liikmesriikide hoogne kaasamine intelligentse elukeskkonna programmi eesmärkide täitmisse.
(18)
Et võtta arvesse raamprogrammi „Horisont 2020” kestust, tuleks intelligentse elukeskkonna programmi alla kuuluvad projektikonkursid algatada hiljemalt 31. detsembril 2020. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib projektikonkursse algatada hiljemalt 31. detsembril 2021.
(19)
Kooskõlas määruse (EL) nr 1291/2013 eesmärkidega peaks iga liikmesriik ja iga raamprogrammiga „Horisont 2020” assotsieerunud riik saama igal ajal osaleda intelligentse elukeskkonna programmis.
(20)
Selleks et tagada liidu ja osalevate riikide rahaliste kohustuste vastavus, tuleks liidu rahaline osalus siduda osalevate riikide suhtes ametlike kohustuste kehtestamisega enne intelligentse elukeskkonna programmi käivitamist ning nende kohustuste täitmisega. Osaleva riigi osalus intelligentse elukeskkonna programmis peaks hõlmama kõnealuse programmi tõhusaks toimimiseks tekkivaid riigi tasandi halduskulusid.
(21)
Intelligentse elukeskkonna programmi ühine rakendamine nõuab rakendusstruktuuri. Osalevad riigid on leppinud kokku intelligentse elukeskkonna programmi rakendusstruktuuris ning asutanud 2007. aastal Belgia õiguse alusel juriidilisest isikust rahvusvahelise mittetulundusühingu „Ambient Assisted Living” aisbl („intelligentse elukeskkonna ühing”). Arvestades, et vahehindamise tulemusel valminud aruande kohaselt on praegune AAL ühisprogrammi juhtimisstruktuur tõestanud oma tõhusust ja kvaliteeti, tuleks intelligentse elukeskkonna ühingut kasutada rakendusstruktuurina ning intelligentse elukeskkonna programmi vahendeid eraldava ja järelevalvet teostava organina. Intelligentse elukeskkonna ühing peaks haldama liidu rahalist osalust ja tagama intelligentse elukeskkonna programmi tõhusa rakendamise.
(22)
Selleks et saavutada intelligentse elukeskkonna programmi eesmärgid, peaks intelligentse elukeskkonna ühing eraldama rahalisi vahendeid peamiselt toetuste kaudu ühingu enda valitud meetmetes osalejatele. Kõnealused meetmed tuleks valida välja projektikonkursside kaudu, mille eest vastutab intelligentse elukeskkonna ühing ja mida peaksid aitama läbi viia sõltumatud väliseksperdid. Projektiettepanekute väljavalimisel ning liidu ja riigi rahalise osaluse eraldamisel intelligentse elukeskkonna programmi projektidele peaks paremusjärjestus olema siduv.
(23)
Liidu rahalist osalust tuleks hallata usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte ning kaudse eelarve täitmise eeskirjade kohaselt, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL, Euratom) nr 966/2012 (6) ning komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 1268/2012 (7).
(24)
Liidu finantshuvide kaitsmiseks peaks komisjonil olema õigus liidu rahalist osalust proportsionaalsete meetmete kaudu vähendada, selle andmine peatada või lõpetada juhul, kui intelligentse elukeskkonna programmi on vääralt, osaliselt või hilinemisega rakendatud või kui osalevad riigid ei osale või osalevad osaliselt või hilinemisega kõnealuse programmi rahastamises. Nimetatud õigused peaksid olema sätestatud liidu ja intelligentse elukeskkonna ühingu vahel sõlmitavas delegeerimislepingus.
(25)
Lihtsustamise eesmärgil tuleks kõigi poolte halduskoormust vähendada. Vältida tuleks topeltauditeid ning ebaproportsionaalset dokumenteerimist ja aruandlust. Auditite läbiviimisel tuleks vajaduse korral võtta arvesse riiklike programmide eripära.
(26)
Osalemist intelligentse elukeskkonna programmist rahastatud kaudsetes meetmetes reguleeritakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1290/2013 (8). Siiski on intelligentse elukeskkonna programmi eriliste tegevusvajaduste tõttu vaja sätestada erandid nimetatud määrusest kooskõlas selle artikli 1 lõikega 3.
(27)
Intelligentse elukeskkonna ühingu projektikonkursid tuleks samuti avaldada ühtses osalejate portaalis ning raamprogrammi „Horisont 2020” teiste elektrooniliste teavitusvahendite kaudu, mida haldab komisjon.
(28)
Konkreetsete erandite tegemine määrusest (EL) nr 2013/1290 on vajalik seetõttu, et intelligentse elukeskkonna programm on mõeldud turule orienteeritud teadusuuringute ja innovatsiooni programmina, milles on ühinenud eri riikide rahastamisvood (näiteks teadusuuringute, innovatsiooni, tervishoiu ja tööstuse rahastamise programmid). Kõnealustel riiklikel programmidel on nende olemusest tulenevalt erinevad osalemiseeskirjad ja ei saa eeldada, et need langevad täielikult kokku määrusega (EL) nr 1290/2013. Lisaks on intelligentse elukeskkonna programmi põhisihtrühm just väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad ja kasutajaorganisatsioonid, kes tavaliselt liidu teadus- ja innovatsioonitegevuses ei osale. Selleks et lihtsustada nende ettevõtjate ja organisatsioonide osalemist, eraldatakse liidu rahaline osalus kooskõlas vastavate riiklike rahastamisprogrammide hästituntud eeskirjadega ning seda rakendatakse üksiktoetuse kaudu, milles kombineeritakse liidu rahaline osalus vastava riikliku toetusega.
(29)
Liidu finantshuve tuleks kaitsta proportsionaalsete meetmete kaudu kogu kulutsükli vältel, sealhulgas rikkumiste ennetamise, avastamise ja uurimise teel, kaotsiläinud, valesti makstud või ebakorrektselt kasutatud vahendite sissenõudmise teel ja vajaduse korral haldus- ja finantskaristuste kehtestamise teel kooskõlas määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012.
(30)
Komisjon peaks sõltumatute ekspertide abiga teostama vahehindamise, milles ta analüüsib eelkõige intelligentse elukeskkonna programmi kvaliteeti ja tõhusust ning edusamme seatud eesmärkide täitmise suunas; samuti tuleks teostada lõpphindamine ja koostada kõnealuste hindamiste kohta aruanne.
(31)
Hindamine peaks põhinema täpsel ja ajakohastatud teabel. Komisjoni taotlusel peaksid intelligentse elukeskkonna ühing ja osalevad riigid esitama komisjonile teavet, mida komisjon vajab intelligentse elukeskkonna programmi hindamise järgsetesse aruannetesse lisamiseks.
(32)
Intelligentse elukeskkonna programmi raames ette nähtud meetmetega tuleks aidata toetada Euroopa tervishoiu- ja hoolekandesüsteeme, kuna tegemist on hädavajalike vahenditega, millega hoida sotsiaalset heaolu ning vähendada varanduslikku ebavõrdsust, mis piirkondade ja elanikkonnarühmade vahel praeguse majandus- ja sotsiaalkriisi tõttu ohtlikult suureneb.
(33)
Intelligentse elukeskkonna programm peaks tagama soolise võrdõiguslikkuse tõhusa edendamise, nagu on sätestatud raamprogrammis „Horisont 2020”. Intelligentse elukeskkonna programmiga tuleks edendada soolist võrdõiguslikkust ning soolist mõõdet teadus- ja innovatsioonitegevuses. Erilist tähelepanu tuleks pöörata soolisele tasakaalule hindamiskomisjonides ja sellistes organites nagu nõuande- ja eksperdirühmad, lähtuvalt konkreetsest olukorrast. Soolisi aspekte tuleks teadus- ja innovatsioonitegevuse puhul strateegiates, programmides ja projektides nõuetekohaselt arvesse võtta ning neid tuleks järgida kõikides teadustegevuse etappides.
(34)
Intelligentse elukeskkonna programm peaks olema kooskõlas raamprogrammis „Horisont 2020” toodud eetikapõhimõtetega. Erilist tähelepanu tuleks pöörata proportsionaalsuse põhimõttele, õigusele eraelu puutumatusele, õigusele isikuandmete kaitsele, õigusele kehalisele ja vaimsele puutumatusele, õigusele mittediskrimineerimisele ja vajadusele tagada inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse.
(35)
Kuna osalevad riigid on otsustanud jätkata intelligentse elukeskkonna programmi ja kuna käesoleva otsuse eesmärke, nimelt toetada ja täiendada vahetult liidu täisväärtusliku eluperioodi pikendamise poliitikat, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid meetmete ulatuse tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Osalemine aktiivse ja intelligentse elukeskkonna programmis
1. Liit osaleb käesolevas otsuses sätestatud tingimustel aktiivse ja intelligentse elukeskkonna teadus- ja arenguprogrammis („intelligentse elukeskkonna programm”), mille on ühiselt algatanud Austria, Belgia, Hispaania, Iirimaa, Küpros, Luksemburg, Madalmaad, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Sloveenia, Šveits, Taani, Ungari ja Ühendkuningriik („osalevad riigid”).
2. Liikmesriik, kes ei ole loetletud lõikes 1, ja raamprogrammiga „Horisont 2020” assotsieerunud riik võib igal ajal taotleda intelligentse elukeskkonna programmiga ühinemist, kui ta vastab käesoleva otsuse artikli 3 lõike 1 punktis c sätestatud tingimusele. Kui riik vastab käesoleva otsuse artikli 3 lõike 1 punktis c sätestatud tingimusele, käsitatakse teda käesoleva otsuse kohaldamisel osaleva riigina.
Artikkel 2
Liidu rahaline osalus
1. Liidu rahaline osalus intelligentse elukeskkonna programmis, mis hõlmab haldus- ja tegevuskulusid, on kuni 175 000 000 eurot. Liidu rahaline osalus makstakse kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 58 lõike 1 punkti c alapunktiga vi ning artiklitega 60 ja 61 liidu üldeelarve assigneeringutest, mis on eraldatud nõukogu otsusega 2013/743/EL (9) loodud raamprogrammi „Horisont 2020” rakendamise eriprogrammi asjakohastele osadele.
2. Liidu aastane rahaline toetus intelligentse elukeskkonna programmile ei ole suurem kui osalevate riikide aastane rahaline toetus intelligentse elukeskkonna programmile.
3. Lõikes 1 osutatud liidu rahalisest osalusest kasutatakse kuni 6 % intelligentse elukeskkonna programmi halduskulude katmiseks.
Artikkel 3
Liidu rahalise osaluse tingimused
1. Liidu rahalise osaluse tingimused on järgmised:
a)
osalevad riigid tõendavad, et intelligentse elukeskkonna programm on koostatud kooskõlas I ja II lisaga;
b)
osalevad riigid või osalevate riikide määratud organisatsioonid nimetavad intelligentse elukeskkonna programmi rakendamise ning liidu rahalise osaluse jaotamise ja järelevalve eest vastutavaks struktuuriks intelligentse elukeskkonna ühingu;
c)
iga osalev riik kohustub osalema intelligentse elukeskkonna programmi rahastamises;
d)
intelligentse elukeskkonna ühing tõendab oma suutlikkust rakendada intelligentse elukeskkonna programmi, sealhulgas eraldada liidu osalust ja teostada selle üle järelevalvet liidu eelarve kaudse täitmise raames kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklitega 58, 60 ja 61;
e)
intelligentse elukeskkonna programmi juhtimismudeli loomine kooskõlas III lisaga.
2. Intelligentse elukeskkonna programmi rakendamise ajal kehtivad liidu rahalise osaluse suhtes veel järgmised tingimused:
a)
käesoleva otsuse I lisas osutatud intelligentse elukeskkonna programmi eesmärkide täitmine ning selle II lisas osutatud meetmete võtmine intelligentse elukeskkonna ühingu poolt kooskõlas määrusega (EL) nr 1290/2013, vastavalt käesoleva otsuse artiklile 5;
b)
asjakohase ja tõhusa juhtimismudeli järgimine kooskõlas III lisaga;
c)
määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 60 lõikes 5 sätestatud aruandekohustuse täitmine intelligentse elukeskkonna ühingu poolt; ja
d)
lõike 1 punktis c nimetatud kohustuse täitmine kõikide osalevate riikide poolt ning intelligentse elukeskkonna programmi rahastamise suhtes võetud iga-aastaste kohustuste täitmine.
Artikkel 4
Osalevate riikide osalus
Osalevate riikide osalus hõlmab järgmist:
a)
rahaline osalus intelligentse elukeskkonna programmi alusel toetatavates kaudsetes meetmetes kooskõlas II lisaga;
b)
mitterahaline osalus, mis vastab halduskuludele, mille riikide ametiasutused on kandnud seoses intelligentse elukeskkonna programmi tegeliku rakendamisega kooskõlas II lisaga.
Artikkel 5
Osalemis- ja levitamiseeskirjad
1. Määruse (EL) nr 1290/2013 kohaldamisel käsitatakse intelligentse elukeskkonna ühingut rahastamisasutusena, kes kooskõlas käesoleva otsuse II lisaga eraldab rahalist toetust kaudsetele meetmetele.
2. Erandina määruse (EL) nr 1290/2013 artikli 15 lõikest 9 kontrollib taotlejate finantssuutlikkust selleks otstarbeks määratud riiklik programmide haldamise organisatsioon kooskõlas vastavate riiklike programmide osalemiseeskirjadega.
3. Erandina määruse (EL) nr 1290/2013 artikli 18 lõikest 2 allkirjastab taotlejatega sõlmitavad toetuslepingud selleks otstarbeks määratud riiklik programmide haldamise asutus.
4. Erandina määruse (EL) nr 1290/2013 artikli 23 lõigetest 1 ja 5-7 ja artiklitest 25-35 kehtivad määratud riiklike programmide rahastamise eeskirjad riiklike programmide haldamise asutuste hallatavate toetuste suhtes.
5. Erandina määruse (EL) nr 1290/2013 artiklitest 41-49 kohaldatakse riiklike programmide eeskirju, millega reguleeritakse tulemusi ning taustandmetele ja tulemustele juurdepääsu õigusi, ilma et see piiraks avatud juurdepääsu põhimõtet teaduspublikatsioonidele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1291/2013 artiklis 18.
Artikkel 6
Intelligentse elukeskkonna programmi rakendamine
Intelligentse elukeskkonna programmi rakendatakse strateegia alusel, mida rakendatakse aastaste töökavade kaudu kooskõlas II lisaga.
Artikkel 7
Liidu ja intelligentse elukeskkonna ühingu vahelised lepingud
1. Tingimusel, et määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 61 lõike 1 kohane intelligentse elukeskkonna ühingu eelkontroll on positiivne, sõlmib komisjon intelligentse elukeskkonna ühinguga liidu nimel delegeerimislepingu ja iga-aastaste vahendite ülekandmise lepingud.
2. Lõikes 1 osutatud delegeerimisleping sõlmitakse kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 58 lõikega 3 ning artiklitega 60 ja 61 ning delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artikliga 40. Delegeerimislepingus sätestatakse muu hulgas järgmine:
a)
nõuded seoses intelligentse elukeskkonna ühingu panusega asjakohastesse näitajatesse otsuse 2013/743/EL II lisas kehtestatud tulemusnäitajate seast;
b)
nõuded seoses intelligentse elukeskkonna ühingu panusega järelevalvesse, millele on osutatud otsuses 2013/743/EL;
c)
spetsiaalsed tulemusnäitajad, mida vajatakse järelevalve teostamiseks intelligentse elukeskkonna ühingu toimimise üle kooskõlas artikli 3 lõikega 2;
d)
selliste andmete ja sellise teabe esitamise kord, mida vajatakse selle tagamiseks, et komisjon suudab täita oma teabelevi- ja aruandekohustusi.
e)
sätted, mis käsitlevad intelligentse elukeskkonna ühingu projektikonkursside avaldamist eelkõige ühtses osalejate portaalis ning raamprogrammi „Horisont 2020” teiste elektrooniliste teavitusvahendite kaudu, mida haldab komisjon.
Artikkel 8
Liidu rahalise osaluse lõpetamine, vähendamine või peatamine
1. Kui intelligentse elukeskkonna programmi ei rakendata kooskõlas artiklis 3 sätestatud tingimustega, võib komisjon liidu rahalise osaluse lõpetada, seda proportsionaalselt vähendada või selle peatada lähtuvalt intelligentse elukeskkonna programmi tegelikust rakendamisest.
2. Kui osalevad riigid ei osale intelligentse elukeskkonna programmi rahastamises või osalevad selles osaliselt või hilinemisega, võib komisjon liidu rahalise osaluse lõpetada, seda proportsionaalselt vähendada või selle peatada, võttes arvesse osalevate riikide poolt intelligentse elukeskkonna programmile eraldatud toetussummat.
Artikkel 9
Järelauditid
1. Määratud riiklikud programmide haldamise asutused viivad läbi kaudsete meetmete kulude järelauditid kooskõlas määruse (EL) nr 1291/2013 artikliga 29.
2. Komisjon võib otsustada lõikes 1 osutatud auditeid ise läbi viia. Ta teeb seda kooskõlas kohaldatavate eeskirjadega, eelkõige määrustega (EL, Euratom) nr 966/2012, (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1290/2013.
Artikkel 10
Liidu finantshuvide kaitse
1. Komisjon võtab vajalikke meetmeid tagamaks, et käesoleva otsuse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse liidu finantshuve ennetusmeetmete võtmisega kelmuse/pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu, tõhusa kontrolliga ja eeskirjade eiramise tuvastamise korral alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega, ning kui see on asjakohane, tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate haldus- ja rahaliste karistustega.
2. Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) võib korraldada juurdlusi, sealhulgas kohapealset kontrolli ja inspekteerimist vastavalt nõukogu määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (10) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL, Euratom) nr 883/2013 (11) sätestatud nõuetele ja korrale, eesmärgiga tuvastada kelmust/pettust, korruptsiooni ja muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust seoses käesoleva otsuse alusel rahastatava toetuslepingu, -otsuse või muu lepinguga.
3. Käesoleva otsuse rakendamisest tulenevad lepingud, toetuslepingud ja -otsused sisaldavad sätteid, millega antakse komisjonile, intelligentse elukeskkonna ühingule, kontrollikojale ja OLAFile sõnaselgelt õigus teostada vastavalt oma pädevusele auditeid ja uurimisi.
4. Intelligentse elukeskkonna ühing võimaldab komisjoni personalile ja muudele komisjoni või kontrollikoja poolt volitatud isikutele juurdepääsu oma tegevuskohtadele ja ruumidele ning kogu teabele (sealhulgas elektroonilisele teabele), mida läheb tarvis lõikes 3 osutatud auditite läbiviimiseks.
5. Intelligentse elukeskkonna programmi rakendamisel võtavad osalevad riigid liidu finantshuvide kaitseks õiguslikud, reguleerivad, halduslikud või muud meetmed, et eelkõige tagada liidule tasumisele kuuluvate summade sissenõudmine kooskõlas määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012 ja delegeeritud määrusega (EL) nr 1268/2012.
Artikkel 11
Teabe esitamine
1. Komisjoni taotlusel esitab intelligentse elukeskkonna ühing talle teabe, mida on vaja artiklis 12 osutatud aruannete koostamiseks.
2. Osalevad riigid esitavad Euroopa Parlamendi või nõukogu taotlusel intelligentse elukeskkonna ühingu vahendusel asjakohase teabe intelligentse elukeskkonna programmi finantsjuhtimise kohta.
3. Komisjon esitab käesoleva artikli lõikes 2 osutatud teabe artiklis 12 sätestatud aruannetes.
Artikkel 12
Hindamine
1. Komisjon viib hiljemalt 30. juuniks 2017 sõltumatute ekspertide abiga läbi intelligentse elukeskkonna programmi vahehindamise. Seejärel koostab komisjon kõnealuse hindamise kohta aruande, milles on esitatud hindamise järeldused ja komisjoni tähelepanekud. Komisjon saadab kõnealuse aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 31. detsembriks 2017. Intelligentse elukeskkonna programmi vahehindamise tulemust võetakse arvesse raamprogrammi „Horisont 2020” vahehindamisel.
2. Liidu intelligentse elukeskkonna programmis osalemise lõpus, kuid mitte hiljem kui 31. detsembril 2022, viib komisjon läbi intelligentse elukeskkonna programmi lõpphindamise. Seejärel koostab komisjon kõnealuse hindamise kohta aruande, milles on esitatud hindamise tulemused. Komisjon saadab kõnealuse aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
Artikkel 13
Jõustumine
Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Artikkel 14
Adressaadid
Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.
Brüssel, 15. mai 2014