РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1347/2014 НА КОМИСИЯТА
от 17 декември 2014 година
за отмяна на окончателното изравнително мито върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 18 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално членове 14 и 18 от него,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
През юли 2002 г. с Регламент (ЕО) № 1338/2002 (2) Съветът наложи окончателно изравнително мито в размер на 7,1 % върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия („първоначалното разследване“).
(2)
С Регламент (ЕО) № 1339/2002 (3) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито в размер на 21 % върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Китайската народна република („КНР“) и окончателно антидъмпингово мито в размер на 18,3 % върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия.
(3)
С Решение 2002/611/ЕО (4) Комисията прие ценова гаранция във връзка с антидъмпинговите и антисубсидийните мерки по отношение на вноса от Индия, предложена от един индийски производител износител, а именно Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd. („Kokan“).
(4)
През март 2004 г. с Решение 2004/255/ЕО на Комисията (5) последната отмени Решение 2002/611/ЕО след едностранно оттегляне на гаранцията от Kokan.
(5)
С Решение 2006/37/ЕО (6) Комисията прие предложена от Kokan нова ценова гаранция във връзка с антидъмпинговите и антисубсидийните мерки по отношение на вноса от Индия. Регламенти (ЕО) № 1338/2002 и (ЕО) № 1339/2002 на Съвета бяха съответно изменени с Регламент (ЕО) № 123/2006 на Съвета (7).
(6)
С Регламент (ЕО) № 1000/2008 (8) Съветът наложи антидъмпингови мита върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Китайската народна република и от Индия след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. С Регламент (ЕО) № 1010/2008 (9) Съветът наложи окончателни изравнителни мита върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия и измени нивото на антидъмпинговите мита върху вноса на сулфанилова киселина от Индия след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките и на междинно преразглеждане.
2. Искане за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(7)
След публикуването на известие за предстоящото изтичане на срока (10) на действащите изравнителни мерки, на 1 юли 2013 г. в Комисията постъпи искане за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на посочените мерки в съответствие с член 18 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета („основния регламент“). Искането бе подадено от CUF - Quimicos Industriais („заявителя“ или „CUF“) - единственият производител на сулфанилова киселина в Съюза, представляващ поради това 100 % от производството на Съюза.
(8)
Основание за искането бе вероятността изтичането на срока на действие на мерките да доведе до продължаване на субсидирането и повторно възникване на вредата от него за промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(9)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, на 16 октомври 2013 г. Комисията обяви чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (11) („известието за започване“), започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 18 от основния регламент.
4. Паралелно протичащи разследвания
(10)
С известие за започване, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (12), на 16 октомври 2013 г. Комисията започна и разследване в рамките на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета (13) по отношение на вноса на сулфанилова киселина с произход, inter alia, от Индия.
5. Разследване
5.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(11)
Разследването за продължаване или повторно възникване на субсидирането обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследвания период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Прегледът на тенденциите от значение за оценката на вероятността за продължаване или повторно възникване на вредата обхвана периода от 1 януари 2010 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглеждания период“).
5.2. Засегнати страни
(12)
Комисията официално уведоми заявителя, производителите износители от Индия, вносителите, ползвателите, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на държавата износител, за започването на преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. На заинтересованите страни бе дадена възможност да изложат своите становища в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване.
(13)
Беше предоставено изслушване на единствения производител от Съюза, който беше и единствената заинтересована страна, поискала да бъде изслушана.
5.3. Изготвяне на извадка
(14)
С оглед на видимо големия брой производители износители от Индия и на несвързани вносители от Съюза в известието за започване бе предвидено изготвянето на извадка в съответствие с член 27 от основния регламент. С цел Комисията да може да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване.
(15)
Комисията получи два отговора на формуляра за подбор на извадка от индийски производители износители. Поради това не бе подбрана извадка.
(16)
Един несвързан вносител отговори на формуляра за подбор на извадка, но той не беше извършвал внос на разглеждания продукт от засегнатата държава и не представи отговор на въпросника. Поради това не бе подбрана извадка.
(17)
Тъй като има само един производител от Съюза, не бе изготвена извадка от производители от Съюза.
5.4. Разследване
(18)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността за продължаване на субсидирането и за продължаване или повторно възникване на вредата, както и за определяне на интереса на Съюза. Комисията изпрати въпросници на единствения производител от Съюза, на двамата производители износители от Индия, на правителството на Индия („ПИ“), на известните вносители и на ползвателите от Съюза.
(19)
От двамата индийски производители износители само един представи пълен отговор. Този индийски производител представляваше основна част от общия износ от Индия за Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(20)
Комисията също така проведе консултации в Делхи с ПИ, правителството на Махаращра („ПМ“), правителството на Гуджарат („ПГ“) и на Резервната банка на Индия („РБИ“).
(21)
Освен това бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества:
а)
производител от Съюза:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Португалия;
б)
производител износител:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, Индия;
в)
ползватели от Съюза:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Германия,
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Португалия,
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Испания.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(22)
Разглежданият продукт е сулфанилова киселина, понастоящем класирана в код по КН ex 2921 42 00 (код по ТАРИК 2921420060). Сулфаниловата киселина е с две различни качества, които се определят от чистотата ѝ - сулфанилова киселина с техническо качество и пречистена сулфанилова киселина. Освен това пречистената сулфанилова киселина понякога се пуска на пазара под формата на сол от сулфанилова киселина. Сулфаниловата киселина се използва като суровина в производството на оптични полиращи средства, добавки към бетон, оцветители за храни и специализирани багрила. Отбелязано бе и това, че ограничени количества сулфанилова киселина се използват от фармацевтичната промишленост. Макар и да е безспорно, че продуктите от двата вида качество имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики, поради което се считат за един и същ продукт, е важно да се отбележи, че разследването показа, че на практика взаимозаменяемостта е ограничена. По-специално ползватели, които разчитат на пречистена сулфанилова киселина, биха могли да използват такава с техническо качество само ако са в състояние сами да я пречистят допълнително. Ползвателите, които се нуждаят от сулфанилова киселина с техническо качество или я предпочитат, на теория биха могли да използват пречистена сулфанилова киселина, но поради разликата в цената (20 % - 25 %) това не е икономически обосновано решение.
(23)
Сулфаниловата киселина е чист първичен продукт и неговите основни физически, химически и технически характеристики са идентични за всички държави на произход. Поради това беше установено, че разглежданият продукт и продуктите, които производителят износител от Индия е произвел и продал на вътрешния пазар и за трети държави, както и продуктите, които производителят от Съюза е произвел и продал на пазара на Съюза, имат еднакви основни физически и химически характеристики и са по същество с една и съща употреба, поради което се считат за сходни продукти по смисъла на член 2 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА СУБСИДИРАНЕТО
1. Въведение
(24)
От всички износители от Индия съдействие оказа само един производител износител. Поради липсата на съдействие от други производители размерът на изравнителното мито трябваше да бъде определен въз основа на наличните факти - отговорите на оказалото съдействие дружество, което извършваше основна част от износа от Индия за Съюза, както и въз основа на предоставената от индийските органи информация.
(25)
Въз основа на информацията в искането за преразглеждане и в отговорите на въпросника на Комисията бяха разследвани следните режими, за които се твърди, че са свързани с предоставянето на субсидии:
-
Схеми за субсидиране, разследвани в хода на първоначалното разследване:
-
Схеми на национално равнище:
а)
Схема за зоните за експортна преработка (Export processing zones - „EPZ“)/Схема за специалните икономически зони (Special Economic Zones Scheme - „SEZS“)/Схема за експортно ориентираните единици (Export Oriented Units Scheme - „EOUS“);
б)
Схема за кредитиране на вносни мита на материали, използвани в изнесени стоки (Duty Entitlement Passbook Scheme - „DEPBS“);
в)
Схема за насърчаване на износа чрез внос на капиталови стоки (Export Promotion Capital Goods Scheme - „EPCGS“);
г)
Схема за освобождаване от подоходния данък (Income Tax Exemption Scheme - „ITES“);
д)
Схема за предварителни разрешителни (Advance Authorisation Scheme - „AAS“).
-
Регионални схеми:
е)
Схема с пакет от насърчителни мерки (Package Scheme of Incentives - „PSI“) на правителството на Махаращра.
-
Схеми за субсидиране, които не са разследвани при първоначалното разследване, но са разследвани при първото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките и паралелно протичащото междинно преразглеждане:
-
Схеми на национално равнище:
ж)
Схема за експортно кредитиране (Export Credit Scheme - „ECS“).
-
Схеми за субсидиране, които не са разследвани при първоначалното разследване или/и при предишните преразглеждания:
-
Схеми на национално равнище:
з)
Схема за фокусиране върху продукта (Focus Product Scheme - „FPS“);
и)
Разрешение за безмитен внос (Duty Free Import Authorisation - „DFIA“);
й)
Схема за възстановяване на мита (Duty Drawback Scheme - „DDS“);
к)
Схема за фокусиране върху пазара (Focus Market Schemе - „FMS“);
л)
Схема за стимулиране на титулярите със статут на износители (Status Holder Incentive Scrip - „SHIS“);
м)
вливания на капитал.
-
Регионални схеми:
н)
Регионални схеми на правителството на Гуджарат.
(26)
Посочените по-горе в букви а), б) в), д), з), и), к) и л) схеми се основават на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), в сила от 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Съгласно закона за външната търговия ПИ има право да отправя уведомления относно политиката по износ и внос. Те са обобщени в документите „Външнотърговска политика“ (ВТП), издавани на всеки пет години и редовно актуализирани от Министерството на търговията. Документът относно външнотърговската политика, който е от значение за РПП в настоящото разследване, е „Външнотърговска политика, 2009-2014 г.“ („ВТП 09 - 14“). Освен това ПИ определя и процедурите, уреждащи ВТП 2009-2014 г., в „Наръчник на процедурите, том I“ („НП I 09 - 14“). Наръчникът на процедурите се актуализира редовно.
(27)
Схемата за освобождаване от подоходния данък, посочена в буква г) по-горе, се основава на Закона за подоходния данък от 1961 г., изменян всяка година със Закона за финансите.
(28)
Регионалните схеми, посочена в букви е) и н) по-горе, се управляват съответно от щатите Махаращра и Гуджарат и се основават на решения на министерството на промишлеността, енергетиката и заетостта на правителството на Махаращра и на решения на министерството на промишлеността и минното дело на правителството на Гуджарат.
(29)
Схемата за експортно кредитиране, посочена в буква ж) по-горе, се базира на раздели 21 и 35А от Закона за регулиране на банковото дело от 1949 г., който позволява на РБИ да дава нареждания на търговските банки в областта на експортното кредитиране.
(30)
Схемата за възстановяване на мита, посочена в буква й) по-горе, се основава на раздел 75 от Закона за митниците от 1962 г., на раздел 37 от Закона за централните акцизи от 1944 г., на раздели 93А и 94 от Финансовия закон от 1994 г. и на Правилника за възстановяване на митата, централните акцизи и данъка върху услугите от 1995 г. Ставките за възстановяване се публикуват редовно; приложимите ставки за възстановяване на мито през РПП са тези за цялата промишленост (All Industry Rates - AIR) за периода 2012-2013 г., публикувани в уведомление № 92/2012 - Customs (N.T.). Схемата за възстановяване на мита е наречена още схема за освобождаване от задължението за заплащане на мита в глава 4 на ВТП 09 - 14.
2. Зони за експортна преработка („EPZ“)/Специални икономически зони („SEZ“)/Схема за експортно ориентираните единици („EOUS“)
(31)
Беше установено, че оказалият съдействие производител износител не е разположен в SEZ или в EPZ. Оказалият съдействие производител износител обаче е бил учреден по схемата EOUS и през РПП е получавал подлежащи на изравнителни мерки субсидии. Поради това описанието и оценката по-долу се ограничават до схемата EOUS.
а) Правно основание
(32)
Подробно описание на схемата EOUS се съдържа в глава 6 на ВТП 09 - 14 и в глава 6 на НП I 09 - 14.
б) Право на участие
(33)
С изключение на чисто търговските дружества, всички предприятия, които по принцип поемат задължение за износ на цялото си производство на стоки или услуги, могат да бъдат учредени по схемата EOUS. Промишлените предприятия трябва да достигнат минимално ниво на инвестиции в дълготрайни активи (10 милиона индийски рупии), за да имат право на участие в схемата EOUS.
в) Практическо прилагане
(34)
Единиците по схемата EOUS могат да бъдат учредени и разположени навсякъде в Индия.
(35)
Заявленията за предоставяне на статут на експортно ориентирана единица трябва да включват подробна информация за следващите пет години относно, inter alia, планираните производствени количества, прогнозираната стойност на износа, потребностите от внос и потребностите от местни суровини. При одобрение на заявлението на дружеството от страна на органите то бива уведомено за свързаните с това одобрение ред и условия. Споразумението за предоставяне на дружеството на статут на експортно ориентирана единица е валидно за срок от пет години. То може да бъде подновявано за допълнителни периоди.
(36)
Ключово задължение на експортно ориентираните единици, посочено във ВТП 09 - 14, е постигането на нетни външнотърговски (НВТ) приходи, т.е. през съответния референтен период от пет години общата стойност на износа трябва да е по-висока от общата стойност на внесените стоки.
(37)
Учредените по схемата EOUS единици могат да се ползват от следните отстъпки:
i)
освобождаване от вносни мита върху всички видове необходими или свързани с изработката, производството и преработката стоки (включително капиталови стоки, суровини и консумативи);
ii)
освобождаване от акциз върху стоки, набавени от местни източници;
iii)
възстановяване на централния данък върху продажбите, заплащан при закупуване на стоки на местния пазар;
iv)
частично възстановяване на платен данък върху гориво, набавено от местни нефтени компании.
(38)
Функциониращите по тази схема единици са поставени под надзора на митническите служители в съответствие с раздел 65 на Закона за митниците.
(39)
Оказалият съдействие производител износител е функционирал по схемата EOUS през първите четири месеца на разследвания период в рамките на преразглеждането. Официалното писмо за освобождаване от митнически надзор по схемата е издадено на 6 февруари 2013 г. Така през разследвания период в рамките на преразглеждането дружеството е използвало схемата само за възстановяване на централния данък върху продажбите. Разследването показа, че засегнатият производител износител не се е ползвал от освобождаване от вносни мита и акцизи върху покупките на вътрешния пазар, нито от частично възстановяване на платен данък върху горивото, набавено от местни нефтени компании.
г) Заключения относно схемата EOUS
(40)
Възстановяването на централния данък върху продажбите представлява субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Правителството се е отказало от приходи, които щяха да бъдат дължими, ако схемата не съществуваше, като по този начин експортно ориентираната единица е получила ползи по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент, тъй като е подобрила ликвидността си чрез възстановяване на централния данък върху продажбите. Субсидията зависи правно от извършването на износ, поради което се счита за специфична и подлежаща на изравнителни мерки в съответствие с член 4, параграф 4, буква а) от основния регламент. Експортната цел на схемата EOUS, както е посочено в параграф 6.1 на ВТП 09 - 14, е задължително условие за ползване на насърчителните мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(41)
Размерът на субсидията беше изчислен въз основа на възстановения през разследвания период в рамките на преразглеждането централен данък върху продажбите на закупените на вътрешния пазар стоки. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидията бе отнесен към общия експортен оборот, генериран през разследвания период в рамките на преразглеждането, като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества. Така установеният размер на субсидията е 1,4 %.
3. Схема за кредитиране на вносни мита на материали, използвани в изнесени стоки („DEPBS“)
(42)
Беше потвърдено, че DEPBS реално е преустановена, считано от 30 септември 2011 г., т.е. преди разследвания период в рамките на преразглеждането. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
4. Схема за насърчаване на износа чрез внос на капиталови стоки („EPCGS“)
а) Правно основание
(43)
Подробно описание на EPCGS се съдържа в глава 5 на ВТП 09 - 14 и в глава 5 на НП I 09 - 14.
б) Констатации
(44)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата EPCGS. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
5. Схема за освобождаване от подоходния данък („ITES“)
(45)
Беше потвърдено, че ITES е прекратена през април 2011 г., т.е. преди разследвания период в рамките на преразглеждането. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
6. Схема за предварителни разрешителни („AAS“)
а) Правно основание
(46)
Подробно описание на схемата се съдържа в раздели 4.1.3.1 - 4.1.14 от ПВТ 09 - 14 и в раздели 4.1 - 4.30 от НП I 09 - 14.
б) Констатации
(47)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата AAS. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
7. Схема с пакет от насърчителни мерки (PSI) на правителството на Махаращра (ПМ)
а) Правно основание
(48)
С цел да насърчи установяването на промишлени предприятия в по-слабо развитите области на щата Махаращра, от 1964 г. насам ПМ създава стимули за новоразгръщащи се единици, създавани в развиващите се региони на щата, посредством схема, известна като „Схема с пакет от насърчителни мерки“ (PSI). Схемата е изменяна многократно след нейното въвеждане и през РПП са били в сила две схеми PSI: PSI 2007 (която е прилагана до април 2013 г.) и PSI 2013. Схемата PSI на ПМ се състои от няколко подсхеми, основните сред които са: i) възстановяване на данъка октроа/входния данък, ii) освобождаване от такса върху електроенергията, iii) освобождаване от местния данък върху продажбите/отлагане на плащането на местния данък върху продажбите, iv) субсидия за лихви за нови предприятия и v) определени безвъзмездни средства за малките и средните предприятия за технологично модернизиране. Разследването установи, че единствената подсхема, използвана от оказалия съдействие производител износител през разследвания период в рамките на преразглеждането, е тази за отлагане на плащането на данъка върху продажбите (част от подточка iii) по-горе), която в действителност произтича от схемата PSI 2001, но неизплатеният данък върху продажбите все пак се дължи отчасти през разследвания период в рамките на преразглеждането.
б) Право на участие
(49)
За да имат право на участие в схемата, по правило дружествата трябва да инвестират в по-слабо развитите области на щата (които се класифицират в съответствие с икономическото им развитие в различни категории, например слабо развити области, по-слабо развити области и най-слабо развити области), като създават нови промишлени предприятия или като правят широкомащабни капиталовложения в разширяването или диверсификацията на съществуващи промишлени предприятия. Основните критерии за установяване на размера на насърчителните мерки са класификацията на областта, в която предприятието е разположено или ще бъде разположено, и размерът на инвестицията.
в) Практическо прилагане
(50)
В издадения от ПМ сертификат за право на участие се посочва, че по подсхемата за отлагане на плащането на данъка върху продажбите оказалият съдействие производител износител може да отлага плащането на щатските данъци върху продажбите, дължими за продажбите му на вътрешния пазар.
г) Заключение
(51)
С подсхемата за отлагане на плащането на данъка върху продажбата в рамките на схемата PSI на ПМ се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Разгледаната подсхема представлява финансово участие на ПМ, тъй като с тази отстъпка се отлага събирането на иначе дължими приходи за ПМ. С това отлагане се предоставя полза на дружеството, тъй като то подобрява неговата ликвидност.
(52)
В подсхемата могат да участват единствено дружества, които са инвестирали в определени географски области под юрисдикцията на щата Махаращра. В нея не могат да участват дружества, установени извън тези области. Размерът на ползата е различен за различните области. Схемата е специфична съгласно член 4, параграф 2, буква а) и член 4, параграф 3 от основния регламент и следователно подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(53)
Смята се, че отложените суми от щатските данъци върху продажбите по отнасящата се за отсрочките част на схемата, които в края на разследвания период в рамките на преразглеждането са все още дължими, са еквивалентни на предоставен от ПМ безлихвен заем със същия размер. Така ползата, получена от оказалия съдействие производител износител, бе изчислена въз основа на лихвата, платена от дружеството по подобен търговски заем през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(54)
След това в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията (числител) бе отнесен към общия оборот на дружеството през разследвания период в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията не зависи от извършването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(55)
Предвид посоченото по-горе размерът на получената от дружеството субсидия по тази схема е 1,1 %.
8. Схема за експортно кредитиране („ECS“)
(56)
Беше потвърдено, че след измененията в ECS (през юли 2010 г. по отношение на експортните кредити в индийски рупии (INR) и през май 2012 г. по отношение на експортните кредити в чуждестранна валута) лихвените проценти по преференциалните експортни кредити в рамките на тази схема по принцип са престанали да съществуват, с изключение на определен ограничен брой промишлени сектори. Тъй като не беше установено разглежданият химически сектор да е бил в списъка на секторите, ползвали свързани с лихвените проценти безвъзмездни средства през разследвания период в рамките на преразглеждането, не бе необходимо извършването на по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване.
9. Схема за фокусиране върху продукта („FPS“)
а) Правно основание
(57)
Подробно описание на схемата се съдържа в раздел 3.15 на ВТП 09 - 14 и в раздел 3.9 на НП I 09 - 14.
б) Констатации
(58)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата FPS. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
10. Разрешение за безмитен внос („DFIA“)
а) Правно основание
(59)
Подробно описание на схемата се съдържа в раздели 4.2.1 - 4.2.7 от ПВТ 09 - 14 и в раздели 4.31 - 4.36 от НП I 09 - 14.
б) Констатации
(60)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата DFIA. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
11. Схема за възстановяване на мита („DDS“)
а) Правно основание
(61)
Подробно описание на схемата DDS се съдържа в Правилника за възстановяване на митата и централните акцизи от 1995 г., изменен с последващи уведомления.
б) Право на участие
(62)
Всеки производител износител или търговец износител може да участва в тази схема.
в) Практическо прилагане
(63)
Износител, който има право да участва в тази схема, може да подаде молба за възстановяване на сума, чийто размер се изчислява като процент от стойността франко борд на продуктите, изнасяни по тази схема. Ставките за възстановяване са установени от ПИ за определени продукти, включително и за разглеждания продукт. Те се определят въз основа на средното количество или средната стойност на материалите, вложени в производството на даден продукт, и средния размер на митата, платени върху материалите за влагане. Те се прилагат независимо дали вносните мита са действително платени. Ставката по схемата DDS за разглеждания продукт през разследвания период в рамките на преразглеждането е 4 % от стойността франко борд.
(64)
За да може да участва в схемата, дружеството трябва да извършва износ. В момента на вписване на данните за пратката в митническия сървър (ICEGATE) се посочва, че износът се осъществява по схемата DDS и размерът на субсидията се фиксира неотменимо. След като превозвачът подаде манифест за износ и митническата служба направи задоволително сравнение на този документ с данните в товарителницата, са изпълнени всички условия, за да се разреши изплащането на сумата за възстановяване - чрез директно плащане по банковата сметка на износителя или с менителница.
(65)
Износителят също така трябва да представи доказателства за реализиране на постъпленията от износа чрез банково удостоверение. Този документ може да се представи и след изплащането на сумата за възстановяване, но ПИ възстановява изплатената сума, ако износителят не представи банково удостоверение в определен срок.
(66)
Сумата за възстановяване може да бъде използвана за всякаква цел.
(67)
Установено бе, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти сумата за възстановяване на мита може да бъде текущо начислена като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ.
(68)
Беше установено, че след освобождаване от митнически надзор по схемата EOUS, през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие индийски производител износител е използвал схемата DDS.
г) Заключение относно схемата DDS
(69)
Със схемата DDS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Размерът на възстановяването представлява финансово участие на ПИ, тъй като се извършва под формата на пряко прехвърляне на средства от страна на ПИ. Освен това с размера на възстановяване на мита се предоставя полза на износителя, тъй като се подобрява неговата ликвидност.
(70)
Освен това схемата DDS зависи правно от извършването на износ, поради което се счита за специфична и подлежаща на изравнителни мерки в съответствие с член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(71)
Тази схема не може да бъде счетена за допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент.
(72)
Не съществува система или процедура, чрез която да се потвърди кои материали за влагане са използвани в производствения процес на изнасяния продукт или дали е извършено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител може да бъде допуснат до участие в схемата DDS независимо от това дали изобщо внася материали за влагане. За да може да се ползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на каквито и да е материали за влагане. По този начин дори износители, които доставят своите материали за влагане изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които да могат да бъдат използвани като материали за влагане, имат право да се ползват от схемата DDS.
(73)
Това се потвърждава от циркулярно писмо № 24/2001 на ПИ, в което е ясно посочено, че „[ставките за възстановяване на мита] нямат връзка с модела на действителното потребление и с действителното мито върху материалите за влагане на конкретен износител или индивидуалните доставки […]“ и информира регионалните власти, че „компетентните местни органи не могат да изискват представянето на доказателства по отношение на действителните мита, наложени върху внесени материали за влагане или материали за влагане с местен произход […], заедно с [искането на възстановяване], подадено от износителите“.
(74)
С оглед на изложеното по-горе се стигна до заключението, че схемата DDS подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(75)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, бе изчислен с оглед на предоставената на получателя полза през разследвания период. В това отношение бе прието, че ползата е предоставена на получателя в момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ е длъжно да изплати сумата за възстановяване на мита, която представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителницата за износ, в която, inter alia, се посочва сумата за възстановяване на мита, която следва да се предостави за конкретната експортна сделка, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията. Предвид гореизложеното се счита за целесъобразно оценката на ползата от схемата DDS да се извършва чрез сумиране на възстановените мита по сделките за износ, осъществени по тази схема през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(76)
В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент тези суми на субсидията бяха отнесени към общия експортен оборот на разглеждания продукт през разследвания период в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(77)
Въз основа на гореописаното ставката на субсидията, установена по отношение на тази схема за оказалия съдействие производител износител през РПП, възлиза на 0,6 %.
12. Схема за фокусиране върху пазара („FMS“)
а) Правно основание
(78)
Подробно описание на схемата се съдържа в раздел 3.14 на ВТП 09 - 14 и в раздел 3.8 на НП I 09 - 14.
б) Констатации
(79)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата FMS. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
13. Схема за стимулиране на титулярите със статут на износители („SHIS“)
а) Правно основание
(80)
Подробно описание на схемата се съдържа в раздел 3.16 на ВТП 09 - 14 и в раздел 3.10 на НП I 09 - 14.
б) Констатации
(81)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата SHIS. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
14. Вливания на капитал
(82)
Бе установено, че оказалият съдействие производител износител не се е ползвал от вливания на капитал от ПИ или от регионалните правителства. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
15. Регионални схеми на правителството на Гуджарат („ПГ“)
(83)
Бе потвърдено, че оказалият съдействие производител износител няма свързани дружества или производствени съоръжения в щата Гуджарат. Поради това по-нататъшен анализ на регионалните схеми на ПГ не беше необходим.
16. Размер на изравнителните субсидии
(84)
Размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии, установени за разследвания период в рамките на преразглеждането в съответствие с разпоредбите на основния регламент, изразен адвалорно, за разследвания производител износител е 3,1 %.
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd
Схема
%
EOUS (14)
1,4
DEPBS (14)
няма
EPCGS (14)
няма
ITES
няма
AAS (14)
няма
PSI (регионална схема на правителството на Махаращра)
1,1
ECS (14)
няма
FPS (14)
няма
DFIA (14)
няма
DDS (14)
0,6
FMS (14)
няма
SHIS (14)
няма
Вливания на капитал
няма
Регионални схеми на правителството на Гуджарат
няма
ОБЩО
3,1
(85)
Въз основа на наличната информация оказалият съдействие производител износител извършва основна част от износа на сулфанилова киселина от Индия за Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането. Нямаше информация, която да доказва, че нивото на евентуалното субсидиране на други производители износители би било по-ниско.
17. Вероятност за продължаване на субсидирането
(86)
В съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент беше разгледана вероятността за продължаване на субсидирането, ако изтече срокът на действащите мерки.
(87)
Бе установено, че макар маржът на субсидията, определен през разследвания период в рамките на преразглеждането, да е по-малък от маржа, установен при първоначалното разследване и предходното преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, оказалият съдействие индийски износител на разглеждания продукт е продължил да се ползва от подлежащо на изравнителни мерки субсидиране от страна на индийските власти. Няма основания да се смята, че схемата DDS - основната програма, която понастоящем се използва от дружеството след освобождаване от митнически надзор по схемата EOUS, ще бъде прекратена в обозримо бъдеще. При тези условия е ясно, че и в бъдеще износителят на разглеждания продукт ще продължи да получава подлежащи на изравнителни мерки субсидии.
Г. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. Производство на Съюза и определение за промишленост на Съюза
(88)
През разследвания период в рамките на преразглеждането сходният продукт е произвеждан в Съюза от един-единствен производител от Съюза, който следователно представлява 100 % от производството на Съюза и съставлява промишлеността на Съюза по смисъла на член 9, параграф 1 от основния регламент.
2. Потребление на Съюза
(89)
Потреблението на Съюза беше установено въз основа на:
-
обема на продажбите на сходния продукт от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза,
-
обема на вноса на сулфанилова киселина (ниво по ТАРИК) на пазара на Съюза, отчетен от Евростат.
(90)
С оглед на факта че производството на Съюза се състои само от един производител и на наличието само на един производител износител от САЩ, за да се запази поверителността на търговската информация, е необходимо информацията в таблиците по-долу да бъде предоставена под формата на индекси.
Таблица 1
Потребление на пазара на Съюза
Обем (индекс)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Потребление на Съюза (2010 г. = 100)
100
106
106
114
Източник: Евростат и отговор на въпросника.
(91)
Разследването показа, че пазарът на сулфанилова киселина постепенно нараства през разглеждания период и към края на РПП отбелязва увеличение от 14 %.
3. Внос от засегнатата държава
а) Обеми на вноса и пазарен дял
Таблица 2
Внос от засегнатата държава
Обем на вноса (индекс)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Индия
100
422
187
52
Източник: Евростат.
Таблица 2a
Внос от засегнатата държава
Обем на вноса (диапазони) (15)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Индия
50 - 200
250 - 550
100 - 250
10 - 80
Източник: Евростат.
Таблица 3
Пазарен дял на засегнатата държава
Пазарен дял (индекс)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Пазарен дял на вноса от Индия
100
397
177
46
(92)
Обемът на вноса с произход от Индия намалява с 48 % през разглеждания период, като през същия период пазарният му дял намалява с 54 %.
б) Цени на вноса
Таблица 4
Средни цени на вноса на сулфанилова киселина от засегнатата държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Индекс на цената на вноса от Индия (2010 г. = 100)
100
79
84
92
Източник: Евростат.
Таблица 4a
Средни цени на вноса на сулфанилова киселина от засегнатата държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Цена на вноса от Индия (диапазони)
1 200 - 1 800
1 000 - 1 400
1 100 - 1 500
1 300 - 1 700
Източник: Евростат.
(93)
Средната цена на разглеждания продукт от Индия намалява през 2011 г. с 21 %, след което постепенно нараства, но все пак остава с 8 % под равнищата на цените от 2010 г.
в) Ниво на подбиване на цените
(94)
Разследването показа, че цените на единствения оказал съдействие индийски производител износител не са подбивали цените на производителя от Съюза. С цел запазване на поверителността на търговската информация точният резултат не може да бъде разгласен, но се посочва, че констатираното подбиване на цените е в диапазона от - 20 % до - 40 %.
(95)
След разгласяването и направените от производителя от Съюза коментари от Комисията беше поискано да изчисли евентуалното подбиване на цените за останалата част на индийския внос въз основа на данни на Евростат. В съответствие с тези данни не беше установено подбиване на цените по отношение на този внос, поради което констатациите от съображение 94 по-горе могат да бъдат потвърдени.
4. Внос от други трети държави
(96)
С изключение на три незначителни по мащаб сделки (през 2010 г. и 2011 г. от Швейцария и една през 2012 г. от Малайзия) целият внос на сулфанилова киселина от други трети държави през разглеждания период е извършен от КНР и САЩ.
Таблица 5
Внос на сулфанилова киселина от други трети държави
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на вноса от САЩ (индекс)
100
267
253
299
Пазарен дял на вноса от САЩ (индекс)
100
180
171
188
Средни цени на вноса от САЩ (индекс)
100
95
101
102
Обем на вноса от Китай (индекс)
100
77
14
1
Пазарен дял на китайския внос (индекс)
100
73
13
1
Средни цени на китайския внос
100
92
104
164
Източник: Евростат.
(97)
Обемът на вноса на сулфанилова киселина от КНР намалява с 99 % между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането, като през същия период пазарният му дял също намалява с 99 %.
(98)
Средната цена на вноса на сулфанилова киселина от КНР отбелязва слабо намаление от 8 % през 2011 г., след което показва тенденция на нарастване и през разследвания период в рамките на преразглеждането се увеличава рязко с 64 %.
(99)
Както обемът, така и пазарният дял на вноса от САЩ на сулфанилова киселина се увеличават значително през разглеждания период - съответно с 199 % и 88 %. Тъй като пазарният дял на промишлеността на Съюза е относително стабилен през същия период, изгубеният от китайските и индийските износители пазарен дял се поема именно от вноса от САЩ.
(100)
Ценовите нива на вноса от САЩ показват значителна стабилност през разглеждания период и са в същия диапазон като тези на производителя от Съюза. През разследвания период в рамките на преразглеждането не е имало подбиване на цените от страна на вноса от САЩ.
5. Състояние на промишлеността на Съюза
(101)
В съответствие с член 8, параграф 4 от основния регламент при проверката на вероятността за продължаване или повторно възникване на вредата бе направена оценка на всички икономически фактори, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(102)
За да се запази поверителността на търговските данни, бе необходимо информацията за състоянието на промишлеността на Съюза да бъде представена под формата на индекси.
5.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
Таблица 6
Производство, капацитет, използване на капацитета
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Производство в тонове (индекс)
100
87
99
107
Капацитет в тонове (индекс)
100
100
100
100
Степен на използване на капацитета (индекс)
100
87
99
107
Източник: отговор на въпросника.
(103)
Нивото на производството на промишлеността на Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането е със 7 % по-високо от отчетеното в началото на разглеждания период ниво. Капацитетът на промишлеността на Съюза остава непроменен през разглеждания период, поради което степента на използване на капацитета се променя по същия начин като производството - увеличава се със 7 % през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(104)
Следва да се отбележи, че с изключение на 2011 г. промишлеността на Съюза поддържа задоволително ниво на използване на капацитета през разглеждания период и съумява да постигне оптимално равнище през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(105)
След разгласяването промишлеността на Съюза заяви, че в рамките на целия разглеждан период тя е постигнала оптимални равнища на използване на капацитета само през РПП, което показва, че нейното възстановяване е факт едва от скоро и е много нестабилно.
(106)
Този коментар в оценката на Комисията не променя заключенията от съображение 104 по-горе, които не противоречат по никакъв начин на коментарите на промишлеността на Съюза.
5.2. Запаси в края на периода
Таблица 7
Обем на запасите в края на периода
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Запаси в тонове (индекс)
100
576
328
171
Източник: отговор на въпросника.
(107)
Нивото на запасите на промишлеността на Съюза се увеличава рязко през 2011 г., след което показва тенденция за намаляване, но въпреки това през разследвания период в рамките на преразглеждането остава със 71 % над нивото от 2010 г. Във всеки случай въз основа на производствения обем през разследвания период в рамките на преразглеждането запасите в края на периода представляват по-малко от едномесечно производство.
5.3. Обем на продажбите и пазарен дял
Таблица 8
Обем на продажбите и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на продажбите в тонове (индекс)
100
70
97
104
Пазарен дял, проценти (индекс)
100
66
92
92
Източник: отговор на въпросника.
(108)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза се е увеличил с 4 % в сравнение с отчетените в началото на разглеждания период нива. През 2011 г. се отбелязва много рязък спад, последван от постоянно увеличение през следващите периоди.
(109)
Може да се каже, че пазарният дял на промишлеността на Съюза е стабилен през разглеждания период, с изключение на 2011 г., когато подобно на спада в продажбите пазарният дял на промишлеността на Съюза също намалява. През следващите години продажбите и пазарният дял отбелязват възходяща тенденция. Въпреки че пазарният дял на производителя от Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането остава малко под равнището от 2010 г., е необходимо да се отбележи, че промишлеността на Съюза все пак успява да се възползва от растежа на потреблението на Съюза и през целия разглеждан период поддържа господстваща позиция на пазара на Съюза.
(110)
В становището си след разгласяването промишлеността на Съюза заяви, че нейният пазарен дял е много нестабилен поради факта, че сулфаниловата киселина е стока, чиито продажби зависят най-вече от цената, и изтъкна като пример 2011 г., когато пазарният дял на промишлеността на Съюза рязко намалява.
(111)
В това отношение трябва да се подчертае, че загубата на пазарен дял през 2011 г. съвпада с увеличаване на цените на производителя на Съюза, което противоречи на пазарните тенденции по това време. Действително разследването показа, че през 2011 г. цените на вноса от всички държави намалява в диапазона 5 - 20 %. Следва да се отбележи също така, че според наличните статистически данни изгубеният от промишлеността на Съюза пазарен дял е придобит основно от вносителя от САЩ.
5.4. Цени и фактори, влияещи върху цените
Таблица 9
Продажни цени
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Средни продажни цени, евро за тон (индекс)
100
109
108
112
Източник: отговор на въпросника.
(112)
Продажните цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза се увеличават с 12 % през разглеждания период, което се дължи на включването на увеличението на цената на главната суровина (анилин).
5.5. Заетост и производителност
Таблица 10
Заетост и производителност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Заетост (индекс)
100
100
117
117
Производителност на труда (индекс)
100
88
85
91
Средни разходи за труд (индекс)
100
105
102
116
Източник: отговор на въпросника.
(113)
Заетостта в еквивалент на пълно работно време се увеличава със 17 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. Средните разходи за труд отбелязват възходяща тенденция през разглеждания период, като увеличението през разследвания период в рамките на преразглеждането в сравнение с 2010 г. достига 16 %. Тъй като увеличението на производството е само 7 %, както е показано в съображение 103, производителността на труда намалява с 9 % през разглеждания период.
5.6. Рентабилност
Таблица 11
Рентабилност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Рентабилност (индекс)
100
96
20
65
Източник: отговор на въпросника.
(114)
Рентабилността на промишлеността на Съюза по отношение на сходния продукт намалява през разглеждания период и е малко под оптималното по твърденията на промишлеността на Съюза равнище; важно е обаче да се отбележи, че тази рентабилност все пак остава положителна през целия разглеждан период.
(115)
Спадът на рентабилността се дължи основно на увеличението на средната себестойност, което е 20 % между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането и не може да бъде напълно компенсирано от увеличението на продажните цени от 12 %, посочено в съображение 112.
5.7. Инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и паричен поток
Таблица 12
Инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и паричен поток
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Инвестиции (индекс)
-
100
133
57
Възвръщаемост на инвестициите (индекс)
100
86
30
103
Паричен поток (индекс)
100
116
68
82
(116)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза не е можела да инвестира през 2010 г. Вследствие на това инвестициите в сектора за производство на сулфанилова киселина намаляват с 43 % от 2011 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането, като размерът им в абсолютно изражение може да се счита за нисък, най-вече в съпоставка с дейностите по поддръжка. Тези констатации са в съответствие с възвръщаемостта на инвестициите и ниската рентабилност, постигната през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(117)
През 2011 г. и 2012 г. възвръщаемостта на инвестициите следва почти същите тенденции като тези по отношение на рентабилността. През разследвания период в рамките на преразглеждането възвръщаемостта на инвестициите се повишава и достига същото ниво като това през 2010 г., което се дължи на увеличаването на рентабилността от 2012 г. до разследвания период в рамките на преразглеждането.
(118)
Паричният поток показва тенденция на колебания, но остава положителен през целия разглеждан период. През разследвания период в рамките на преразглеждането паричният поток намалява с 18 % спрямо нивото от 2010 г. Промишлеността на Съюза не е посочвала да е изпитвала затруднения при привличането на капитал през разглеждания период.
5.8. Размер на действителния марж на субсидията и възстановяване от предишно субсидиране
(119)
В съответствие със заключението от съображение 84 установеният през разследвания период в рамките на преразглеждането марж на субсидията не е бил значителен, въпреки че все още е надвишавал нивото de minimis.
(120)
Като се вземе предвид увеличението на обема на продажбите, на цените и на степента на използване на капацитета на промишлеността на Съюза, може да се заключи, че мерките са били успешни и че промишлеността на Съюза се е възстановила от въздействието на предишното субсидиране през разглеждания период. През разследвания период в рамките на преразглеждането се наблюдава известно влошаване на някои показатели за вредата, като например рентабилността и пазарния дял, но това не може да се отдаде на вноса от засегнатата държава поради тяхното много ниско равнище през разследвания период в рамките на преразглеждането. Във всеки случай показателите за вреда, при които се наблюдават неблагоприятни промени, все пак показват устойчиво положение на промишлеността на Съюза.
6. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(121)
Разследването показа, че вносът на разглеждания продукт от Индия е намалял до много ниско равнище. Пазарният дял на промишлеността на Съюза остава относително стабилен, а загубените обеми от засегнатата държава се поемат от вноса от САЩ на ценово равнище, сходно с това на промишлеността на Съюза. Промишлеността на Съюза успява да увеличи обема на продажбите си и средните продажни цени и да постигне близки до оптималните степени на използване на капацитета.
(122)
Както е обяснено в съображение 120, умереният спад на пазарния дял и на рентабилността на промишлеността на Съюза не може да е причинен от индийския внос.
(123)
Поради това се заключава, че промишлеността на Съюза не е понесла съществена вреда през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(124)
Въпреки че промишлеността на Съюза направи някои бележки относно анализа на вредата и те бяха разгледани по-горе в съображения 95, 105, 106, 110 и 111, тя изрази съгласие с общото заключение относно липсата на съществена вреда, по-специално през РПП.
7. Вероятност за повторно възникване на вредата
(125)
За оценката на вероятността за повторно възникване на вредата е важно да се изтъкне, че при оптимално използване на капацитета, което е постигнато през разследвания период в рамките на преразглеждането, промишлеността на Съюза не е в състояние да задоволи цялото потребление на Съюза, вследствие на което е необходимо значителна част от потреблението на Съюза да бъде покрито с внос.
(126)
Освен това промишлеността на Съюза произвежда само пречистена сулфанилова киселина, което означава, че ползвателите, които предпочитат сулфанилова киселина с техническо качество за производството си, се налага да разчитат на внос.
(127)
В допълнение на това промишлеността на Съюза е разполагала със стабилен пазарен дял, като е реализирала продажби за няколко дългосрочни клиента. Разследването показа, че доставчиците на сулфанилова киселина на някои от ползвателите подлежат на строги и скъпоструващи процедури за удостоверяване/проверка, което прави смяната на даден доставчик с друг по-трудна.
(128)
Именно в този контекст беше анализирано потенциалното въздействие на индийския внос върху пазара на Съюза и промишлеността на Съюза в съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент, с цел да се прецени вероятността за повторно възникване на вредата, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече.
(129)
Както бе заключено в съображения 84, 85 и 87 по-горе, за внасяната от Индия сулфанилова киселина все още се предоставят субсидии и вероятно ще се предоставят и в бъдеще.
(130)
В същото време констатациите от разследването сочат, че наличието на субсидиран внос от Индия няма да доведе до повторно възникване на вреда за промишлеността на Съюза. Това твърдение се основава на анализ на следните фактори:
-
свободния капацитет в Индия,
-
ценообразуването на индийските износители,
-
въздействието на равнището на субсидиране върху цените,
-
индийския продуктов асортимент.
а) Свободен капацитет в Индия
(131)
При разследването не бе установено наличие на значителен свободен капацитет в Индия.
(132)
Промишлеността на Съюза оспори тази констатация, като по-конкретно изрази твърдението, че вероятно ще има увеличение на индийския свободен капацитет в резултат на увеличаващите се продажби на китайски продукти на индийския пазар и че поради това стимулът за износ ще се увеличи още повече.
(133)
В това отношение Комисията отбелязва, че както е описано в съображение 39, през 2013 г. най-големият известен индийски производител и износител на сулфанилова киселина се е отказал от своя статут на експортно ориентирана единица (ЕОЕ), тъй като дружеството е планирало да увеличи продажбите си на своя вътрешен пазар. Тези продажби са били сериозно ограничени от условията на схемата за ЕОЕ (EOUS). Дружеството потвърди, че не е усещало натиск от страна на китайските конкуренти и че по негова оценка индийският пазар е имал добри перспективи за развитие. Поради това няма причини да се предполага, че свободният капацитет на индийските производители понастоящем или в който и да е бъдещ период ще бъде пренасочен към Съюза поради предполагаем натиск от страна на Китай на индийския пазар.
б) Ценообразуване на индийските износители
(134)
По отношение на ценообразуването на индийските износители в съображения 94 и 95 по-горе беше установено, че оказалият съдействие производител износител и други индийски износители са продавали на цени, които не са подбивали ценовите равнища в Съюза през РПП.
(135)
Промишлеността на Съюза изрази твърдението, че експортните цени на Kokan са били основани на ценова гаранция, поради което не са представителни по отношение на другите индийски производители износители. Комисията отбелязва, че през разглеждания период цените на Kokan превишават значително определената в гаранцията минимална цена на вноса („МЦВ“). Що се отнася до другите индийски износители, по данни на Евростат техните средни експортни цени през РПП са дори още по-високи. Това означава, че цените на индийските износители, включително Kokan, са били определяни по-скоро въз основа на пазарните условия, отколкото въз основа на ценовата гаранция.
(136)
Промишлеността на Съюза изтъкна също така, че цените на индийския внос намаляват с 8 % през разглеждания период въпреки увеличението с 40 % на цените на основната суровина (бензен) през същия период. Разследването показа, че относително високото ниво на цените на сулфаниловата киселина на пазара на Съюза е създала възможности за спад на цените, независимо от нарастването на цената на основната суровина. Независимо от своята важност като разходен елемент, сам по себе си бензенът не може да обясни промените в себестойността и цените на продукта, предмет на разследването. На последно място разследването показа, че индийските продажни цени за Съюза не са били извънредно ниски, тъй като са сходни с цените на извършен в значителни количества износ за трети държави. Поради това не се смята, че изтъкнатите от промишлеността на Съюза тенденции на цените на крайния продукт (сулфанилова киселина) и на основната суровина (бензен) са в противоречие.
(137)
На последно място промишлеността на Съюза изтъкна, че индийските експортни цени за трети държави, а именно Турция, са били по-ниски от цените за ЕС. Комисията отбелязва, че събраните от Kokan данни показват, че цените на това дружество за Турция също са били над МЦВ и че не са подбивали цените на промишлеността на Съюза. Обемът на износа от Kokan за Турция е бил в същия мащаб като този, на който промишлеността на Съюза основа твърдението си, поради което констатациите по отношение на Kokan са валидни за целия индийски износ за Турция. Въз основа на гореизложеното предполагаемото различно ценообразуване на индийските износители за трети държави в сравнение с това за ЕС не се потвърждава от наличната информация.
в) Въздействие на равнището на субсидиране върху цените
(138)
Както е посочено в съображение 84 по-горе, установеният през РПП марж на субсидията за оказалия съдействие индийски производител възлиза на 3,1 %. Това показва непрекъсната тенденция за намаляване на субсидирането след налагането на първоначалните изравнителни мерки през 2002 г.
(139)
Този спад не е свързан единствено с положението на това конкретно дружество, а със системни промени в индийските схеми за субсидиране. Както бе обяснено в част В от настоящия регламент, ПИ се е отказало от някои от схемите, а ползите за дружествата по повечето останали са били намалени. Само по една от разследваните схеми, а именно DDS, условията за право на участие и административните процедури са били либерализирани. В резултат на това Kokan веднага се пренасочва към тази схема. Използването на схемата DDS обаче изключва използването на повечето други схеми (EOU, AAS, FPS, DFIA и FMS). По отношение на разглеждания продукт в схемата DDS е ясно определено максимално ниво на субсидиране - 4 % от експортната стойност франко борд през РПП, допълнително намалено след това на 3 %. Въпреки това ограничение за нивото на субсидията може да се очаква, че други производители ще се пренасочат или вече са се пренасочили към тази схема поради нейната ниска административна тежест.
(140)
Комисията вече забеляза такава тенденция през последните 2 години в няколко други разследвания срещу субсидиран внос от Индия (16). Следователно може да се заключи, че описаните в съображение 139 по-горе констатации по отношение на Kokan могат да бъдат екстраполирани към останалите индийски производители на сулфанилова киселина.
(141)
Като се вземе предвид горното ниво на субсидиране (прогнозирано на около 3 % по схемата DDS като основна схема) и настоящото равнище на експортните цени от Индия, които вече отразяват субсидиите, бе заключено, че тези експортни цени не биха подбивали цените на промишлеността на Съюза дори изравнителните мерки по отношение на Индия да бъдат премахнати. Поради това може да се направи изводът, че износът от Индия, дори да е субсидиран, няма да нанесе вреда на промишлеността на Съюза.
г) Продуктов асортимент
(142)
Оказалият съдействие индийски производител (който представлява значителен дял от индийския внос в Съюза) е продавал предимно сулфанилова киселина с техническо качество, по отношение на която се е конкурирал основно с вноса от САЩ и Китай, тъй като промишлеността на Съюза не е произвеждала сулфанилова киселина с техническо качество. Освен това почти целият осъществен от Kokan износ на значителни количества сулфанилова киселина за Турция е бил на сулфанилова киселина с техническо качество.
(143)
Промишлеността на Съюза заяви, че има голямо припокриване в използването на сулфанилова киселина с техническо качество и пречистена сулфанилова киселина, поради което съществува значителна конкуренция между двете качества.
(144)
Макар и да е безспорно, че продуктите от двата вида качество се считат за един и същ продукт, е важно да се отбележи, че разследването потвърди, че на практика взаимозаменяемостта е ограничена. По-специално ползвателите, които се нуждаят от сулфанилова киселина с техническо качество или я предпочитат, на теория биха могли да използват пречистена сулфанилова киселина, но поради значителната разлика в цената (20 % - 25 %) това не е икономически обосновано решение. Поради това се потвърждава, че продажбите на индийските производители, що се отнася до сулфанилова киселина с техническо качество, се конкурират предимно с продуктите от Китай и САЩ.
8. Заключение относно повторното възникване на вредата
(145)
Предвид констатациите от разследването, както е обяснено в съображенията по-горе, бе направено заключението, че в краткосрочен до средносрочен план е малко вероятно отмяната на изравнителните мерки по отношение на Индия да доведе до повторно възникване на вредата.
Д. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(146)
Поради заключението, че няма вероятност за повторно възникване на вредата, не е необходимо определяне на интереса на Съюза.
Е. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА ИЗРАВНИТЕЛНИТЕ МЕРКИ
(147)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, въз основа на които се счита за целесъобразно съществуващите изравнителни мерки по отношение на вноса на сулфанилова киселина от Индия да бъдат отменени. На заинтересованите страни бе дадена възможност да представят коментари след това разгласяване. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(148)
В съответствие с член 18 от основния регламент от изложеното по-горе следва, че изравнителните мерки по отношение на сулфаниловата киселина с произход от Индия следва да бъдат отменени. Следва да бъде отменено и Решението на Комисията за приемане на гаранцията, която понастоящем е в сила по отношение на вноса на сулфанилова киселина от Kokan.
(149)
Като се има предвид, че възстановяването на промишлеността на Съюза е факт от скоро, след като получи съответното искане от производителя от Съюза, Комисията ще осъществи наблюдение на вноса на разглеждания продукт. Наблюдението ще бъде ограничено до период от две години след публикуването на настоящия регламент.
(150)
Комитетът, създаден по силата на член 25, параграф 1 от основния регламент, не представи становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Отменя се окончателното изравнително мито върху вноса на сулфанилова киселина, класирана понастоящем в код по КН ex 2921 42 00 (код по ТАРИК 2921420060), с произход от Индия и се прекратяват свързаните с този внос процедури.
2. Отменя се Решение 2006/37/ЕО на Комисията за приемане на гаранцията, която понастоящем е в сила по отношение на вноса на сулфанилова киселина от Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (Индия).
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 17 декември 2014 година.
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1347/2014,
17. detsember 2014,
millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 597/2009 artiklile 18 tunnistatakse kehtetuks Indiast pärit sulfaniilhappe impordi suhtes kehtiv lõplik tasakaalustav tollimaks
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (1) eriti selle artikleid 14 ja 18,
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Kehtivad meetmed
(1)
2002. aasta juulis kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1338/2002 (2) (edaspidi „esialgne uurimine”) Indiast pärit sulfaniilhappe impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu määraga 7,1 %.
(2)
Määrusega (EÜ) nr 1339/2002 (3) kehtestas nõukogu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV”) pärit sulfaniilhappe impordi suhtes 21 % suuruse lõpliku dumpinguvastase tollimaksu ning Indiast pärit sulfaniilhappe impordi suhtes 18,3 % suuruse lõpliku dumpinguvastase tollimaksu.
(3)
Komisjon kiitis otsusega 2002/611/EÜ (4) heaks ühe India eksportiva tootja, nimelt Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd (edaspidi „Kokan”) pakutud hinnakohustuse seoses dumpinguvastaste ja subsiidiumivastaste meetmetega.
(4)
2004. aasta märtsis tunnistas komisjon pärast Kokani vabatahtlikku hinnakohustusest loobumist otsusega 2004/255/EÜ (5) kehtetuks otsuse 2002/611/EÜ.
(5)
Komisjon kiitis otsusega 2006/37/EÜ (6) heaks Kokani pakutud uue hinnakohustuse seoses dumpinguvastaste ja subsiidiumivastaste meetmetega. Määruseid (EÜ) nr 1338/2002 ja (EÜ) nr 1339/2002 muudeti vastavalt nõukogu määrusega (EÜ) nr 123/2006 (7).
(6)
Määrusega (EÜ) nr 1000/2008 (8) kehtestas nõukogu pärast meetmete aegumise läbivaatamist HRVst ja Indiast pärit sulfaniilhappe impordi suhtes dumpinguvastase tollimaksu. Määrusega (EÜ) nr 1010/2008 (9) kehtestas nõukogu pärast aegumise läbivaatamist ja vahepealset läbivaatamist lõplikud tasakaalustavad tollimaksud Indiast pärit sulfaniilhappe impordi suhtes ning muutis Indiast pärit sulfaniilhappe impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste tollimaksude määra.
2. Taotlus aegumise läbivaatamise algatamiseks
(7)
Pärast teate avaldamist lõplike tasakaalustavate meetmete kehtivuse eelseisva aegumise kohta (10) sai komisjon 1. juulil 2013 nõukogu 11. juuni 2009. aasta määruse (EÜ) nr 597/2009 artikli 18 kohase taotluse algatada kõnealuste meetmete aegumise läbivaatamine. Taotluse esitas CUF - Quimicos Industriais (edaspidi „taotluse esitaja” või „CUF”), kes on sulfaniilhappe ainutootja liidus, esindades seega liidu toodangust 100 %.
(8)
Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa subsideerimise jätkumise ja liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise.
3. Aegumise läbivaatamise algatamine
(9)
Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 16. oktoobril 2013Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (11) (edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artiklile 18.
4. Paralleelne uurimine
(10)
Lisaks algatas komisjon 16. oktoobril 2013Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteatega (12) muu hulgas Indiast pärit sulfaniilhappe impordi suhtes kehtivate meetmete aegumise läbivaatamise vastavalt 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (13) artikli 11 lõikele 2.
5. Uurimine
5.1. Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood
(11)
Subsideerimise jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2012 kuni 30. septembrini 2013 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2010 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
5.2. Huvitatud isikud
(12)
Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajatele, India eksportivatele tootjatele, importijatele, teadaolevatele kasutajatele ning eksportiva riigi esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ning taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.
(13)
Ainsale liidu tootjale kui ainsale taotluse esitanud huvitatud isikule võimaldati ärakuulamine.
5.3. Väljavõtteline uuring
(14)
Võttes arvesse India eksportivate tootjate ning liidu sõltumatute importijate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kasutamine vastavalt algmääruse artiklile 27. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik ning vajaduse korral moodustada valimi, paluti eespool osutatud isikutel komisjonile endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.
(15)
Komisjon sai India eksportivatelt tootjatelt kaks vastust väljavõttelise uuringu küsimustikule. Seetõttu väljavõttelist uuringut ei kohaldatud.
(16)
Üks sõltumatu importija vastas uuringu vormile, kuid ei importinud vaatlusalust toodet vaatlusalusest riigist ega vastanud küsimustikule. Seetõttu väljavõttelist uuringut ei kohaldatud.
(17)
Kuna liidu tootjaid on ainult üks, siis liidu tootjate suhtes väljavõttelist uuringut ei kohaldatud.
5.4. Uurimine
(18)
Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta subsideerimise jätkumise tõenäosuse, kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks vajalikuks pidas. Komisjon saatis küsimustikud ainsale liidu tootjale, kahele India eksportivale tootjale, India valitsusele, teadaolevatele importijatele ja liidu kasutajatele.
(19)
Kahest India eksportivast tootjast esitas täieliku vastuse vaid üks. See India tootja esindas suurt osa India koguekspordist liitu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
(20)
Komisjon pidas ühtlasi Delhis konsultatsioone India valitsuse, Maharashtra ja Gujarati osariikide valitsuste ning India Reservpangaga.
(21)
Lisaks korraldati kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse.
a)
Liidu tootja:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Portugal
b)
Eksportivad tootjad:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, India
c)
Liidu kasutajad:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Saksamaa
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugal
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Hispaania.
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
(22)
Vaatlusalune toode on sulfaniilhape mida praegu liigitatakse CN-koodi ex 2921 42 00 (TARICi kood 2921420060) alla. On olemas kaks sulfaniilhappe klassi, mis määratletakse vastavalt nende puhtusastmele: tehniline klass ja puhastatud klass. Lisaks sellele kaubastatakse puhastatud klassi sulfaniilhapet mõnikord sulfaniilhappe soola kujul. Sulfaniilhapet kasutatakse toorainena optiliste valgendite, betoonilisandite, toiduvärvide ja spetsiaalvärvide tootmisel. Piiratud kasutamist täheldati ka ravimitööstuses. Ehkki ei saa eitada, et mõlemal klassil on samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused, mistõttu neid käsitletakse ühe tootena, näitas uurimine ka seda, et praktikas on asendatavus piiratud. Kasutajad, kes vajavad puhastatud klassi sulfaniilhapet, saaksid tehnilise klassi toodet kasutada üksnes juhul, kui neil on võimalik seda ise täiendavalt puhastada. Kasutajad, kes vajavad või eelistavad tehnilise klassi sulfaniilhapet, võiksid teoreetiliselt kasutada ka puhastatud klassi sulfaniilhapet, kuid hinnaerinevuse (20-25 %) tõttu ei ole see lahendus majanduslikult jätkusuutlik.
(23)
Sulfaniilhape on üksnes tooraine ning selle peamised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused on päritolumaast sõltumatult ühesugused. Seega leiti, et vaatlusalusel tootel ning asjaomase eksportiva tootja toodetud ja omamaisel turul müüdavatel ja kolmandatesse riikidesse imporditavatel toodetel ning liidu tootja toodetud ja liidu turul müüdavatel toodetel on samad põhilised füüsikalised ja keemilised omadused ja peamiselt samad kasutusviisid, ning seega loetakse need samasugusteks toodeteks algmääruse artikli 2 tähenduses.
C. SUBSIDEERIMISE JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS
1. Sissejuhatus
(24)
India eksportivate tootjate koostöö piirdus ühe eksportiva tootjaga. Teiste tootjate koostöö puudumise tõttu tuli tasakaalustavate subsiidiumide tase määrata kindlaks kättesaadavate andmete põhjal, nagu vastused koostööd tegevalt äriühingult, kes andis suurema osa India ekspordist liitu, ning India ametiasutuste esitatud teave.
(25)
Läbivaatamistaotluses sisalduva teabe ja komisjoni küsimustikule antud vastuste põhjal uuriti järgmisi kavasid, mis väidetavalt hõlmavad subsiidiumide andmist.
-
Subsiidiumikavad, mida uuriti esialgse uurimise käigus:
-
Üleriigilised kavad:
a)
Eksportkauba tootmise eritsoonide kava (Export Processing Zones Scheme - EPZ-kava)/erimajandustsoonide kava (Special Economic Zones Scheme - SEZ-kava)/ekspordisuunitlusega üksuste kava (Export Oriented Units Scheme - EOU-kava)
b)
imporditollimaksude hüvitamise kava (Duty Entitlement Passbook Scheme - DEPB-kava);
c)
kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme - EPCG-kava);
d)
tulumaksuvabastuse kava (Income Tax Exemption Scheme - ITE-kava);
e)
eellubade kava (Advance Authorisation Scheme).
-
Piirkondlikud kavad:
f)
Maharashtra osariigi valitsuse ergutussüsteem (Package Scheme of Incentives (PSI) of the Government of Maharashtra).
-
Subsiidiumikavad, mida ei uuritud esialgse uurimise käigus, kuid uuriti esimese aegumise läbivaatamise ja paralleelse vahepealse läbivaatamise käigus:
-
Üleriigilised kavad:
g)
ekspordi krediteerimise kava (Export Credit Scheme - EC-kava).
-
Subsiidiumikavad, mida ei uuritud esialgse uurimise käigus või/ega varasemate läbivaatamiste käigus:
-
Üleriigilised kavad:
h)
sihttoodete kava (Focus Product Scheme - FP-kava);
i)
tollimaksuvaba impordi lubade kava (Duty Free Imports Authorisation scheme - DFIA-kava);
j)
tollimaksu tagastamise kava (Duty Drawback Scheme - DD-kava);
k)
sihtturgude kava (Focus Market Scheme - FM-kava);
l)
staatuseomanike ergutuskava (Status Holder Incentive Scrip - SHIS-kava);
m)
kapitalimahutused.
-
Piirkondlikud kavad:
n)
Gujarati osariigi valitsuse piirkondlikud kavad.
(26)
Punktides a, b, c, e, h, i, k ja l nimetatud kavad põhinevad 1992. aasta väliskaubanduse (arendamise ja reguleerimise) seadusel (nr 22, 1992), mis jõustus 7. augustil 1992 (edaspidi „väliskaubandusseadus”). Väliskaubandusseadus lubab India valitsusel välja anda teatisi ekspordi- ja impordipoliitika kohta. Need on kokku võetud väliskaubanduspoliitika dokumentides, mida kaubandusministeerium annab välja iga viie aasta tagant ja ajakohastab regulaarselt. Seoses läbivaatamisega seotud uurimisperioodiga on oluline väliskaubanduspoliitika dokument väliskaubanduspoliitika kava 2009-2014 („Foreign Trade Policy 2009-2014”, edaspidi „väliskaubanduspoliitika kava 2009-2014”). Lisaks sellele sätestab India valitsus väliskaubanduspoliitika kava 2009-2014 reguleeriva korra väljaandes „Menetlusjuhend, I köide” („Handbook of Procedures, Volume I”, edaspidi „HOP 2009-2014 I köide”). Menetlusjuhendit ajakohastatakse korrapäraselt.
(27)
Punktis d nimetatud tulumaksuvabastuse kava põhineb 1961. aasta tulumaksuseadusel, mida muudetakse igal aastal rahandusseadusega.
(28)
Punktides f ja n nimetatud piirkondlikke kavasid haldavad Maharashtra ja Gujarati osariigid ja need põhinevad Maharashtra osariigi valitsuse tööstus-, energeetika- ja tööhõiveministeeriumi määrustel ning Gujarati osariigi valitsuse tööstus- ja kaevandusministeeriumi määrustel.
(29)
Punktis g nimetatud ekspordikrediidi kava põhineb 1949. aasta panganduse reguleerimise seaduse jagudel 21 ja 35 A, mis lubavad India reservpangal juhtida kommertspanku ekspordi krediteerimise valdkonnas.
(30)
Punktis j osutatud tollimaksu tagastamise kava põhineb 1962. aasta tolliseaduse jaol 75, 1944. aasta keskse aktsiisiseaduse jaol 37, 1994. aasta rahandusseaduse jagudel 93 A ja 94 ning 1995. aasta tollimaksu, keskse aktsiisimaksu ja teenusemaksu tagastamise eeskirjadel. Tagastamismäärad avaldatakse regulaarselt. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul kohaldati kogu tootmisharu suhtes aastatel 2012-2013 kehtinud tollimaksutagastust, mis avaldati teatises nr 92/2012-Cus.(N.T). Tollimaksu tagastamise kavale osutatakse väliskaubanduspoliitika kava 2009-2014 peatükis 4 ka kui tollimaksust vabastamise kavale.
2. Eksportkauba tootmise eritsoonid (Export Processing Zones - EPZ)/erimajandustsoonid (Special Economic Zones - SEZ)/ekspordisuunitlusega üksused (Export Oriented Units - EOU)
(31)
Leiti, et koostööd tegev eksportiv tootja ei kuulu erimajandustsoonide kava ega eksportkauba tootmise eritsoonide kava alla. Siiski oli koostööd tegev eksportiv tootja asutatud ekspordisuunitlusega üksuste kava raames ja ta sai läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tasakaalustatavaid soodustusi. Allpool esitatud kirjeldus ja hinnang on seega antud vaid ekspordisuunitlusega üksuste kava kohta.
a) Õiguslik alus
(32)
EOU-kava üksikasjad on esitatud väliskaubanduspoliitika kava 2009-2014 peatükis 6 ja HOP 2009-2014 I köite peatükis 6.
b) Kõlblikkuskriteeriumid
(33)
EOU-kava raames võib asutada kõiki põhimõtteliselt kogu toodangu või teenuste ekspordiga tegelevaid äriühinguid, välja arvatud ainult turustamisega tegelevad äriühingud. Ekspordisuunitlusega üksuste kava raames toetuse saamiseks peavad tööstussektori ettevõtted ületama põhivarade osas minimaalse investeeringute läve (10 miljonit India ruupiat).
c) Praktiline rakendamine
(34)
Ekspordisuunitlusega üksused võivad asuda ja neid võib asutada igal pool Indias.
(35)
Taotlus ekspordisuunitlusega üksuse staatuse saamiseks peab sisaldama üksikasjalikke andmeid järgmise viie aasta kohta, mis käsitlevad muu hulgas kavandatavaid tootmismahte, ekspordi arvestuslikku väärtust ning impordi- ja kodumaiseid nõudeid. Kui ametiasutused kiidavad äriühingu taotluse heaks, edastatakse kõnealuse nõusolekuga kaasnevad tingimused äriühingule. Leping äriühingu ekspordisuunitlusega üksuse staatuse tunnustamise kohta kehtib viis aastat. Lepingut võib järgnevateks perioodideks pikendada.
(36)
Väliskaubanduspoliitika kavas 2009-2014 sätestatud ekspordisuunitlusega üksuse staatusega äriühingu oluline kohustus on saavutada netotulu välisvaluutas, nimelt peab võrdlusperioodil (5 aastat) ekspordi koguväärtus ületama imporditud kaupade koguväärtust.
(37)
Ekspordisuunitlusega üksustel on õigus järgmistele soodustustele:
i)
vabastus imporditollimaksudest seoses kõikide tootmiseks või töötlemiseks vajalike või sellega seonduvate kaupadega (sealhulgas kapitalikaupadega, toorainega ja tarbekaupadega);
ii)
aktsiisivabastus kaupade puhul, mis on hangitud kodumaalt;
iii)
kodumaalt hangitud kaupade riikliku müügimaksu tagastamine;
iv)
osaline tollimaksutagastus omamaistelt naftaettevõtjatelt hangitud kütuselt;
(38)
Nende kavade alusel tegutsevad üksused on tolliseaduse paragrahvi 65 kohaselt tolli järelevalve all.
(39)
Koostööd tegev eksportiv tootja tegutses läbivaatamisega seotud uurimisperioodi esimese nelja kuu vältel EOU-kava alusel. Ametlik kiri kavast eraldumise kohta avaldati 6. veebruaril 2013. Seega kasutas äriühing läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kõnealust kava üksnes riikliku müügimaksu tagastuse saamiseks. Uurimine näitas, et asjaomane eksportiv tootja ei saanud kasu imporditollimaksudest ja omamaiste ostude aktsiisimaksudest vabastamisest ega osalisest tollimaksutagastusest kodumaistelt naftaettevõtjatelt hangitud kütuselt.
d) Järeldused EOU-kava kohta
(40)
Riikliku müügimaksu tagastus kujutab endast subsiidiumi algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Riigi tulu, mis oleks oodatav selle kava puudumisel, jääb saamata, millest ekspordisuunitlusega üksus saab kasu algmääruse artikli 3 lõike 2 mõistes, kuna müügimaksu tagasisaamisega säästab see oma likviidsust. Juriidiliselt sõltub see subsiidium ekspordijõudlusest ning seepärast loetakse seda algmääruse artikli 4 lõike 4 punkti a kohaselt konkreetseks ja tasakaalustatavaks. Ekspordisuunitlusega üksuse ekspordieesmärk, nagu on sätestatud väliskaubanduspoliitika kavas 2009-2014 punktis 6.1, on vältimatu eeltingimus soodustuste saamiseks.
e) Subsiidiumisumma arvutamine
(41)
Subsiidiumi suurus arvutati läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul kodumaalt hangitud kaupade tagastatud müügimaksu määra alusel. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati see subsiidiumisumma läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kogu ekspordikäibele kui nimetaja, kuna subsiidium sõltub ekspordijõudlusest ja selle andmisel ei võetud arvesse toodetud, eksporditud või transporditud koguseid. Sel viisil saadud subsiidiumimarginaal oli 1,4 %.
3. Imporditollimaksude hüvitamise kava (DEPB-kava)
(42)
DEPB-kava kohaldamine lõppes 30. septembril 2011, s.o enne läbivaatamisega seotud uurimisperioodi. Seepärast leiti, et nimetatud kava edasine analüüs ei ole käesoleva uurimise seisukohast vajalik.
4. Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (EPCG-kava)
a) Õiguslik alus
(43)
EPCG-kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud väliskaubanduspoliitika kava 2009-2014 5. peatükis ja HOP 2009-2014 I köite 5. peatükis.
b) Järeldused
(44)
Leiti, et koostööd tegev eksportiv tootja ei saanud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil EPCG-kava raames mingeid soodustusi. Seepärast leiti, et nimetatud kava edasine analüüs ei ole käesoleva uurimise seisukohast vajalik.
5. Tulumaksuvabastuse kava (ITE-kava)
(45)
ITE-kava tühistati 2011. aasta aprillis, s.o enne läbivaatamisega seotud uurimisperioodi. Seepärast leiti, et nimetatud kava edasine analüüs ei ole käesoleva uurimise seisukohast vajalik.
6. Eellubade kava
a) Õiguslik alus
(46)
Nimetatud kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud väliskaubanduspoliitika kava 2009-2014 punktides 4.1.3.1-4.1.14 ja HOP 2009-2014 I köite punktides 4.1-4.30.
b) Järeldused
(47)
Leiti, et koostööd tegev eksportiv tootja ei saanud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eellubade kava raames mingeid soodustusi. Seepärast leiti, et nimetatud kava edasine analüüs ei ole käesoleva uurimise seisukohast vajalik.
7. Maharashtra osariigi valitsuse ergutussüsteem
a) Õiguslik alus
(48)
Selleks, et soodustada tootmisettevõtete levikut osariigi vähem arenenud piirkondadesse, on Maharashtra osariigi valitsus 1964. aastast saadik pakkunud toetusi osariigi arenevates piirkondades rajatud uutele üksustele tegevuskava alusel, mida üldjuhul tuntakse ergutussüsteemi nime all. Kava on selle kehtestamisest alates korduvalt muudetud ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kehtis kaks ergutussüsteemi: PSI 2007 (kehtivusega kuni 2013. aasta aprillini) ja PSI 2013. Maharashtra osariigi valitsuse ergutussüsteem koosneb mitmest allkavast, millest peamised on: i) kohaliku maksu octroi/sisseveomaksu tagastamine, ii) elektrimaksuvabastus, iii) vabastus kohalikust müügimaksust/kohaliku müügimaksu tühistamine, iv) intressitoetus uutele ettevõtetele ja v) teatavad toetused väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele tehnika ajakohastamiseks. Uurimise käigus selgus, et ainuke allkava, mida koostööd tegev eksportiv tootja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasutas, oli vabastus kohalikust müügimaksust (osa osutatud punktist iii), mis pärines süsteemist PSI 2001, kuid müügimaks oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ikka veel osaliselt tasumata.
b) Kõlblikkuskriteeriumid
(49)
Tingimustele vastamiseks peavad äriühingud reeglina investeerima vähearenenud piirkondadesse (mis liigitatakse vastavalt majandusarengule eri kategooriatesse, nt vähearenenud piirkonnad, vähemarenenud piirkonnad ja kõige vähem arenenud piirkonnad), rajades selleks kas uue tööstusettevõtte või tehes suuremahulise kapitaliinvesteeringu olemasoleva tööstusettevõtte laiendamisse või mitmekesistamisse. Toetussumma kindlaksmääramise peamine kriteerium on piirkond, kus ettevõte asub või kuhu see rajatakse, ja investeeringu suurus.
c) Praktiline rakendamine
(50)
Maharashtra osariigi valitsus on koostööd tegevale eksportivale tootjale andnud „toetusesaaja tunnistuse”, mille alusel võis äriühing müügimaksust vabastuse allkava alusel saada vabastuse omamaise müügi pealt makstavast osariigi müügimaksust.
d) Kokkuvõte
(51)
Maharashtra osariigi valitsuse ergutussüsteemi müügimaksust vabastuse allkava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. Uuritud allkava kujutab endast Maharashtra osariigi valitsuse rahalist toetust, kuna kõnealune soodustus vähendab Maharashtra osariigi valitsusele muidu laekuma pidavat tulu. See vabastus toob äriühingule kasu, parandades äriühingu likviidsust.
(52)
Allkava on ette nähtud üksnes äriühingutele, kes on investeerinud teatavatesse Maharashtra osariigi jurisdiktsiooni alla kuuluvatesse geograafilistesse piirkondadesse. Kavas ei saa osaleda väljaspool neid piirkondi asuvad äriühingud. Toetuse määr erineb piirkonniti. See kava on algmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a ja artikli 4 lõike 3 kohaselt konkreetne ja seega tasakaalustatav.
e) Subsiidiumisumma arvutamine
(53)
Kava maksuvabastust käsitleva osa alusel tühistatud osariigi müügimaksu summa, mis oleks pidanud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil laekuma, loetakse võrdseks Maharashtra osariigi valitsuse antava intressivaba laenuga sama suures summas. Seega arvutati koostööd tegeva eksportiva tootja saadav kasu intressi alusel, mis äriühing läbivaatamisega seotud uurimisperioodil maksis võrreldavalt kommertslaenult.
(54)
Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati see subsiidiumisumma (lugeja) äriühingu kogukäibele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (nimetaja), kuna subsiidium ei sõltu ekspordist ja selle andmisel ei võetud arvesse toodetud, eksporditud või transporditud koguseid.
(55)
Ülaltoodu põhjal sai äriühing selle kava alusel subsiidiumi 1,1 % ulatuses.
8. Ekspordi krediteerimise kava (EC-kava)
(56)
Leiti, et pärast EC-kava muudatusi (2010. aasta juulis seoses ruupia ekspordikrediidiga ning 2012.aasta mais seoses välisvaluuta ekspordikrediidiga) soodsad ekspordikrediidi intressimäärad kõnealuse kava raames sisuliselt kadusid, kui välja arvata teatav piiratud arv tööstussektoreid. Kuna kõnealune keemiatööstuse sektor ei olnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil intressimäära toetuste saajate nimekirjas, ei olnud kõnealust kava vaja selle uurimise raames täiendavalt analüüsida.
9. Sihttoodete kava (FP-kava)
a) Õiguslik alus
(57)
Selle kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud väliskaubanduspoliitika kava 2009-2014 punktis 3.15 ja HOP 2009-2014 I köite punktis 3.9.
b) Puudused
(58)
Leiti, et koostööd tegev eksportiv tootja ei saanud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil FP-kava raames mingeid soodustusi. Seepärast leiti, et nimetatud kava edasine analüüs ei ole käesoleva uurimise seisukohast vajalik.
10. Tollimaksuvaba impordi lubade kava (DFIA-kava)
a) Õiguslik alus
(59)
Selle kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud väliskaubanduspoliitika kava 2009-2014 punktides 4.2.1-4.2.7 ja HOP 2009-2014 I köite punktides 4.31-4.36.
b) Järeldused
(60)
Leiti, et koostööd tegev eksportiv tootja ei saanud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil DFIA-kava raames mingeid soodustusi. Seepärast leiti, et nimetatud kava edasine analüüs ei ole käesoleva uurimise seisukohast vajalik.
11. Tollimaksu tagastamise kava (DD-kava)
a) Õiguslik alus
(61)
DD-kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud 1995. aasta tollimaksu ja riikliku aktsiisimaksu tagastamise eeskirjades, mida on muudetud hilisemate teadaannetega.
b) Kõlblikkuskriteeriumid
(62)
Selle kava raames saavad toetust taotleda kõik tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad.
c) Praktiline rakendamine
(63)
Tingimustele vastav eksportija võib taotleda summa tagastamist, mis arvutatakse protsendimäärana selle kava raames eksporditud toodete FOB-väärtusest. India valitsus on kehtestanud tagastamismäärad mitmele tootele, kaasa arvatud vaatlusalune toode. Nende kindlaksmääramisel võetakse aluseks toote valmistusprotsessis kasutatud materjalide keskmine kogus või väärtus ja nende eest makstud tollimaksu keskmine summa. Tagastamist kohaldatakse sõltumata sellest, kas imporditollimaksud on tegelikult tasutud või mitte. Vaatlusaluse toote DD-kava määr oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 4 % FOB-väärtusest.
(64)
Kõnealuse kava raames soodustuste saamiseks peab äriühing eksportima. Samal hetkel, kui kaubasaadetise andmed sisestatakse tolli serverisse (ICEGATE), loetakse eksport toimuvaks DD-kava alusel ja DD-kava alusel ette nähtud summa fikseeritakse pöördumatult. Kui äriühing on pärast kauba ärasaatmist esitanud üldise ekspordideklaratsiooni (Export General Manifest, EGM) ja tolliasutus pole deklaratsiooni kauba saatearve andmetega võrdlemisel vigu leidnud, on kõik tingimused täidetud, et lubada tagastatava summa väljamaksmist otseülekandega eksportija pangaarvele või käskveksliga.
(65)
Eksportija peab esitama ka eksporditehinguga seotud summa laekumise tõendamiseks panga väljastatava eksporditehingu teostamise tõendi (Bank Realisation Certificate, BRC). Selle dokumendi võib esitada pärast tagastussumma maksmist, kuid India valitsus nõuab väljamakstud summa tagasi, kui eksportija ei esita eksporditehingu teostamise tõendit ettenähtud tähtaja jooksul.
(66)
Tagastatud summat võib kasutada mis tahes otstarbel.
(67)
Leiti, et vastavalt India raamatupidamisstandarditele saab tollimaksu tagastamise summa kanda pärast ekspordikohustuse täitmist tekkepõhise tuluna raamatupidamisaruannetesse.
(68)
Leiti, et koostööd tegev India eksportiv tootja kasutas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil pärast EOU-kavast eraldumist DD-kava.
d) Järeldused DD-kava kohta
(69)
DD-kavaga antakse subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. Tollimaksu tagastamise summa on India valitsuse antud rahaline toetus, sest India valitsus kannab vahendid otseselt üle. Pealegi on tollimaksu tagastuse näol saadav summa kasulik eksportijale, kuna suurendab tema likviidsust.
(70)
Lisaks sõltub DD-kava juriidiliselt eksporditegevusest ja seepärast peetakse seda konkreetseks ja tasakaalustatavaks vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktile a.
(71)
Seda kava ei saa käsitada tollimaksu lubatava tagastussüsteemina ega asendamise puhul rakendatava tagastussüsteemina algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) sätestatud rangetele eeskirjadele.
(72)
Lisaks ei ole olemas süsteemi või menetluskorda, mis kinnitaks, millist toorainet eksporditud kaupade tootmisprotsessis kasutatakse või kas on esinenud imporditollimaksude ülemäärast maksmist algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses. Eksportijal on õigus saada DD-kava soodustusi sõltumata sellest, kas ta üldse impordib sisendeid. Toetuse saamiseks piisab, kui eksportija lihtsalt ekspordib kaupu, tõendamata sisendmaterjalide importimist. Seega on DD-kava alusel õigus toetust saada isegi eksportijatel, kes hangivad kogu tooraine kodumaalt ega impordi sisendina kasutatavaid kaupu.
(73)
Seda kinnitab India valitsuse ringkiri nr 24/2001, milles on selget öeldud, et tollimaksu tagastamise määradel ei ole seost toormaterjali tegeliku tarbimise ega tollimaksuga, mida konkreetsed eksportijad maksavad või mida tuleb maksta üksikute kaubapartiide eest, ning milles soovitatakse piirkondlikel ametiasutustel mitte nõuda eksportijatelt tõendeid imporditud või kodumaiste toorainete pealt tegelikult makstud tollimaksude kohta, kui eksportijad esitavad tagasimakse nõude dokumendid.
(74)
Arvestades eespool esitatud andmeid, tehakse järeldus, et DD-kava on tasakaalustatav.
e) Subsiidiumisumma arvutamine
(75)
Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 2 ja artiklile 5 arvutati tasakaalustatavad subsiidiumid lähtudes kasust, mille subsiidiumi saaja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil subsideerimisest sai. Leiti, et kasu saadi selle kava raames toimunud eksporditehingu ajal. Sel hetkel on India valitsus kohustatud tasuma tagastussumma, mis kujutab endast rahalist toetust algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kui tolliasutused on väljastanud ekspordi saatekirja, millel on muu hulgas märgitud selle eksporditehingu puhul ette nähtud tagastussumma, ei ole India valitsusel enam õigust otsustada, kas anda subsiidiumi või mitte. Ülaltoodut arvesse võttes peetakse õigeks hinnata DD-kava alusel saadud kasu kui läbivaatamisega seotud uurimisperioodil selle kava raames tehtud eksporditehingute pealt teenitud tagasimaksete summat.
(76)
Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati need subsiidiumisummad kogu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi aegsele vaatlusaluse toote ekspordikäibele (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud ega transporditud koguste alusel.
(77)
Eelöeldut arvestades on koostööd tegeva India eksportiva tootja puhul selle kava raames kindlaks tehtud subsiidiumi määr 0,6 %.
12. Sihtturgude kava (FM-kava)
a) Õiguslik alus
(78)
Selle kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud väliskaubanduspoliitika kava 2009-2014 punktis 3.14 ja HOP 2009-2014 I köite punktis 3.8.
b) Järeldused
(79)
Leiti, et koostööd tegev eksportiv tootja ei saanud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil FM-kava raames mingeid soodustusi. Seepärast leiti, et nimetatud kava edasine analüüs ei ole käesoleva uurimise seisukohast vajalik.
13. Staatuseomanike ergutuskava (SHIS-kava)
a) Õiguslik alus
(80)
Selle kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud väliskaubanduspoliitika kava 2009-2014 punktis 3.16 ja HOP 2009-2014 I köite punktis 3.10.
b) Puudused
(81)
Leiti, et koostööd tegev eksportiv tootja ei saanud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil SHIS-kava raames mingeid soodustusi. Seepärast leiti, et nimetatud kava edasine analüüs ei ole käesoleva uurimise seisukohast vajalik.
14. Kapitalimahutused
(82)
Leiti, et koostööd tegev eksportiv tootja ei saanud kasu kapitalimahutustest India valitsuselt ega piirkondlikelt valitsustelt. Seepärast leiti, et nimetatud kava edasine analüüs ei ole käesoleva uurimise seisukohast vajalik.
15. Gujarati osariigi valitsuse piirkondlikud kavad
(83)
Leiti, et koostööd tegeval eksportival tootjal ei ole Gujarati osariigis temaga seotud äriühinguid ega tootmisrajatisi. Seetõttu ei olnud Gujarati osariigi valitsuse piirkondlike kavade edasine analüüs vajalik.
16. Tasakaalustatavate subsiidiumide tase
(84)
Algmääruse sätete kohaselt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil leitud tasakaalustatavate subsiidiumide summa ad valorem on uuritud eksportiva tootja puhul 3,1 %.
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd
Abikava
%
EOU-kava (14)
1,4
DEPB-kava (14)
null
EPCG-kava (14)
null
ITE-kava
null
Eellubade kava (14)
null
PSI (Maharashtra piirkondlik kava)
1,1
EC-kava (14)
null
FP-kava (14)
null
DFIA-kava (14)
null
DD-kava (14)
0,6
FM-kava (14)
null
SHIS-kava (14)
null
Kapitalimahutused
null
Gujarati piirkondlikud kavad
null
KOKKU
3,1
(85)
Olemasoleva teabe alusel tootis koostööd tegev eksportiv tootja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suure osa Indiast liitu eksporditud sulfaniilhappest. Andmed, mis näitaksid, et teiste võimalike olemasolevate eksportivate tootjate subsideerimistase oleks madalam, ei olnud kättesaadavad.
17. Subsideerimise jätkumise tõenäosus
(86)
Algmääruse artikli 18 lõike 2 kohaselt uuriti, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt subsideerimise jätkumine.
(87)
Tehti kindlaks, et kuigi aegumisläbivaatuse käigus leitud subsiidiumimarginaal on madalam kui esialgsel uurimisel ja varasemal aegumise läbivaatamisel tuvastatu, sai vaatlusaluse toote koostööd tegev India eksportiv tootja jätkuvalt kasu India ametivõimude tasakaalustavast subsideerimisest. Puuduvad märgid selle kohta, nagu lõpetataks lähemas tulevikus DD-kava, mis on peamine äriühingu kasutatav kava pärast EOU-kavast eraldumist. Nende asjaolude põhjal on selge, et vaatlusaluse toote eksportija saab ka tulevikus tasakaalustatavaid subsiidiume.
D. KAHJU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS
1. Liidu toodang ja liidu tootmisharu määratlus
(88)
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vältel tootis liidus samasugust toodet üksainus liidu tootja, kelle toodang moodustab seega 100 % liidu toodangust ning kes kujutab endast liidu tootmisharu algmääruse artikli 9 lõike 1 tähenduses.
2. Liidu tarbimine
(89)
Liidu tarbimine tehti kindlaks järgmistel alustel:
-
liidu tööstusharu samasuguse toote müügimahud liidu turule;
-
sulfaniilhappe impordimahud (TARICi tase) liidu turule Eurostati andmetel.
(90)
Võttes arvesse, et liidu tootmisharu koosneb ainult ühest tootjast ning et USAs on vaid üks eksportiv tootja, siis on konfidentsiaalse äriteabe kaitsmiseks teave alljärgnevates tabelites esitatud indekseeritud kujul.
Tabel 1
Tarbimine liidu turul
Maht (indeks)
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Liidu tarbimine (2010 = 100)
100
106
106
114
Allikas: Eurostati andmed ja küsimustiku vastused.
(91)
Uurimine näitas, et sulfaniilhappe turg suurenes vaatlusaluse perioodi vältel järk-järgult ning oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuks kasvanud 14 % võrra.
3. Vaatlusalusest riigist pärit import
a) Impordimaht ja turuosa
Tabel 2
Vaatlusalusest riigist pärit import
Impordimaht (indeks)
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
India
100
422
187
52
Allikas: Eurostat.
Tabel 2a
Vaatlusalusest riigist pärit import
Impordimaht (vahemikud (15))
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
India
50-200
250-550
100-250
10-80
Allikas: Eurostat.
Tabel 3
Vaatlusaluse riigi turuosa
Turuosa (indeks)
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
India impordi turuosa
100
397
177
46
(92)
Impordimaht Indiast vähenes vaatlusalusel perioodil 48 % ning samal perioodil vähenes turuosa 54 %.
b) Impordihinnad
Tabel 4
Vaatlusalusest riigist pärit sulfaniilhappe keskmised impordihinnad
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Indiast pärit impordi hinnaindeks (2010 = 100)
100
79
84
92
Allikas: Eurostat.
Tabel 4 a
Vaatlusalusest riigist pärit sulfaniilhappe keskmised impordihinnad
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Indiast pärit impordi hinnavahemikud
1 200 - 1 800
1 000 - 1 400
1 100 - 1 500
1 300 - 1 700
Allikas: Eurostat.
(93)
Indiast pärit vaatlusaluse toote keskmine hind langes samuti 2011. aastal 21 % ja tõusis seejärel järk-järgult, kuid jäi siiski 8 % alla 2010. aasta hinnataseme.
c) Hindade allalöömise tase
(94)
Uurimine näitas, et ainsa koostööd tegeva India eksportiva tootja küsitud hinnad ei löönud alla liidu tootja hindasid. Äriteabe konfidentsiaalsuse kaitsmise huvides ei ole võimalik täpset tulemust avalikustada, kuid hindade allalöömine jäi vahemikku - 20 % kuni - 40 %.
(95)
Pärast teatavakstegemist ja liidu tootja esitatud kommentaare taotleti komisjonilt hindade võimaliku allalöömise arvutamist Indiast pärit ülejäänud impordi puhul ja Eurostati andmete põhjal. Nende andmete põhjal kõnealuse impordi puhul hindade allalöömist ei tuvastatud ja seega võib põhjenduses 94 esitatud järeldusi kinnitada.
4. Import muudest kolmandatest riikidest
(96)
Kui välja arvata kolm väheolulist tehingut (2010. ja 2011. aastal Šveitsist ja 2012. aastal Malaisiast), pärines kogu sulfaniilhappe import muudest kolmandatest riikidest vaatlusalusel perioodil HRVst ja USAst.
Tabel 5
Sulfaniilhappe import muudest kolmandatest riikidest
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
USAst pärit impordi maht (indeks)
100
267
253
299
USAst pärit impordi turuosa (indeks)
100
180
171
188
USAst pärit impordi keskmine hind (indeks)
100
95
101
102
Hiinast pärit impordi maht (indeks)
100
77
14
1
Hiinast pärit impordi turuosa (indeks)
100
73
13
1
Hiinast pärit impordi keskmine hind
100
92
104
164
Allikas: Eurostat.
(97)
Hiinast pärit impordi maht vähenes 2010. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 99 % ning nende turuosa kahanes sama perioodi vältel samuti 99 %.
(98)
HRVst pärit sulfaniilhappe keskmine impordihind vähenes 2011. aastal 8 % ja näitas seejärel suurenemistendentsi koos väga järsu, 64 %lise tõusuga läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
(99)
USAst imporditud sulfaniilhappe kogus ja turuosa suurenesid vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt ehk vastavalt 199 % ja 88 %. Kuna liidu tootmisharu turuosa jäi samal perioodil suhteliselt stabiilseks, oli USA import see, mis hõivas Hiina ja India eksportivatest tootjatest mahajäänud turu.
(100)
USAst pärit impordi hinnatasemed jäid vaatlusalusel perioodil küllaltki stabiilseks, olles ligikaudu samas vahemikus liidu tootja hinnatasemetega. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vältel ei toimunud hindade allalöömist seoses USAst pärit impordiga.
5. Liidu tootmisharu olukord
(101)
Kooskõlas algmääruse artikli 8 lõikega 4 sisaldas kahju jätkumise või kordumise tõenäosust käsitlev uuring hinnangut kõikide liidu tootmisharu seisundit mõjutavate asjakohaste majandustegurite kohta vaatlusalusel perioodil.
(102)
Konfidentsiaalse äriteabe kaitsmiseks esitatakse teave ainsa liidu tootja kohta indekseeritud kujul.
5.1. Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
Tabel 6
Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Toodang tonnides (indeks)
100
87
99
107
Tootmisvõimsus tonnides (indeks)
100
100
100
100
Tootmisvõimsuse rakendamine (indeks)
100
87
99
107
Allikas: küsimustikule antud vastused.
(103)
Liidu tootmisharu toodang oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 7 % suurem kui vaatlusaluse perioodi alguses registreeritud tase. Liidu tootmisharu tootmisvõimsus jäi vaatlusalusel perioodil muutumatuks ja seega muutus tootmisvõimsuse rakendamine sarnaselt toodanguga, suurenedes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 7 %.
(104)
Tuleb märkida, et liidu tootmisharu suutis vaatlusalusel perioodil, välja arvatud 2011. aastal, säilitada tootmisvõimsuse rakendamise rahuldava taseme ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil optimaalse taseme.
(105)
Teatavakstegemise järel väitis liidu tootmisharu, et saavutas optimaalse tootmisvõimsuse rakendamise määra kogu vaatlusaluse perioodi vältel ainult läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, millest nähtub, et tootmisharu taastumine on äsjane ja väga ebakindel.
(106)
See kommentaar komisjoni hindamises ei muuda põhjenduse 104 järeldusi, mis ei ole ühelgi viisil vastuolus liidu tootmisharu esitatud kommentaaridega.
5.2. Lõppvarud
Tabel 7
Lõppvarude maht
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Lõppvarud tonnides (indeks)
100
576
328
171
Allikas: küsimustikule antud vastused.
(107)
Liidu tootmisharu aastalõpu toodanguvarud tõusid järsult 2011. aastal, näidates hiljem langustendentsi, kuid säilitades läbivaatamisega seotud uurimisperioodil siiski 71 % võrra kõrgema taseme kui 2010. aastal. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi tootmismahu põhjal moodustab lõppvarude tase aga vähem kui ühe kuu tootmismahu.
5.3. Müügimaht ja turuosa
Tabel 8
Müügimaht ja turuosa
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Müügimaht tonnides (indeks)
100
70
97
104
Turuosa % (indeks)
100
66
92
92
Allikas: küsimustikule antud vastused.
(108)
Liidu tootmisharu müügimaht on kasvanud 4 % võrreldes vaatlusaluse perioodi alguses registreeritud tasemega. 2011. aastal toimus väga järsk vähenemine, millele järgnes ühtlane suurenemine.
(109)
Turuosa järgi võib liidu tootmisharu tulemuslikkust vaatlusalusel perioodil pidada stabiilseks, kui välja arvata 2011. aasta, mil sarnaselt müügi vähenemisega kahanes ka liidu tootmisharu turuosa. Järgnevatel aastatel näitasid nii müük kui ka turuosa kasvutendentsi. Ehkki liidu tootja turuosa jäi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veidi väiksemaks kui 2010. aastal, väärib märkimist, et liidu tootmisharu suutis siiski osa saada liidu tarbimise kasvust ning omas kogu vaatlusaluse perioodi vältel liidus valitsevat positsiooni.
(110)
Teatavakstegemisele järgnenud avalduses teatas liidu tootmisharu, et tema turuosa on väga ebastabiilne, kuna sulfaniilhape on hinnast sõltuv kaup, ning tõi näite 2011. aastast, mil liidu tootmisharu turuosa langes järsult.
(111)
Siinkohal tuleb rõhutada, et turuosa langus 2011. aastal ühtis liidu tootja poolse hindade tõstmisega, mis oli vastuolus turu tolleaegsete suundumustega. Uurimine näitas tõepoolest, et impordihinnad kõigist riikidest langesid 2011. aastal vahemikus 5-20 %. Samuti tuleb märkida, et olemasolevate statistiliste andmete põhjal võttis liidu tootmisharu kaotatud turuosa üle peamiselt USA importija.
5.4. Hinnad ja neid mõjutavad tegurid
Tabel 9
Müügihinnad
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Keskmine müügihind (eurot/tonn) (indeks)
100
109
108
112
Allikas: küsimustikule antud vastused.
(112)
Liidu tootmisharu müügihinnad liidu turul suurenesid vaatlusalusel perioodil 12 %, mis oli tingitud peamise tooraine (aniliini) hinnatõusu edasikandmisest.
5.5. Tööhõive ja tootlikkus
Tabel 10
Tööhõive ja tootlikkus
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Tööhõive (indeks)
100
100
117
117
Tööviljakus (indeks)
100
88
85
91
Keskmine tööjõukulu (indeks)
100
105
102
116
Allikas: küsimustikule antud vastused.
(113)
Tööhõive täistööaja ekvivalendina suurenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 17 %. Keskmine tööjõukulu on vaatlusalusel perioodil näidanud kasvutendentsi, olles läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 16 % suurem kui 2010. aastal. Kuna tootmine kasvas vastavalt põhjendusele 103 vaid 7 %, siis tööviljakus vähenes vaatlusalusel perioodil 9 %.
5.6. Kasumlikkus
Tabel 11
Kasumlikkus
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Kasumlikkus (indeks)
100
96
20
65
Allikas: küsimustikule antud vastused.
(114)
Liidu tootmisharu kasumlikkus seoses samasuguse tootega vähenes vaatlusaluse perioodi vältel ning jäi veidi alla liidu tootmisharu määratud optimaalse taseme; siiski väärib märkimist selle positiivseks jäämine vaatlusaluse perioodi vältel.
(115)
Kasumlikkuse vähenemine on tingitud peamiselt keskmise tootmiskulu suurenemisest 20 % alates 2010. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini ja müügihindade 12 % suurune tõus vastavalt põhjendusele 112 ei suutnud seda täielikult kompenseerida.
5.7. Investeeringud, investeeringutasuvus ja rahavoog
Tabel 12
Investeeringud, investeeringutasuvus ja rahavoog
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Investeeringud (indeks)
-
100
133
57
Investeeringute tasuvus (indeks)
100
86
30
103
Rahavoog (indeks)
100
116
68
82
(116)
Uurimine näitas, et liidu tootmisharu ei saanud 2010. aastal investeerida. Seetõttu vähenesid investeeringud sulfaniilhappetööstusse 2011. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni 43 % ning nende maht absoluutarvudes on olnud väike, seondudes peamiselt hooldustöödega. Need järeldused on kooskõlas läbivaatamisega seotud uurimisperioodi investeeringutasuvuse ja väikese kasumlikkusega.
(117)
Investeeringutasuvus järgis 2011. ja 2012. aastal täpselt kasumlikkuse tendentsi. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil investeeringutasuvus paranes, jõudes 2010. aastaga võrdsele tasemele tänu kasumlikkuse suurenemisele alates 2012. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini.
(118)
Rahavoog oli kõikuv, kuid püsis kogu vaatlusaluse perioodi kestel positiivsena. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenes rahavoog võrreldes 2010. aasta tasemega 18 %. Liidu tootmisharu esitatud andmete kohaselt ei olnud tal vaatlusalusel perioodil raskusi kapitali kaasamisega.
5.8. Tegeliku subsiidiumimarginaali suurus ja varasemast subsideerimisest taastumine
(119)
Põhjenduse 84 kohaselt ei olnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodi subsiidiumimarginaal märkimisväärne, kuigi see oli miinimumist suurem.
(120)
Võttes arvesse liidu tootmisharu müügimahu kasvu, hindade tõusu ja tootmisvõimsuse rakendamise määra suurenemist, võib järeldada, et meetmed olid edukad ja liidu tootmisharu on taastunud varasema subsideerimise mõjust vaatlusalusel perioodil. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil esines teatavat langust kahjunäitajates, nagu kasumlikkus ja turuosa, kuid see ei saa olla tingitud vaatlusalusest riigist pärit impordist selle väga madala taseme tõttu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Igal juhul osutavad negatiivse tendentsiga kahjunäitajad siiski liidu tootmisharu jätkusuutlikkusele.
6. Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta
(121)
Uurimine näitas, et vaatlusaluse toote import Indiast on langenud väga madalale tasemele. Liidu tootmisharu turuosa jäi suhteliselt stabiilseks ning vaatlusaluse riigi tõttu kaotatud mahu asendas USAst pärit import, mille hinnatase on sarnane liidu tootmisharu omaga. Liidu tootmisharu suutis suurendada oma müügimahtu ja keskmist müügihinda ning saavutada ligikaudu optimaalse tootmisvõimsuse rakendamise määra.
(122)
Liidu tootmisharu turuosa ja kasumlikkuse mõõdukas langus ei saa põhjenduse 120 kohaselt olla tingitud Indiast pärit impordist.
(123)
Seetõttu järeldatakse, et liidu tootmisharu ei kandnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil materiaalset kahju.
(124)
Ehkki liidu tootmisharu tegi seoses kahju analüüsiga tähelepanekuid ja neid käsitleti põhjendustes 95, 105, 106, 110 ja 111, nõustus ta üldise järeldusega olulise kahju puudumise kohta eeskätt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
7. Kahju kordumise tõenäosus
(125)
Kahju kordumise tõenäosuse hindamise puhul on tähtis märkida, et tootmisvõimsuse optimaalse rakendamise korral, mida suudeti saavutada läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, ei suuda liidu tootmisharu rahuldada kogu liidu tarbimist, mistõttu tuleb märkimisväärne osa liidu tarbimisest katta impordiga.
(126)
Pealegi toodab liidu tootmisharu üksnes puhastatud sulfaniilhapet, mis tähendab, et oma toodangu jaoks tehnilist sulfaniilhapet eelistavad kasutajad on sunnitud kasutama importi.
(127)
Lisaks oli liidu tootmisharul stabiilne turuosa koos müügiga paljudele pikaajalistele klientidele. Uurimisest selgus, et mõne kasutaja hinnangul peaksid sulfaniilhappe tarnijad läbima range ja kuluka sertifitseerimis- ja kontrollprotsessi, mis muudab tarnija vahetuse keeruliseks.
(128)
Sellises kontekstis analüüsiti Indiast pärit impordi potentsiaalset mõju liidu turule ja liidu tootmisharule kooskõlas algmääruse artikli 18 lõikega 2, et hinnata kahju kordumise tõenäosust meetmete aeguda laskmise korral.
(129)
Põhjenduste 84, 85 ja 87 kohaselt subsideeritakse Indiast pärit sulfaniilhapet ka praegu ja tõenäoliselt ka tulevikus.
(130)
Samal ajal osutavad uurimise järeldused asjaolule, et Indiast pärit subsideeritud impordi olemasolu ei põhjusta liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumist. See arutluskäik põhineb järgmiste tegurite analüüsil:
-
India vaba tootmisvõimsus;
-
India eksportijate hinnakäitumine;
-
subsideerimise taseme mõju hindadele;
-
India tootevalik.
a) India vaba tootmisvõimsus
(131)
Uurimine ei näidanud märkimisväärse vaba tootmisvõimsuse olemasolu Indias.
(132)
Liidu tootmisharu vaidlustas selle järelduse, väites eeskätt, et seoses Hiina toodete üha suurema kättesaadavusega India turul India vaba tootmisvõimsus tõenäoliselt suureneb ja seetõttu suureneb ka soov eksportida.
(133)
Seoses sellega märgib komisjon, et India suurim teadaolev sulfaniilhappe tootja ja eksportija loovutas oma staatuse ekspordisuunitlusega üksusena 2013. aastal, nagu märgitud põhjenduses 39, kavatsedes suurendada müüki omamaisel turul. Kõnealune müük oli varem EOU-kava tingimuste kohaselt väga piiratud. Äriühing kinnitas, et ei tunneta survet Hiina konkurentidelt ning et nende hinnangul on India turul head arenguväljavaated. Seega ei ole põhjust eeldada, et India tootjate praegune ja tulevane vaba tootmisvõimsus suunatakse liitu seoses väidetava Hiina survega India turul.
b) India eksportijate hinnakäitumine
(134)
Seoses India eksportijate hinnakäitumisega leiti põhjendustes 94 ja 95, et koostööd tegev eksportiv tootja ja ka teised India eksportijad müüsid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil hindadega, mis ei löönud alla liidu hinnatasemeid.
(135)
Liidu tootmisharu väitis, et Kokani ekspordihinnad põhinesid hinnakohustusel ega olnud seega tüüpilised teiste India eksportivate tootjate puhul. Komisjon märgib, et vaatlusalusel perioodil püsisid Kokani hinnad tunduvalt kõrgemal hinnakohustusega seatud minimaalsest impordihinnast. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olid nende keskmised ekspordihinnad teiste India eksportijatega võrreldes Eurostati andmetel isegi kõrgemad. See näitab, et India eksportijate, sealhulgas Kokani hinnad põhinesid pigem turuolukorral kui hinnakohustusel.
(136)
Liidu tootmisharu märkis ühtlasi, et Indiast pärit impordi hinnad langesid vaatlusalusel perioodil 8 %, vaatamata enam kui 40-protsendilisele peamise tooraine (benseeni) hinnatõusule samal ajavahemikul. Uurimine näitas, et sulfaniilhappe suhteliselt kõrge hinnatase liidu turul tegi võimalikuks hinnalanguse, vaatamata peamise tooraine hinnatõusule. Hoolimata benseeni tähtsusest kuluartiklina ei seleta see üksinda vaatlusaluse toote kulude ja hindade muutumisi. Peale selle näitas uurimine, et India müügihinnad liitu ei olnud erandlikult madalad, sarnanedes India hindadega suuremahulise ekspordi puhul kolmandatesse riikidesse. Seega ei ole lõpptoote (sulfaniilhappe) ja peamise tooraine (benseeni) vastavad hinnasuundumused, millele liidu tootmisharu tähelepanu juhtis, omavahel vastuolus.
(137)
Peale selle märkis liidu tootmisharu, et India ekspordihinnad kolmandatesse riikidesse, nimelt Türgisse, olid madalamad ekspordi puhul Euroopa Liitu. Komisjon märgib, et Kokani kohta kogutud andmete põhjal olid selle äriühingu ekspordihinnad Türgisse samuti minimaalsest impordihinnast kõrgemad ega löönud liidu tootmisharu hindasid alla. Kokani ekspordimaht Türgisse oli samas suurusjärgus kui see, millele tugines liidu tootmisharu väide, mistõttu kehtivad liidu tootmisharu kohta tehtud järeldused kogu India ekspordi suhtes Türgisse. Eelnevast võib järeldada, et India eksportijate väidetavalt erinev hinnakäitumine kolmandate riikide puhul võrreldes Euroopa Liiduga ei ole kättesaadava teabe põhjal kinnitust leidnud.
c) Subsideerimise taseme mõju hindadele
(138)
Vastavalt põhjendusele 84 oli koostööd tegeva India tootja subsiidiumimarginaal läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 3,1 %. See näitab subsideerimise jätkuvat vähenemist, mis algas esialgsete tasakaalustavate meetmete kehtestamisega 2002. aastal.
(139)
See langus ei ole seotud üksnes kõnealuse äriühingu olukorraga, vaid süsteemsete muutustega India subsideerimiskavades. Käesoleva määruse C osa kohaselt hülgas India valitsus mõned kavadest ning suuremat osa ülejäänutest piirati äriühingute kasumlikkuse seisukohast. Vaid ühe konkreetse vaatlusaluse kava, nimelt DD-kava puhul leevendati kõlblikkuskriteeriume ja lihtsustati haldusmenetlusi. Seetõttu valis Kokan viivitamatult kõnealuse kava. DD-kava kasutamine välistab aga enamiku ülejäänud kavade (EOU-kava, eellubade kava, FP-kava, DFIA-kava ja FM-kava) kasutamise. Vaatlusaluse toote puhul on DD-kavas selgelt määratud maksimaalne subsideerimistase - läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustas see 4 % FOB ekspordiväärtusest ja hiljem langetati seda 3 protsendini. Subsideerimistaseme piiramisest hoolimata võib eeldada, et ülejäänud tootjad valivad või on juba valinud kõnealuse kava selle vähese halduskoormuse tõttu.
(140)
Komisjon on täheldanud sama suundumust mitmes teises subsideerimisvastases uurimises Indias viimase kahe aasta jooksul (16). Seega võib väita, et Kokani puhul tehtud järeldusi põhjenduses 139 saab ekstrapoleerida India ülejäänud sulfaniilhappe tootjatele.
(141)
Arvestades eespool nimetatud subsideerimistaset (prognoosi kohaselt ligikaudu 3 % peamiselt DD-kavaga) ja India ekspordihindade praegust taset, mis sisaldab juba subsiidiume, võib järeldada, et nimetatud ekspordihinnad ei löö alla liidu tootmisharu hindasid isegi siis, kui India suhtes kehivad tasakaalustavad meetmed kehtetuks tunnistatakse. Seega võib järeldada, et Indiast pärit eksport ei ole isegi subsideerituna liidu tootmisharule kahjulik.
d) Tootevalik
(142)
Koostööd tegev India tootja (kes moodustas märkimisväärse osa India impordist liitu) müüs peamiselt tehnilist sulfaniilhapet, võisteldes peamiselt USAst (ja Hiinast) pärit impordiga, kuna liidu tootmisharu tehnilist sulfaniilhapet ei tooda. Lisaks koosnes Kokani sulfaniilhappe märkimisväärses mahus eksport Türgisse peaaegu tervikuna tehnilise klassi sulfaniilhappest.
(143)
Liidu tootmisharu väitis, et tehnilise ja puhastatud klassi sulfaniilhappe kasutus on väga suures osas kattuv ja seega on nendevaheline konkurents tugev.
(144)
Ehkki ei saa eitada, et mõlemad klassid käsitletavad ühe tootena, kinnitas uurimine ka seda, et praktikas on asendatavus piiratud. Kasutajad, kes vajavad või eelistavad tehnilise klassi sulfaniilhapet, võiksid teoreetiliselt kasutada ka puhastatud klassi sulfaniilhapet, kuid märkimisväärse hinnaerinevuse (20-25 %) tõttu ei ole see lahendus majanduslikult jätkusuutlik. Seega võib kinnitada, et India tootjate tehnilise klassi sulfaniilhappe müük pakub konkurentsi peamiselt Hiina ja USA toodetele.
8. Järeldus kahju kordumise kohta
(145)
Võttes arvesse põhjendustes esitatud järeldusi uurimise kohta, võib kinnitada, et India suhtes kehtivate tasakaalustavate meetmete kehtetuks tunnistamine ei põhjusta tõenäoliselt kahju kordumist lühikeses või keskpikas perspektiivis.
E. LIIDU HUVID
(146)
Järelduse tõttu, et kahju kordumine ei ole tõenäoline, ei olnud liidu huvide kindlaksmääramine vajalik.
F. TASAKAALUSTAVATE MEETMETE LÕPETAMINE
(147)
Kõiki huvitatud isikuid teavitati peamistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal leiti, et Indiast pärit sulfaniilhappe impordi suhtes kehtivad tasakaalustavad meetmed tuleks tunnistada kehtetuks. Lisaks anti huvitatud isikutele võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist märkusi. Tehtud märkusi ja esitatud teavet võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust.
(148)
Eelöeldu põhjal järeldatakse, et vastavalt algmääruse artiklile 18 tuleks tunnistada kehtetuks tasakaalustavad meetmed Indiast pärit sulfaniilhappe impordi suhtes. Komisjoni otsus, millega kiideti heaks kehtiv hinnakohustus seoses sulfaniilhappe impordiga tootjalt Kokan, tuleks samuti tunnistada kehtetuks.
(149)
Võttes arvesse, et liidu tootmisharu taastumine on äsjane, jälgib komisjon liidu tootja taotlusel vaatlusaluse toote importi. Järelevalveperiood piirdub kahe aastaga pärast käesoleva määruse avaldamist.
(150)
Algmääruse artikli 25 lõike 1 alusel loodud komitee ei esitanud arvamust,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Lõplik tasakaalustav tollimaks Indiast pärit ja praegu CN-koodi ex 2921 42 00 (TARICi kood 2921420060) alla kuuluva sulfaniilhappe suhtes tunnistatakse kehtetuks ning kõnealust importi käsitlevad menetlused lõpetatakse.
2. Komisjoni otsus 2006/37/EÜ, millega kiideti heaks kehtiv hinnakohustus seoses sulfaniilhappe impordiga tootjalt Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (India), tunnistatakse kehtetuks.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 17. detsember 2014