РЕШЕНИЕ № 541/2014/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 16 април 2014 година
за създаване на рамка за подкрепа на космическото наблюдение и проследяване
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 189, параграф 2 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
след консултация с Комитета на регионите,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
В своето съобщение от 4 април 2011 г., озаглавено „Към космическа стратегия на Европейския съюз в услуга на гражданите“, Комисията подчерта, че споделената компетентност в областта на космоса, предоставена на Съюза с Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), върви ръка за ръка със засилено партньорство с държавите-членки. Комисията също така изтъкна, че всяко ново действие трябва да се основава на съществуващите ресурси и на съвместното определяне на нуждата от нови ресурси.
(2)
В резолюцията си от 26 септември 2008 г., озаглавена „Развиване на европейската космическа политика“ (3), Съветът припомни, че космическите активи са се превърнали в неделима част от нашата икономика и че поради това тяхната сигурност трябва да бъде гарантирана. Той подчерта, че „е необходимо Европа […] да развие европейска способност за мониторинг и наблюдение на своята космическа инфраструктура и на космическите отпадъци, първоначално основана на съществуващите национални и европейски активи, като се възползва от отношенията, които могат да бъдат установени с други нации партньори, и техните способности“.
(3)
В резолюцията си от 25 ноември 2010 г., озаглавена „Глобални предизвикателства: пълноценно използване на европейските космически системи“, Съветът отчете необходимостта от бъдеща способност за осведомяване относно ситуацията в космическото пространство като дейност на европейско равнище за развитие и експлоатация на съществуващите национални и европейски, граждански и военни активи и прикани Комисията и Съвета да предложат схема за управление и политика по отношение на данните, които ще дадат възможност на държавите-членки да допринасят със съответни национални способности в съответствие с приложимите изисквания и разпоредби, свързани със сигурността. Съветът освен това прикани „всички институционални европейски участници да разработят подходящи мерки“, които да се основават на дефинирани изисквания на потребителите в гражданската и военната сфера, да използват съответните активи в съответствие с приложимите изисквания, свързани със сигурността, и да развиват резултатите от подготвителната програма на Европейската космическа агенция (ЕКА) в областта на осведомяването относно ситуацията в космическото пространство.
(4)
В заключенията на Съвета от 31 май 2011 г. относно съобщението на Комисията „Към космическа стратегия на Европейския съюз в услуга на гражданите“ и в резолюцията на Съвета от 6 декември 2011 г., озаглавена „Насоки относно добавената стойност и ползите от космическото пространство за сигурността на европейските граждани“ (4), се потвърди „необходимостта от ефективна способност за осведомяване относно ситуацията в космическото пространство като дейност на европейско равнище“ и се призовава Съюзът да оползотворява максимално активите, компетентностите и уменията, които вече съществуват или се разработват в държавите-членки, на европейско равнище и съответно в международен план. Като отчита възможността за двойна употреба на тази система и като взема предвид по-специално свързаното ѝ със сигурността измерение, Съветът призова Комисията и Европейската служба за външна дейност (ЕСВД), в тясно сътрудничество с ЕКА и държавите-членки, които притежават такива активи и имат капацитет, и в консултация с всички участници, да направи предложения за пълноценното използване и надграждане на тези активи и капацитет с цел развитие на способност за осведомяване относно ситуацията в космическото пространство (ОСКП) като дейност на европейско равнище и във връзка с това да очертае подходяща политика по отношение на данните и управлението, като обърне внимание на високата чувствителност на данните за ОСКП.
(5)
Обичайно се приема, че осведомяването относно ситуацията в космическото пространство обхваща три основни области, а именно космическо наблюдение и проследяване (КНП), наблюдение и прогнозиране на космическото време и близки до Земята обекти. Дейностите в тези области са насочени към защита на инфраструктурата в космическото пространство и наземната инфраструктура от космически отпадъци. Настоящото решение, което обхваща въпросите на КНП, следва да насърчава полезните взаимодействия между тези области.
(6)
С оглед на понижаването на риска от сблъсък Съюзът ще търси полезни взаимодействия и с инициативи за мерки за активно премахване и обезвреждане на космически отпадъци, като разработените от ЕКА.
(7)
Космическите отпадъци се превърнаха в сериозна заплаха за сигурността, безопасността и устойчивостта на космическите дейности. Поради това следва да се създаде рамка за подкрепа на космическото наблюдение и проследяване (КНП) с цел да се подпомогне създаването и осъществяването на услуги, състоящи се в наблюдението и проучването на космически обекти, за да се предотвратява увреждането на космически апарати поради сблъсък и разпространението на космически отпадъци и с цел да се предвиждат траектории и криви на повторно навлизане, за да се осигурява възможно най-добрата информация на правителствените служби и службите за гражданска защита в случай на неконтролирано повторно навлизане в земната атмосфера на космически апарати или останали от тях космически отпадъци.
(8)
Рамката за подкрепа на КНП следва да допринася за гарантирането на дългосрочната наличност на европейските и националните космически инфраструктури, съоръжения и услуги, които са от съществено значение за безопасността и сигурността на икономиките, обществата и гражданите в Европа.
(9)
Предоставянето на услуги за КНП ще бъде от полза за всички публични и частни оператори на космически инфраструктури, включително и за Съюза с оглед на отговорностите на Съюза за космическите програми на Съюза, по-специално европейските навигационни спътникови програми „Галилео“ иEGNOS, създадени с Регламент (ЕС) № 1285/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5) както и програмата „Коперник“, създадена с Регламент (ЕС) № 377/2014 на Европейския парламент и на Съвета (6). Ранните предупреждения за неконтролирано повторно навлизане и изчисляването на времето и мястото на сблъсъка ще бъдат от полза и за националните публични органи за гражданска защита. Освен това тези услуги могат да представляват интерес и за други потребители, като например частните застрахователи, за да оценяват потенциалните задължения, които биха възникнали в резултат на сблъсък по време на жизнения цикъл на спътник. В допълнение, в дългосрочен план следва да бъде предвидена безплатно достъпна и повторно използваема обществена информационна услуга относно орбиталните елементи на космическите обекти в орбита около Земята.
(10)
Услугите за КНП следва да бъдат допълващи по отношение на научноизследователските дейности, свързани със защитата на космическата инфраструктура, които се провеждат в рамките на „Хоризонт 2020“, създадена с Регламент (ЕС) № 1291/2013 на Европейския парламент и на Съвета (7), водещите космически програми на Съюза „Коперник“ и „Галилео“, инициативата за Програма в областта на цифровите технологии, посочена в съобщението на Комисията от 26 август 2010 г., озаглавено „Цифров дневен ред за Европа“, други телекомуникационни инфраструктури, които подпомагат реализирането на информационното общество, инициативите, свързани със сигурността, както и дейностите на ЕКА.
(11)
Рамката за подкрепа на КНП следва да допринесе за гарантирането на използването и експлоатацията на космоса за мирни цели.
(12)
Рамката за подкрепа на КНП следва да отчита сътрудничеството с международни партньори, по-конкретно със САЩ, международни организации и други трети страни, по-специално с оглед да се избегне сблъсък в космоса и да се предотврати разпространението на космически отпадъци. Освен това тя следва да е допълваща по отношение на съществуващи мерки за понижаване на риска, като насоките на Организацията на обединените нации относно намаляването на космическите отпадъци или други инициативи, с цел гарантиране на безопасността, сигурността и устойчивостта на дейностите в открития космос. Тя следва да бъде и в съответствие с предложението на Съюза за Международен кодекс за поведение при дейности в открития космос.
(13)
Рамката за подкрепа на КНП следва да се състои в изграждане на мрежа и в използване на националните активи за КНП за предоставяне на услуги за КНП. След като това бъде постигнато, следва да се насърчава разработването на нови датчици или подобряването на съществуващите датчици, управлявани от държавите-членки.
(14)
В тясно сътрудничество с ЕКА и други заинтересовани страни Комисията и консорциума за КНП, създаден с настоящето решение, следва да продължат да играят ръководна роля в диалога със стратегическите партньори относно техническите аспекти на КНП, в съответствие със съответните им компетенции.
(15)
Изискванията на потребителите в гражданската и военната сфера във връзка с КНП са определени в одобрения работен документ на службите на Комисията „Изисквания на потребителите на високо равнище в гражданската и военната сфера във връзка с осведомяването относно ситуацията в космическото пространство“. Предоставянето на услуги за КНП следва да се ръководи от изискванията на потребителите в гражданската сфера. Чисто военните цели не следва да се разглеждат в настоящото решение. Комисията следва да осигури механизъм за редовно преразглеждане и актуализиране на изискванията на потребителите, в зависимост от случая, с участието на представители на общността на потребителите. За тази цел тя следва да продължи необходимия диалог със заинтересованите участници, като Европейската агенция по отбрана и ЕКА.
(16)
Осъществяването на услуги за КНП следва да се основава на партньорство между Съюза и държавите-членки и да използва съществуващите, както и бъдещите национални експертни познания и активи, включително онези, които са разработени чрез ЕКА. Държавите-членки следва да запазят собствеността и контрола върху своите активи и следва да продължат да бъдат отговорни за тяхното функциониране, поддръжка и обновяване. Рамката за подкрепа на КНП следва да не предоставя финансова подкрепа за разработването на нови датчици за КНП. Ако възникне необходимост от нови датчици, за да се изпълнят изискванията на потребителите, въпросът би могло да бъде разрешен по целесъобразност или на национално равнище, или чрез европейска програма за научноизследователска и развойна дейност. Комисията и държавите-членки следва да насърчават и улесняват участието на възможно най-голям брой държави-членки в рамката за подкрепа на КНП, при условие че са спазени критериите за участие.
(17)
Сателитният център на Европейския съюз (SATCEN), агенция на Съюза, създадена със Съвместно действие 2001/555/ОВППС на Съвета (8), която предоставя информационни услуги и продукти, свързани с геопространствени образи, с различни нива на класификация за потребителите в гражданската и военната сфера, може да допринася за предоставянето на услуги за КНП. Опитът на SATCEN в работата с класифицирана информация в защитена среда и строгите му институционални връзки с държавите-членки са предимство, улесняващо работата с услуги за КНП и доставката им. Необходима предпоставка за такава роля на SATCEN в рамката за подкрепа на КНП е изменението на посоченото съвместно действие, което понастоящем не предвижда дейности на SATCEN в областта на КНП. Комисията следва да си сътрудничи по целесъобразност с ЕСВД, предвид на нейната роля да подпомага Върховния представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност при осъществяването на оперативно ръководство на SATCEN.
(18)
Предоставянето на точна информация относно естеството, спецификациите и местоположението на някои космически обекти може да засегне сигурността на Съюза или на неговите държави-членки и на трети държави. Поради това държавите-членки, и когато е уместно, чрез Комитетът по сигурността на Съвета (Комитет по сигурността) следва да отчетат съображенията за сигурност при създаването и експлоатацията на мрежата от съответни способности, включително датчици за КНП, капацитета за обработка и анализ на данни от КНП и при предоставянето на услуги за КНП. Поради това в настоящото решение е необходимо да се установят общи разпоредби относно използването и сигурния обмен на информация от КНП между държавите-членки, получателите на услуги за КНП и, когато е уместно, SATCEN. Освен това Комисията, ЕСВД и държавите-членки следва да определят механизми за координация, необходими за разглеждане на въпроси, свързани със сигурността на рамката за подкрепа на КНП.
(19)
Участващите държави-членки следва да отговарят за договарянето и изпълнението на разпоредбите относно използването на данните от КНП и относно използването и обмена на информация от КНП. В разпоредбите относно използването на данните от КНП и относно използването и обмена на информация от КНП, предвидени в настоящото решение и в споразумението между участващите държави-членки и, когато е приложимо, SATCEN, следва да се вземат предвид одобрените препоръки относно сигурността на данните от КНП.
(20)
Потенциалната чувствителност на данните от КНП изисква сътрудничество, основано на ефикасност и доверие, включително по отношение на начина, по който данните от КНП се обработват и анализират. Потенциалното използване на софтуер със свободен код, позволяващ сигурен достъп за оторизирани доставчици на данни от КНП до изходния код с цел оперативни модификации и подобрения, следва да допринася за тази цел.
(21)
Комитетът по сигурността препоръча създаването на структура за управление на риска, за да се гарантира, че въпросите, свързани със сигурността на данните, ще бъдат надлежно взети под внимание при изпълнението на рамката за подкрепа на КНП. За тази цел участващите държави-членки и, когато е приложимо, SATCEN следва да създадат подходящи структури и процедури за управление на риска, като отчитат препоръките на Комитета по сигурността.
(22)
За да се гарантират еднакви условия за изпълнение на настоящото решение, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (9).
(23)
Доколкото целите на настоящото решение, а именно подкрепа на действията, насочени към създаването и управлението на мрежа от датчици, изграждането на капацитет за обработка и анализ на данни от КНП и създаването и осъществяването на услуги за КНП, не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите-членки, действащи поотделно, тъй като предоставянето на такива услуги от консорциум от участващи държави-членки би било от полза за Съюза, по-специално в ролята му на основен собственик на космически активи, а поради обхвата на решението, могат да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящето решение не надхвърля необходимото за постигане на тези цели.
(24)
Целите на настоящото решение са сходни с целите, определени в програмите, създадени с Регламент (ЕС) № 1285/2013, в член 1, член 3, букви в) и г) и член 4; с Решение 2013/743/ЕС на Съвета (10) в член 2, параграф 2, букви б) и в), приложение I, част II, точка 1.6.2, буква г) и приложение I, част III, точки 7.5 и 7.8, с Регламент (ЕС) № 377/2014, в член 8, параграф 2, буква б), която разпределя сума в размер на 26,5 млн. евро по текущи цени. Общото финансово усилие за осъществяването на целите на рамката за подкрепа на КНП, по-специално на мрежата от съществуващи активи, се оценява на 70 млн. евро. Като се има предвид сходството между целите на настоящото решение и тези на посочените по-горе програми, действията по настоящото решение биха могли да бъдат финансирани от тези програми, при пълно съответствие с техния основен акт.
(25)
За да се гарантира приемлива степен на автономност на европейско равнище при дейностите за КНП, може да се наложи приемането на основен акт за КНП по смисъла на Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (11). Тази възможност следва да бъде разгледана в контекста на междинния преглед на действащата многогодишна финансова рамка.
(26)
Като се отчита чувствителният характер на действията за осведомяване относно ситуацията в космическото пространство, участващите държави-членки следва да продължат да отговарят за експлоатацията на датчиците и обработката на данните, водещи до предоставянето на услуги за КНП. Националните активи за КНП ще останат под ръководството на държавите-членки, които отговарят за техния контрол и експлоатация,
ПРИЕХА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Създаване на рамката
С настоящото решение се създава рамка за подкрепа на космическото наблюдение и проследяване („КНП“).
Член 2
Определения
За целите на настоящото решение се прилагат следните определения:
1)
„космически обект“ означава всеки създаден от човека обект в космическото пространство;
2)
„космически апарат“ означава всеки космически обект, който обслужва конкретна цел, включително действащите изкуствени спътници и по-горните степени на ракетите носители;
3)
„космически отпадъци“ означава всички космически обекти, включително космически апарати или части и елементи от тях, в орбитата на Земята или такива, които навлизат повторно в атмосферата, които вече не функционират или вече не служат за каквато и да било конкретна цел, включително части от ракети или изкуствени спътници или неактивни изкуствени спътници;
4)
„датчик за КНП“ означава устройство или комбинация от устройства като например наземни или разположени в космоса радари и телескопи, които могат да определят физическите характеристики, свързани с космически обекти като например размер, местоположение и скорост;
5)
„данни от КНП“ означава физически характеристики на космически обекти, установени с датчици за КНП, или орбитални характеристики на космически обекти, получени от наблюдения с датчици за КНП;
6)
„информация от КНП“ означава обработени данни от КНП, които носят определен смисъл за получателя.
Член 3
Цели на рамката за подкрепа на КНП
1. Общата цел на рамката за подкрепа на КНП е да допринася за гарантирането на дългосрочната наличност на европейските и националните космически инфраструктури, съоръжения и услуги, които са от съществено значение за безопасността и сигурността на икономиките, обществата и гражданите в Европа.
2. Конкретните цели на рамката за подкрепа на КНП са:
а)
оценка и намаляване на рисковете, свързани със сблъсъци при експлоатацията в орбита на европейските космически апарати, както и предоставяне на възможност на операторите на космически апарати по-ефикасно да планират и осъществяват мерки за понижаване на риска;
б)
намаляване на рисковете, свързани с изстрелването в космоса на европейски космически апарати;
в)
наблюдение на неконтролираните повторни навлизания на космически апарати или на космически отпадъци в земната атмосфера и предоставяне на по-точни и ефикасни ранни предупреждения с цел да се намалят потенциалните рискове за безопасността и здравето на гражданите на Съюза и да се сведат до минимум потенциалните щети върху наземната инфраструктура;
г)
стремеж да се предотврати разпространението на космически отпадъци.
Член 4
Действия, подкрепени от рамката за подкрепа на КНП
1. С оглед на постигането на целите, посочени в член 3, рамката за подкрепа на КНП подкрепя следните действия, насочени към създаването на капацитет за КНП на европейско равнище и с подходяща степен на автономност на европейско равнище:
а)
създаването и експлоатацията на сензорна функция, която се състои от мрежа от наземни и/или разположени в космоса датчици на държавите-членки, включително национални датчици, разработени чрез ЕКА, за проучване и проследяване на космическите обекти и за създаване на свързана с тях база данни;
б)
създаването и експлоатацията на функция по обработване, чрез която на национално равнище се извършва обработка и анализ на данните от КНП, за да се получи информация от КНП и услуги за КНП, които да бъдат прехвърлени към функцията по предоставяне на услуги за КНП;
в)
създаването на функция по предоставяне на услуги за КНП, както са определени в член 5, параграф 1, на образуванията, посочени в член 5, параграф 2.
2. Рамката за подкрепа на КНП не включва развитието на нови датчици за КНП.
Член 5
Услуги за КНП
1. Услугите за КНП, посочени в член 4, имат граждански характер. Те се състоят от следните услуги:
а)
оценка на риска от сблъсък между космически апарати или между космически апарати и космически отпадъци и подаване на сигнали за избягване на сблъсък при изстрелването, фазата на начална орбита, експлоатацията в орбита и фазата на извеждане от експлоатация при мисиите на космическите апарати.
б)
засичане и определяне на раздробявания, разпадания или сблъсъци в орбита;
в)
оценка на риска от неконтролирано повторно навлизане на космически обекти и космически отпадъци в земната атмосфера и генериране на свързана с това информация, включително прогнозиране на времето и вероятното място на евентуалния сблъсък.
2. Услугите за КНП се предоставят на
а)
всички държави-членки;
б)
Съвета;
в)
Комисията;
г)
ЕСВД;
д)
публичните и частните собственици и оператори на космически апарати;
е)
публичните органи за гражданска защита.
Услуги за КНП се предоставят в съответствие с разпоредбите за използването и обмена на данните и информацията от КНП, посочени в член 9.
3. Участващите държави-членки, Комисията и, когато е приложимо, SATCEN не носят отговорност:
а)
за евентуални щети, произтичащи от липсата или прекъсването на предоставянето на услугите за КНП;
б)
закъснението на предоставянето на услугите за КНП;
в)
неточността на информацията, предоставена посредством услугите за КНП; или
г)
предприетите действия в отговор на предоставянето на услуги за КНП.
Член 6
Роля на Комисията
1. Комисията:
а)
ръководи рамката за подкрепа на КНП и осигурява изпълнението ѝ;
б)
предприема необходимите мерки за идентифициране, контрол, понижаване и наблюдение на рисковете, свързани с рамката за подкрепа на КНП;
в)
по целесъобразност осигурява актуализирането на изискванията на потребителите във връзка с КНП;
г)
определя общите насоки за управлението на рамката за подкрепа на КНП, по-специално улеснява създаването и работата на консорциума, посочен в член 7, параграф 3;
д)
улеснява възможно най-широкото участие на държавите-членки в съответствие с член 7, когато е целесъобразно.
2. Комисията приема актове за изпълнение, установяващи план за координация и съответни технически мерки за дейностите по рамката за подкрепа на КНП. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 12, параграф 2.
3. Комисията предоставя своевременно на Европейския парламент и на Съвета цялата необходима информация, свързана с изпълнението на рамката за подкрепа на КНП, по-специално с оглед на предоставянето на прозрачност и яснота по отношение на:
а)
индикативните усилия и различните ресурси на Съюза за финансиране;
б)
участието в рамката за подкрепа на КНП и подкрепяните с нея действия;
в)
развитието на мрежата от активи за КНП на държавите-членки и развитието на предоставянето на услуги за КНП;
г)
обмена и използването на информация от КНП.
Член 7
Участие на държавите-членки
1. Държавата-членка, която желае да участва в изпълнението на действията, посочени в член 4, подава заявление до Комисията, с което доказва, че са спазени следните критерии:
а)
притежаване на или достъп до:
i)
подходящи датчици за КНП, вече налични или в процес на разработване, и технически и човешки ресурси за тяхната експлоатация, или
ii)
подходящ капацитет за оперативен анализ и обработка на данни, специално предназначен за КНП;
б)
създаване на план за действие за изпълнението на действията, определени в член 4, включително условията за сътрудничество с други държави-членки.
2. Комисията приема актове за изпълнение относно процедурите за подаване на заявления и спазването от държавите-членки на критериите, определени в параграф 1. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 12, параграф 2.
3. Всички държави-членки, които отговарят на посочените в параграф 1 критерии, определят национален орган, който да ги представлява. Определените национални органи сформират консорциум и сключват споразумението, посочено в член 10.
4. Комисията публикува и актуализира на уебсайта си списъка на участващите държави-членки.
5. Участващите държави-членки носят отговорност за експлоатацията на датчиците, обработката на данните и изпълнението на политиката по отношение на данните. Активите на участващите държави-членки остават изцяло под национален контрол.
Член 8
Роля на Сателитния център на Европейския съюз
Сателитният център на Европейския съюз (SATCEN) може да си сътрудничи с консорциума, който ще бъде създаден съгласно член 7, параграф 3. В такъв случай EUSC сключва необходимите изпълнителни договорености с участващите държави-членки.
Член 9
Обмен на данни и информация от КНП
По отношение на използването и обмена на информация от КНП, разпространена от консорциума, и използването на данните от КНП в контекста на рамката за подкрепа на КНП с оглед на изпълнението на действията, посочени в член 4, се прилагат следните правила:
а)
неразрешеното оповестяване на данни и информация се предотвратява, като същевременно се осигурява безпрепятствено функциониране и оптимизиране на използването на получената информация;
б)
гарантира се сигурността на данните от КНП;
в)
информация от КНП и услуги за КНП се предоставят на принципа „необходимост да се знае“ на получателите на услуги за КНП, посочени в член 5, параграф 2, в съответствие с инструкциите и правилата за сигурност на източника на информацията и на собственика на съответния космически обект.
Член 10
Координация на оперативните действия
Определените национални органи, които сформират консорциума, посочен в член 7, параграф 3, сключват споразумение, в което се определят правилата и механизмите за тяхното сътрудничество при изпълнението на действията, посочени в член 4. По-специално това споразумение включва разпоредби за:
а)
използването и обмена на информация от КНП, като се отчитат одобрените препоръки „Политика по отношение на данните в областта на осведомяването относно ситуацията в космическото пространство - препоръки относно аспектите, свързани със сигурността“;
б)
създаването на структура за управление на риска с цел да се гарантира изпълнението на разпоредбите относно използването и сигурния обмен на данни и информация от КНП;
в)
сътрудничеството с SATCEN за осъществяване на действието, посочено в член 4, параграф 1, буква в).
Член 11
Наблюдение и оценка
1. Комисията наблюдава прилагането на рамката за подкрепа на КНП.
2. До 1 юли 2018 г. Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад за прилагането на рамката за подкрепа на КНП по отношение на изпълнението на целите на настоящото решение от гледна точка както на резултатите, така и на въздействието, ефективността при използването на ресурсите и европейската добавена стойност.
Този доклад може да бъде придружен от предложения за изменения, включващи по целесъобразност възможността за основен акт за КНП по смисъла на Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
Член 12
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от комитет. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Член 13
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 14
Адресати на настоящото решение са държавите-членки.
Съставено в Страсбург на 16 април 2014 година.
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 541/2014/EL,
16. aprill 2014,
millega luuakse kosmose jälgimise ja seire toetusraamistik
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 189 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
olles konsulteerinud Regioonide Komiteega,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)
ning arvestades järgmist:
(1)
Komisjon rõhutas oma 4. aprilli 2011. aasta teatises „Kodanike teenistuses oleva Euroopa Liidu kosmosestrateegia väljatöötamine”, et Euroopa Liidu toimimise lepinguga (ELi toimimise leping) liidule kosmosevaldkonnas antud jagatud pädevus hõlmab ka tugevdatud partnerlust liikmesriikidega. Samuti rõhutas komisjon, et kõik uued meetmed peavad tuginema olemasolevatele ressurssidele ja ühiselt tuleb määrata kindlaks uute ressursside vajadused.
(2)
Nõukogu tuletas oma 26. septembri 2008. aasta resolutsioonis „Euroopa kosmosepoliitika edasiarendamine” (3) meelde, et kosmosevara on meie majandusele hädavajalikuks muutunud ning et seetõttu tuleb tagada selle julgeolek. Nõukogu toonitas, et „[---] Euroopa jaoks on vajalik töötada välja Euroopa suutlikkus oma kosmoseinfrastruktuuri ja kosmosejäätmete seireks ja järelevalveks; suutlikkus rajaneks esialgu olemasolevatele riiklikele ja Euroopa varadele, saades kasu suhetest, mida võib luua teiste partnerriikidega ning nende suutlikkusega”.
(3)
Oma 25. novembri 2010. aasta resolutsioonis „Ülemaailmsed väljakutsed: Euroopa kosmosesüsteemide täielik ärakasutamine” tunnistas nõukogu vajadust omada tulevikus kosmose olukorrast ülevaate saamise kui Euroopa tasandi tegevuse alast suutlikkust, et töötada välja riiklikud ja Euroopa tsiviil- ja sõjalised vahendid ja kasutada olemasolevaid, ning kutsus komisjoni ja nõukogu üles esitama ettepaneku juhtimiskava ja andmepoliitika kohta, mis võimaldab liikmesriikidel anda oma panuse vastavalt riiklikule suutlikkusele kooskõlas kohaldatavate julgeolekunõuete ja eeskirjadega. Lisaks kutsus nõukogu „kõiki Euroopa institutsioone üles uurima sobivaid meetmeid”, mis lähtuksid kindlaksmääratud tsiviil- ja sõjaliste kasutajate nõuetest ning mille võtmisel kasutataks asjaomaseid vahendeid kooskõlas kohaldatavate julgeolekunõuetega ning kosmose olukorrast ülevaate saamise vallas läbiviidava Euroopa Kosmoseagentuuri ettevalmistava programmi tulemusi.
(4)
Nõukogu 31. mai 2011. aasta järeldustes komisjoni teatise „Kodanike teenistuses oleva Euroopa Liidu kosmosestrateegia väljatöötamine” teemal ja nõukogu 6. detsembri 2011. aasta resolutsioonis „Suunised, mis käsitlevad kosmose lisandväärtust ja eeliseid Euroopa kodanike turvalisuse kindlustamisel” (4) rõhutati vajadust tõhusa kosmose olukorrast ülevaate saamise suutlikkuse kui Euroopa tasandi tegevuse järele ning leiti, et liit peaks „kasutama võimalikult laiaulatuslikult liikmesriikides, Euroopa ja asjakohastel juhtudel rahvusvahelisel tasandil olemas olevaid või välja arendamisel olevaid varasid, teadmisi ja oskusi”. Tunnistades sellise süsteemi kaheseks kasutuseks sobivat olemust ja võttes arvesse selle erilist julgeolekumõõdet, kutsus nõukogu komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles tihedas koostöös Euroopa Kosmoseagentuuri ja liikmesriikidega, kellel on sellist vara ja suutlikkust, ning konsulteerides kõikide asjaosalistega, esitama ettepanekuid kõnealuse vara ja suutlikkuse täieliku kasutamise ja neile tuginemise kohta, et arendada välja kosmose olukorrast ülevaate saamise suutlikkus kui Euroopa tasandi tegevus, ning seoses sellega määratlema asjaomast juhtimist ja andmepoliitikat, hoolitsedes kosmose olukorrast ülevaate saamise alaste väga tundlike andmete kaitse eest.
(5)
Üldiselt hõlmab kosmose olukorrast ülevaate saamine kolme peamist valdkonda, nimelt kosmose jälgimine ja seire (Space Surveillance and Tracking, edaspidi „SST”), kosmoseilmastiku jälgimine ja prognoosimine ning maalähedased objektid. Kõnealuste valdkondade tegevuste eesmärgiks on kaitsta infrastruktuure kosmoses ja kosmosest. Käesolev otsus, mis hõlmab kosmose jälgimist ja seiret, peaks tõhustama kõnealuste valdkondade vahelist sünergiat.
(6)
Kokkupõrkeohu vähendamiseks püüab liit saavutada sünergiat ka algatustega, mis käsitlevad kosmosejäätmete aktiivse kõrvaldamise ja passiveerimise meetmeid (näiteks Euroopa Kosmoseagentuuri algatus).
(7)
Kosmosejäätmed on muutunud tõsiseks ohuks kosmosealaste tegevuste turvalisusele, ohutusele ja jätkusuutlikkusele. Seetõttu tuleks luua SST toetusraamistik eesmärgiga toetada selliste teenuste väljatöötamist ja osutamist, mis hõlmavad järelevalvet kosmoseobjektide üle ja nende objektide jälgimist, et vältida kokkupõrgete tagajärjel kosmoseaparaatidele kahju teket ja kosmosejäätmete levikut, samuti selleks, et terve kosmoseaparaadi või sellest tekkinud kosmosejäätmete kontrollimatu taassisenemise korral Maa atmosfääri prognoosida trajektoore ja taassisenemise teid, võimaldades anda riikide valitsustele ja kodanikukaitse teenistustele parimat teavet.
(8)
SST toetusraamistik peaks aitama kaasa Euroopa majanduse, ühiskonna ja kodanike kaitsmiseks oluliste Euroopa ja riiklike kosmoseinfrastruktuuride, -vahendite ja -teenuste pikaajalise kättesaadavuse tagamisele.
(9)
SST teenuste osutamisest saavad kasu kõik kosmosepõhiseid infrastruktuure omavad avalik-õiguslikud ja eraettevõtjad, sealhulgas liit, pidades silmas liidu vastutust liidu kosmoseprogrammide eest, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1285/2013 (5) loodud Euroopa satelliitnavigatsiooniprogrammide Galileo ja EGNOS ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 377/2014 (6) loodud programmi Copernicus eest. Kontrollimatu taassisenemise varajased hoiatused ning kokkupõrke aja ja koha prognoosimine toovad kasu ka kodanikukaitsega tegelevatele riigiasutustele. Samuti võivad kõnealused teenused pakkuda huvi muudele kasutajatele, näiteks erakindlustusandjatele, et hinnata satelliidi kasutusaja jooksul toimuvast kokkupõrkest tulenevat võimalikku vastutust. Lisaks tuleks pikemas perspektiivis ette näha vabalt kättesaadav ja taaskasutatav avalik infoteenus seoses Maa orbiidil olevate kosmoseobjektide orbitaalparameetritega.
(10)
SST teenused peaksid täiendama teadusuuringuid, mis on seotud kosmosepõhise infrastruktuuri kaitsmisega ja mis viiakse läbi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1291/2013 (7) alusel loodud raamprogrammi „Horisont 2020” raames, liidu juhtivaid kosmoseprogramme Copernicus ja Galileo, komisjoni 26. augusti 2010. aasta teatises „Euroopa digitaalne tegevuskava” osutatud digitaalarengu tegevuskava, muid telekommunikatsiooni infrastruktuure, mis aitavad kaasa infoühiskonna saavutamisele, julgeolekuga seotud algatusi ning Euroopa Kosmoseagentuuri tegevust.
(11)
SST toetusraamistik peaks aitama kaasa avakosmose rahumeelse kasutamise ja uurimise tagamisele.
(12)
SST toetusraamistik peaks võtma arvesse koostööd rahvusvaheliste partneritega, eelkõige Ameerika Ühendriikide, rahvusvaheliste organisatsioonide ja muude kolmandate isikutega, eriti seoses kokkupõrgete vältimise ja kosmosejäätmete leviku vältimisega. Lisaks peaks see täiendama kehtivaid leevendusmeetmeid, nagu Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni suuniseid kosmosejäätmete vähendamiseks, või muid algatusi avakosmosetegevuse ohutuse, julgeoleku ja jätkusuutlikkuse tagamiseks. Samuti peaks see olema kooskõlas liidu ettepanekuga võtta vastu avakosmosetegevuse rahvusvaheline tegevusjuhend.
(13)
SST toetusraamistik peaks hõlmama riikide SST vara võrgustiku loomist ja kasutamist SST teenuste osutamiseks. Kui see on saavutatud, tuleks julgustada uute sensorite väljatöötamist või liikmesriikide kasutatavate olemasolevate sensorite täiustamist.
(14)
Tihedas koostöös Euroopa Kosmoseagentuuri ja teiste sidusrühmadega peaksid komisjon ja käesoleva otsuse alusel loodav SST konsortsium oma vastavate pädevuste kohaselt jätkama juhtrolli strateegiliste partneritega peetavates tehnilistes SST-alastes dialoogides.
(15)
Kosmose olukorrast ülevaate saamise alased tsiviil- ja sõjaliste kasutajate nõuded määrati kindlaks heakskiidetud komisjoni talituste töödokumendis, mis käsitleb Euroopa kõrgetasemelisi tsiviil- ja sõjalise valdkonna kosmose olukorrast ülevaate saamise kasutajanõudeid. SST teenuste osutamisel tuleks lähtuda tsiviilkasutajate nõuetest. Käesolev otsus ei peaks käsitlema puhtalt sõjalisi kasutuseesmärke. Komisjon peaks vajaduse korral tagama kasutajanõuete korrapärase läbivaatamise ja ajakohastamise mehhanismi, millesse on kaasatud kasutajaskonna esindajaid. Selleks peaks komisjon jätkama vajalikku dialoogi asjaomaste osalejatega, nagu Euroopa Kaitseagentuur ja Euroopa Kosmoseagentuur.
(16)
SST teenuste osutamine peaks põhinema liidu ja liikmesriikide vahelisel partnerlusel ning selle käigus tuleks kasutada nii olemasolevaid kui ka tulevasi riiklikke eksperditeadmisi ja vara, sealhulgas Euroopa Kosmoseagentuuri kaudu välja töötatud eksperditeadmisi ja vara. Liikmesriigid peaksid säilitama omandiõiguse ja kontrolli oma vara üle ning vastutama vara toimimise, hooldamise ja uuendamise eest. SST toetusraamistik ei peaks andma rahalist toetust uute SST sensorite väljatöötamiseks. Kui kasutajanõuete täitmise eesmärgil tekib vajadus uute sensorite järele, võidakse seda käsitleda riiklikul tasandil või vajaduse korral Euroopa tasandi teadus- ja arendusprogrammi kaudu. Komisjon ja liikmesriigid peaksid soodustama ja hõlbustama võimalikult suure arvu liikmesriikide osalemist SST toetusraamistikus, eeldusel et osalemiskriteeriumid on täidetud.
(17)
SST teenuste osutamisse võiks panustada ka Euroopa Liidu Satelliidikeskus (SATCEN) kui liidu asutus, mis on asutatud nõukogu ühismeetmega 2001/555/ÜVJP (8) ning mis pakub georuumilisi kujutisi käsitleva teabega seotud ning erineva salastatuse tasemega teenuseid ja tooteid tsiviil- ja sõjalistele kasutajatele. SATCENi eksperditeadmised salastatud teabe käsitlemisel turvalises keskkonnas ja tema tihedad institutsionaalsed sidemed liikmesriikidega on panuseks SST teenuste käsitlemise ja osutamise hõlbustamisse. Eeltingimus SATCENi osalemiseks SST toetusraamistikus on kõnealuse ühismeetme muutmine, sest sellega ei nähta praegu ette SATCENi tegutsemist SST valdkonnas. Komisjon peaks asjakohasel juhul tegema koostööd Euroopa välisteenistusega, arvestades viimati nimetatu rolli liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja abistamisel SATCENi operatiivses juhtimises.
(18)
Teatavate kosmoseobjektide laadi, spetsifikatsioone ja asukohta käsitlev täpne teave võib mõjutada liidu või tema liikmesriikide ja kolmandate riikide julgeolekut. Liikmesriigid peaksid võtma, vajaduse korral nõukogu julgeolekukomitee („julgeolekukomitee”) kaudu, arvesse asjakohaseid julgeolekukaalutlusi ning asjaomase suutlikkuse, sealhulgas SST sensorite võrgustiku loomisel ja kasutamisel SST andmete töötlemise ja analüüsimise suutlikkust ning SST teenuste osutamist. Sellepärast tuleb käesoleva otsusega kehtestada üldsätted SST teabe kasutamise ning turvalise vahetamise kohta liikmesriikide, SST teenuste kasutajate ja asjakohasel juhul SATCENi vahel. Lisaks peaksid komisjon, Euroopa välisteenistus ja liikmesriigid kindlaks määrama SST toetusraamistiku turvalisusega seotud küsimuste käsitlemiseks vajalikud koordineerimismehhanismid.
(19)
Osalevad liikmesriigid peaksid vastutama SST andmete kasutamist ning SST teabe kasutamist ja vahetamist käsitlevate sätete üle läbirääkimiste pidamise ning nende sätete rakendamise eest. SST andmete kasutamist ning SST teabe kasutamist ja vahetamist käsitlevates sätetes, mis on kehtestatud käesolevas otsuses ning osalevate liikmesriikide ja vajaduse korral SATCENi vahelises kokkuleppes, tuleks arvesse võtta SST andmete turvalisust käsitlevaid heakskiidetud soovitusi.
(20)
SST andmete võimalik tundlikkus nõuab koostööd, mis põhineks tõhususel ja usaldusel, sealhulgas seoses SST andmete töötlemise ja analüüsimise viisiga. Kõnealuse eesmärgi saavutamisele peaks kaasa aitama võimalik avatud lähtekoodil põhineva tarkvara kasutamine, mis võimaldaks volitatud SST andmete allikate turvalist juurdepääsu lähtekoodile, et selle talitlust muuta ja parandada.
(21)
Julgeolekukomitee soovitas luua riskijuhtimisstruktuuri eesmärgiga tagada, et SST toetusraamistiku rakendamisel võetaks nõuetekohaselt arvesse andmete turvalisuse küsimusi. Selleks peaksid osalevad liikmesriigid, ning asjakohasel juhul SATCEN, töötama välja asjakohased riskijuhtimisstruktuurid ja -menetlused, võttes arvesse julgeolekukomitee soovitusi.
(22)
Selleks et tagada käesoleva otsuse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (9).
(23)
Kuna käesoleva otsuse eesmärke, nimelt sensorite võrgustiku loomiseks ja toimimise tagamiseks võetavate meetmete toetamine, SST andmete töötlemise ja analüüsimise suutlikkuse loomine ning SST teenuste väljatöötamine ja nende teenuste osutamine, ei suuda liikmesriigid üksi piisavalt saavutada, kuna selliste teenuste osutamine osalevate liikmesriikide konsortsiumi kaudu tooks kasu liidule kui kosmosevara suuromanikule, küll aga saab neid otsuse ulatuse tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.
(24)
Käesoleva otsuse eesmärgid on sarnased nende programmide eesmärkidega, mis loodi määruse (EL) nr 1285/2013 artikliga 1, artikli 3 punktidega c ja d ning artikliga 4, nõukogu otsuse 2013/743/EL (10) artikli 2 lõike 2 punktidega b ja c, I lisa II osa punkti 1.6.2 alapunktiga d ning I lisa III osa punktidega 7.5 ja 7.8 ning määruse (EL) nr 377/2014 artikli 8 lõike 2 punktiga b, millega eraldatakse kuni 26,5 miljonit eurot jooksevhindades. SST toetusraamistiku eesmärkide elluviimiseks, eelkõige olemasolevast varast koosneva võrgustiku loomiseks ette nähtud rahaliste vahendite kogusumma ulatub hinnanguliselt 70 miljoni euroni. Võttes arvesse käesoleva otsuse ja nimetatud programmide sarnaseid eesmärke, peaks olema võimalik käesoleva otsusega sätestatud meetmeid rahastada kõnealustest programmidest, tagades täieliku kooskõla nende alusaktidega.
(25)
Kosmose jälgimise ja seire alases tegevuses Euroopale piisava autonoomsuse tagamiseks võib vajalikuks osutuda SST alusakti vastuvõtmine Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (11) tähenduses. Sellist võimalust tuleks kaaluda kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku vaheläbivaatamise käigus.
(26)
Arvestades kosmose olukorrast ülevaate saamise tundlikku iseloomu, peaks sensorite toimimise ja SST teenuste osutamiseks vajalike andmete töötlemine jääma osalevate liikmesriikide vastutusalasse. Riikide SST vara jääb vara kontrolli ja toimimise eest vastutavate liikmesriikide käsutusse,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Toetusraamistiku loomine
Käesoleva otsusega luuakse kosmose jälgimise ja seire toetusraamistik („SST toetusraamistik”).
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:
1) „kosmoseobjekt”- avakosmoses asuv tehislik objekt;
2) „kosmoseaparaat”- konkreetse otstarbega kosmoseobjekt, sealhulgas aktiivsed tehissatelliidid ja kanderaketi ülemised astmed;
3) „kosmosejäätmed”- kõik Maa orbiidil asuvad või Maa atmosfääri taassisenevad kosmoseobjektid, sealhulgas kosmoseaparaadid või nende fragmendid ja elemendid, mis ei toimi või mis ei täida enam ühtegi konkreetset eesmärki, sealhulgas rakettide või tehissatelliitide osad, või mitteaktiivsed tehissatelliidid;
4) „SST sensor”- seade või seadmete kombinatsioon, näiteks maapealsed või kosmosepõhised radarid ja teleskoobid, millega on võimalik mõõta kosmoseobjektide füüsikalisi parameetreid, näiteks suurust, asukohta ja kiirust;
5) „SST andmed”- kosmoseobjektide füüsikalised parameetrid, mis on saadud SST sensorite abil, või kosmoseobjektide orbitaalparameetrid, mis on saadud SST sensorite jälgimise tulemusel;
6) „SST teave”- töödeldud SST andmed, mis on teabesaajale esitatud koheselt mõistetaval kujul.
Artikkel 3
SST toetusraamistiku eesmärgid
1. SST toetusraamistiku üldeesmärk on aidata kaasa Euroopa majanduse, ühiskonna ja kodanike kaitsmiseks oluliste Euroopa ja riiklike kosmoseinfrastruktuuride, -vahendite ja -teenuste pikaajalise kättesaadavuse tagamisele.
2. SST toetusraamistiku erieesmärgid on järgmised:
a)
hinnata ja vähendada Euroopa kosmoseaparaatide orbiidil toimimisega seotud kokkupõrkeohtu ning võimaldada kosmoseaparaatide operaatoritel tõhusamalt kavandada ja võtta leevendusmeetmeid;
b)
vähendada Euroopa kosmoseaparaatide orbiidile saatmisega seotud riske;
c)
teha seiret kosmoseaparaatide või nendega seotud kosmosejäätmete Maa atmosfääri kontrollimatu taassisenemise üle ning anda täpsemaid ja tõhusamaid varajasi hoiatusi eesmärgiga vähendada potentsiaalset ohtu Euroopa kodanike turvalisusele ning leevendada potentsiaalse kahju tekkimist maapealsele infrastruktuurile;
d)
püüda vältida kosmosejäätmete levikut.
Artikkel 4
SST toetusraamistikust toetatavad meetmed
1. Artiklis 3 sätestatud eesmärkide saavutamiseks toetatakse SST toetusraamistikust järgmisi meetmeid, mis on suunatud SST suutlikkuse loomisele Euroopa tasandil ning Euroopale piisava autonoomsuse tagamisele:
a)
liikmesriikide maapealsete ja/või kosmosepõhiste sensorite, sealhulgas Euroopa Kosmoseagentuuri kaudu välja töötatud riiklike sensorite võrgustikku hõlmava sensorifunktsiooni loomine ja selle toimimise tagamine eesmärgiga jälgida kosmoseobjekte, teha nende üle seiret ning luua asjaomane andmebaas;
b)
töötlemisfunktsiooni loomine ja selle toimimise tagamine SST andmete töötlemiseks ja analüüsimiseks riiklikul tasandil eesmärgiga koostada SST teave ja teenused SST teenuste osutamise funktsioonile edastamiseks;
c)
artikli 5 lõikes 1 määratletud SST teenuste osutamise funktsiooni loomine artikli 5 lõikes 2 osutatud üksuste jaoks.
2. SST toetusraamistik ei hõlma uute SST sensorite väljatöötamist.
Artikkel 5
SST teenused
1. Artiklis 4 nimetatud SST teenused on välja töötatud tsiviilotstarbel. Nad hõlmavad järgmisi teenuseid:
a)
kosmoseaparaatide või kosmoseaparaadi ja kosmosejäätmete vahelise kokkupõrke ohu hindamine ning kokkupõrke vältimiseks hoiatuste koostamine kosmoseaparaadi kosmosemissiooni stardi, orbiidile siirdumise, orbiidil tegutsemise ja kasutusest kõrvaldamise etapi ajal;
b)
orbiidil toimuvate osadeks purunemiste, rikete või kokkupõrgete avastamine ja kirjeldamine;
c)
kosmoseobjektide ja kosmosejäätmete kontrollimatu Maa atmosfääri taassisenemisega seotud ohu hindamine ja asjaomase teabe koostamine, sealhulgas võimaliku kokkupõrke aja ja tõenäolise koha prognoosimine.
2. SST teenuseid osutatakse:
a)
kõikidele liikmesriikidele,
b)
nõukogule,
c)
komisjonile,
d)
Euroopa välisteenistusele,
e)
avalik-õiguslikele ja erasektoris tegutsevatele kosmoseaparaatide omanikele ja operaatoritele,
f)
kodanikukaitsega tegelevatele riigiasutustele.
SST teenuseid osutatakse kooskõlas artiklis 9 esitatud SST andmete ja teabe kasutamist ja vahetamist käsitlevate sätetega.
3. Osalevad liikmesriigid, komisjon ja asjakohasel juhul SATCEN ei vastuta:
a)
kahju eest, mis tekib SST teenuste osutamises esinevate puudujääkide või teenuseosutamise katkemise eest;
b)
SST teenuste osutamisel esinevate viivituste eest;
c)
SST teenuste kaudu pakutava teabe ebatäpsuse eest või
d)
SST teenuste osutamisega seoses võetud meetmete eest.
Artikkel 6
Komisjoni ülesanded
1. Komisjon:
a)
haldab SST toetusraamistikku ja tagab selle rakendamise;
b)
võtab SST toetusraamistikuga seotud riskide kindlaksmääramiseks, ohjamiseks, leevendamiseks ja jälgimiseks vajalikke meetmeid;
c)
tagab vajaduse korral SST-alaste kasutajanõuete ajakohastamise;
d)
määratleb SST toetusraamistiku haldamise üldsuunised, eelkõige seoses artikli 7 lõikes 3 osutatud konsortsiumi loomise ja toimimise hõlbustamisega;
e)
hõlbustab vajaduse korral liikmesriikide võimalikult laialdast osalemist kooskõlas artikliga 7.
2. Komisjoni võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse SST toetusraamistiku tegevuse koordineerimise kava ja asjaomased tehnilised meetmed. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 12 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
3. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule õigeaegselt kogu vajaliku teabe SST toetusraamistiku rakendamise kohta, et tagada eelkõige läbipaistvust ja selgust seoses järgmisega:
a)
soovituslikud jõupingutused ja liidu erinevad rahastamisallikad;
b)
SST toetusraamistikus osalemine ja sellest toetatavad meetmed;
c)
liikmesriikide SST vara võrgustiku ja SST teenuste osutamise areng;
d)
SST teabe vahetamine ja kasutamine.
Artikkel 7
Liikmesriikide osalemine
1. Artiklis 4 osutatud meetmete rakendamises osaleda sooviv liikmesriik esitab komisjonile taotluse, tõendades järgmiste kriteeriumide täitmist:
a)
ta omab järgmisi vahendeid või tal on neile juurdepääs:
i)
kohased olemasolevad või väljatöötamisel olevad SST sensorid ning nende käitamiseks vajalikud tehnilised ja inimressursid või
ii)
kohane spetsiaalselt SST jaoks ette nähtud operatiivanalüüsi- ja andmetöötlussuutlikkus;
b)
ta on koostanud tegevuskava artiklis 4 sätestatud meetmete rakendamiseks, mis hõlmab teiste liikmesriikidega tehtava koostöö meetodeid.
2. Komisjon võtab vastu rakendusaktid taotluste esitamise korra ja lõikes 1 sätestatud kriteeriumite täitmise kohta liikmesriikide poolt. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 12 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
3. Kõik liikmesriigid, kes on täitnud lõikes 1 osutatud kriteeriumid, määravad end esindama riikliku üksuse. Määratud riiklikud üksused moodustavad konsortsiumi ja sõlmivad artiklis 10 osutatud kokkuleppe.
4. Komisjon avaldab osalevate liikmesriikide nimekirja oma veebisaidil ja ajakohastab seda.
5. Sensorite toimimise, andmete töötlemise ja andmepoliitika elluviimise eest vastutavad osalevad liikmesriigid. Osalevate liikmesriikide vara jääb täielikult nende kontrolli alla.
Artikkel 8
Euroopa Liidu Satelliidikeskuse roll
Euroopa Liidu Satelliidikeskus (SATCEN) võib teha koostööd artikli 7 lõike 3 alusel loodava konsortsiumiga. Sellisel juhul sõlmib ta osalevate liikmesriikidega asjakohased rakenduskokkulepped.
Artikkel 9
SST andmed ja teave
Konsortsiumi poolt avaldatud SST teabe kasutamine ja vahetamine ning SST andmete kasutamine SST toetusraamistiku raames artiklis 4 osutatud meetmete elluviimiseks toimub järgmiste eeskirjade kohaselt:
a)
välditakse andmete ja teabe lubamatut avaldamist, võimaldades samas tõhusat toimimist ja maksimeerides koostatud teabe kasutamist;
b)
tagatakse SST andmete turvalisus;
c)
SST teave ja teenused tehakse artikli 5 lõikes 2 määratletud SST teenuste saajatele kättesaadavaks teadmisvajaduse alusel kooskõlas teabeallika ja asjaomase kosmoseobjekti omaniku juhiste ja julgeolekueeskirjadega.
Artikkel 10
Operatiivtegevuse koordineerimine
Artikli 7 lõikes 3 osutatud konsortsiumi moodustanud määratud riiklikud üksused sõlmivad kokkuleppe, millega nähakse ette eeskirjad ja mehhanismid koostöö tegemiseks artiklis 4 osutatud meetmete rakendamiseks. Eelkõige sisaldab kõnealune kokkulepe sätteid järgmise kohta:
a)
SST teabe kasutamine ja vahetamine, võttes arvesse heakskiidetud soovitust „Andmepoliitika kosmose olukorrast ülevaate saamisel - soovitused turvalisuse aspektist”;
b)
riskijuhtimisstruktuuri loomine eesmärgiga tagada SST andmete ja teabe kasutamist ja turvalist vahetamist käsitlevate sätete rakendamine;
c)
koostöö SATCENiga artikli 4 lõike 1 punktis c osutatud meetme rakendamiseks.
Artikkel 11
Järelevalve ja hindamine
1. Komisjon teeb järelevalvet SST toetusraamistiku rakendamise üle.
2. Komisjon esitab 1. juuliks 2018 Euroopa Parlamendile ja nõukogule SST toetusraamistiku rakendamist käsitleva aruande käesoleva otsuse eesmärkide saavutamise kohta, mis hõlmab nii tulemusi, mõju, ressursside kasutamise tõhusust kui ka Euroopa lisaväärtust.
Kõnealusele aruandele võidakse vajaduse korral lisada muudatusettepanekuid, sealhulgas võimalus võtta vastu SST alusakt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 tähenduses.
Artikkel 12
Komiteemenetlus
1. Komisjoni abistab komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
Artikkel 13
Jõustumine
Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Artikkel 14
Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.
Strasbourg, 16. aprill 2014