РЕШЕНИЕ (ЕС) 2015/494 НА КОМИСИЯТА
от 9 юли 2014 година
относно мерките SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP), приведени в действие от Словения в полза на Adria Airways d.d.
(нотифицирано под номер C(2014) 4543)
(само текстът на словенски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид решението, с което Комисията реши да открие процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз по отношение на помощта SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP) (1),
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с тези разпоредби и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
С уведомление SANI № 5628 от 11 март 2011 г., заведено като получено на същия ден, Словения уведоми Комисията относно отпускането на помощ за оздравяване на предприятието Adria Airways d.d. (наричано по-нататък „Adria“ или „дружеството“) под формата на държавна гаранция и на кредит при облекчени условия в размер на 6,2 млн. евро.
(2)
Словения предостави допълнителна информация с писма от 31 март 2011 г. и 12 април 2011 г. Комисията поиска допълнителна информация с писмо от 29 април 2011 г., на което не бе получен отговор от словенските органи. На 13 юли 2011 г. бе проведена среща със словенските органи и техните консултанти, на която бе обяснено на Комисията, че помощта за оздравяване, за която е изпратено уведомление, няма да бъде достатъчна с оглед на неблагоприятното финансово състояние на дружеството и че Словения планира да направи капиталова инжекция в размер на 50 млн. евро в полза на Adria. Словения оттегли уведомлението си за помощта за оздравяване на 1 август 2011 г.
(3)
Вследствие на получена от Словения информация, че на 30 септември 2011 г. тя все пак е извършила капиталовата инжекция, посочена по-горе, Комисията реши да продължи предварителното си разследване ex officio и поиска допълнителна информация с писма от 12 септември 2011 г., 28 ноември 2011 г. и 17 април 2012 г., на които Словения отговори с писма от 11 октомври 2011 г., 27 декември 2011 г., 13 януари 2012 г. и 18 май 2012 г. Освен това Словения изпрати меморандум, изготвен от законните представители на Adria, по електронна поща на 7 ноември 2012 г.
(4)
По искане на Словения на 12 юли 2012 г. бе проведена среща с участието на представители на Adria и държавния холдинг PDP (2), който е един от акционерите на Adria. На тази среща Словения и представителите на Adria и PDP представиха разяснения и аргументи по отношение на разглежданите мерки.
(5)
С писмо от 20 ноември 2012 г. Комисията уведоми Словения, че е решила да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), по отношение на помощта (наричано по-нататък „решението за откриване“). Словения представи мнение относно решението за откриване с писмо от 21 януари 2013 г. Комисията поиска допълнителна информация от Словения с писмо от 5 март 2013 г., на което Словения отговори на 19 април 2013 г. Словения предостави допълнителна информация на 16 септември 2013 г. Комисията поиска допълнителна информация от Словения с писмо от 6 ноември 2013 г., на което Словения отговори на 4 декември 2013 г., както и на 6 и 17 януари 2014 г. Срещи със словенските органи и техните законни представители се състояха на 25 март и 5 декември 2013 г. и на 8 януари 2014 г.
(6)
Решението на Комисията за откриване на процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3) на 8 март 2013 г. Комисията прикани заинтересованите страни да представят своите мнения относно мерките.
(7)
На 8 април 2013 г. в Комисията постъпи становището на една заинтересована страна, Ryanair. Тя го изпрати на Словения, на която бе предоставена възможност за отговор; нейното мнение беше получено с писмо от 13 май 2013 г.
2. ПАЗАРЪТ НА ВЪЗДУШНИЯ ТРАНСПОРТ НА СЛОВЕНИЯ
(8)
Adria е националният въздушен превозвач на Словения и основната авиокомпания на летище Любляна. През 2011 г. дружеството е транспортирало 73,4 % от пътниците, които летят през летище Любляна, а впоследствие тази цифра е спаднала на 71,3 % през 2012 г. и на 69,8 % през 2013 г. (4)
(9)
Въпреки че присъствието на нискотарифни превозвачи в Словения е ограничено (easyJet обслужва само един маршрут от Любляна, а Wizz Air обслужва два), те са поели 12,6 % от пътниците на обществения транспорт през 2013 г. (5) Понастоящем има още пет други конкуренти, които извършват полети от Любляна до техните основни възлови летища, а именно Air France, Finnair, Turkish Airlines, Montenegro Airlines и Air Serbia.
3. ПОЛУЧАТЕЛ НА ПОМОЩТА
(10)
Adria е голямо предприятие с приблизително 450 служители. През 2013 г. то има оборот от 142,3 млн. евро и загуби в размер на 3 млн. евро (по оценки). То има флот от 11 самолета, главно регионални реактивни самолети. Понастоящем дяловете на Adria са собственост inter alia на Република Словения - 69,9 %, на Bank Assets Management Company (BAMC) (на което бяха прехвърлени някои активи от Nova Ljubljanska Banka d.d. (6), наричано по-нататък „NLB“) - 19,6 %, на ABANKA d.d. - 4,7 %, и на PDP - 2,1 %.
(11)
От 2008 г. нататък финансовото състояние на Adria постоянно се влошава, с намалени продажби, отрицателна EBT (печалба преди данъчно облагане) и отрицателен собствен капитал. За допълнителни данни относно финансовото състояние на Adria в периода между 2007 и 2011 г. вж. раздел 7.1 по-долу.
(12)
На 1 август 2012 г. Словения, заедно с PDP, NLB, Abanka Vipa d.d., Hypo Alpe-Adria Bank d.d. и Unicredit Bank of Slovenia d.d., започна процеса на приватизация на Adria, като отправи покана за представяне на оферти за 74,87 % от дяловете на дружеството. На тази дата Агенцията за управление на капиталови активи на Република Словения (Capital Assets Management Agency of the Republic of Slovenia, AUKN) публикува публична покана към инвеститорите за изразяване на интерес с необвързващ характер в рамките на процеса на продажба на мажоритарен пакет акции на дружеството (7). Изглежда обаче тази процедура е била отменена и процедурата за приватизация на Adria ще бъде стартирана наново на по-късен етап.
4. ОПИСАНИЕ НА МЕРКИТЕ И ПЛАНА ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ
4.1. Мярка 1: увеличението на капитала от 2007 г.
(13)
Считано от 31 декември 2006 г. капиталът на Adria има следната акционерна структура:
Таблица 1
Акционерна структура на Adria преди увеличението на капитала от 2007 г.
Име
%
KAD
55,0
SOD
20,0
NFD 1 delniški investicijski sklad d.d. (8)
9,7
NFD Holding d.d. (9)
7,2
Infond d.o.o. (10)
4,9
Други (включително акционери физически лица)
3,2
(14)
На 19 февруари 2007 г. на събрание на акционерите на Adria бе решено да се увеличи капиталът на дружеството с 10,9 млн. евро. Фондът KAD, който е 100 % собственост на държавата, записа приблизително 99,6 % от увеличението, а останалите бяха записани от акционери физически лица. Всички акции бяха записани до 5 април 2007 г.
(15)
Заплатената цена беше 27 EUR на акция. Според доклад за оценка от […] (11) г. стойността на акциите е определена на […] EUR за една акция към месец септември 2006 г.
(16)
Вследствие на увеличението на капитала от 2007 г. собствеността на капитала на Adria е, както следва:
Таблица 2
Акционерна структура на Adria след увеличението на капитала от 2007 г.
Име
%
KAD
77,3
SOD (12)
10,0
NLB (13)
8,5
Infond d.o.o.
2,4
Други (включително акционери физически лица)
1,8
4.2. Мярка 2: увеличението на капитала от 2009 г.
(17)
На 13 януари 2009 г. управителният съвет на Adria реши да увеличи капитала на дружеството чрез емитиране на нови акции. В резултат на това капиталът на Adria бе увеличен с 2,36 млн. евро. Фондът KAD записа приблизително 99,5 % от увеличението, а останалите бяха записани от акционери физически лица. Всички акции бяха записани до 20 юли 2009 г.
(18)
Заплатената цена беше 22 EUR на акция. Според доклад за оценка от […] г. стойността на акциите е определена на […] EUR за една акция към месец септември 2008 г.
(19)
Вследствие на увеличението на капитала от 2009 г. собствеността на капитала на Adria е, както следва:
Таблица 3
Акционерна структура на Adria след увеличението на капитала от 2009 г.
Име
%
KAD
78,6
SOD
8,8
NLB
7,5
Infond d.o.o.
2,2
Други (включително акционери физически лица)
2,9
4.3. Мярка 3: увеличението на капитала от 2010 г.
(20)
На 2 септември 2010 г. на събрание на акционерите на Adria бе решено да се увеличи капиталът на дружеството с 2,5 млн. евро. Холдингът PDP (наследник на KAD и SOD) записа приблизително 80 % от увеличението. Две частни туристически агенции, Kompas d.d. и Palma d.o.o., записаха останалите 20 % (по 10 % всяка). Всички акции бяха записани до 1 октомври 2010 г.
(21)
Заплатената цена беше 12 EUR на акция. Според доклад за оценка от […] г. стойността на акциите е определена на […] EUR за една акция към месец юни 2009 г.
(22)
В следствие на увеличението на капитала от 2010 г. собствеността на капитала на Adria е, както следва:
Таблица 4
Акционерна структура на Adria след увеличението на капитала от 2010 г.
Име
%
PDP
86,0
NLB
6,1
Kompas d.d.
1,9
Palma d.o.o.
1,9
Infond d.o.o.
1,7
Други (включително акционери физически лица)
2,4
4.4. Мярка 4: увеличението на капитала от 2011 г.
(23)
На 21 септември 2011 г. на събрание на акционерите на Adria бе решено да се увеличи капиталът на дружеството с 69,7 млн. евро. Република Словения записа 49,5 млн. евро, а PDP - 0,5 млн. евро, и двете суми в налични средства. Останалата част от увеличението на капитала (т.е. 19,7 млн. евро) бе осъществена под формата на замяна на дълг срещу дялов капитал от няколко банки: а) 13,83 млн. евро от NLB, б) 3,35 млн. евро от Abanka Vipa d.d., в) 1,24 млн. евро от Unicredit Bank of Slovenia d.d., и г) 1,28 млн. евро от Hypo Alpe-Adria Bank d.d. Увеличението на капитала бе осъществено на 30 септември 2011 г.
(24)
Договорената цена е била 1 EUR за акция - позволеният от словенското законодателство минимум. Не е бил изготвен доклад за оценка.
(25)
Вследствие на увеличението на капитала от 2011 г. собствеността на капитала на Adria е, както следва:
Таблица 5
Акционерна структура на Adria след увеличението на капитала от 2011 г.
Име
%
Република Словения
69,9
NLB
19,6
Hypo Alpe-Adria Bank d.d.
1,8
Abanka Vipa d.d.
4,7
Unicredit Bank of Slovenia d.d.
1,8
PDP
2,1
Други (включително акционери физически лица)
0,1
Планът за преструктуриране от септември 2011 г.
(26)
Според Словения държавата, PDP и банките са взели решение за участие в увеличението на капитала от 2011 г. въз основа на план от септември 2011 г., озаглавен „Програма за финансово преструктуриране и преструктуриране на стопанската дейност“ (наричана по-нататък „планът за преструктуриране“). Този план включва необходимите мерки за финансово преструктуриране и преструктуриране на дейността на Adria, които ще позволят на дружеството да възстанови своята жизнеспособност. Видно е, че планът е написан с цел уведомяване относно помощ за преструктуриране, тъй като в него присъстват понятия като „собствен принос“ и „нарушаване на конкуренцията“, които обикновено не се срещат в бизнес план.
(27)
Според първоначално представения план за преструктуриране Adria ще постигне жизнеспособност през 2013 г. (базов и оптимистичен сценарий) или 2014 г. (песимистичен сценарий). Също така, според първоначално представения план за преструктуриране затрудненията на Adria произтичат от: а) […].
(28)
В първоначално представения план за преструктуриране са установени набор от мерки, насочени към преструктуриране на Adria и възстановяване на жизнеспособността на дружеството: а) […].
(29)
Също така според първоначално представения план за преструктуриране увеличението на капитала от 2011 г. в размер на 69,7 млн. евро ще покрие отрицателната стойност на собствения капитал на Adria в размер на […] EUR, погасяването на задължения в размер на […] EUR ([…] EUR просрочени задължения към доставчици и […] EUR за предсрочно погасяване на банкови заеми) и финансирането на мерки за преструктуриране в размер на […] EUR.
(30)
От друга страна, общите разходи за преструктуриране ще възлязат на […] EUR, които са частично финансирани от капиталовата инжекция в размер на 50 млн. евро, направена от словенската държава и PDP. Участието на Adria в разходите за неговото преструктуриране („собствен принос“) ще възлиза на […] EUR от замяната на банкови заеми срещу дялов капитал (19,7 млн. евро), […]. На последно място, в първоначално представения план за преструктуриране продажбата на AAT и отмяната на редовни маршрути се разглеждат като компенсаторни мерки.
(31)
С оглед на съмненията, изразени от Комисията в решението за откриване, Словения представи редица актуализации на плана за преструктуриране. По-специално, планът за преструктуриране в момента предвижда преструктурирането да продължи до 2015 г. и включва няколко допълнителни мерки за преструктуриране, с цел да се гарантира по-устойчива жизнеспособност. Допълнителните мерки за преструктуриране, заедно с тяхното финансово отражение за 2014 и 2015 г., са следните: а) […].
4.5. Мярка 5: придобиването на Adria Airways Tehnika d.d. през 2010 - 2011 г.
(32)
През 2010 г. е учредено AAT, дъщерно дружество 100 % собственост на Adria. Дотогава то е вътрешно подразделение за поддръжка на Adria, известно като SVL. AAT осъществява дейност в сектора на поддържане на въздухоплавателни средства за Adria и други клиенти.
(33)
В периода от ноември 2010 г. до март 2011 г. PDP и Aerodrom Ljubljana - мажоритарен държавен управител на летище Любляна - придобиха от Adria съответно 52,3 % и 47,7 % в AAT на два етапа. На първия етап PDP купи дял в AAT в размер на 18,24 % под формата на 2 676 346 привилегировани акции без право на глас на стойност 1 EUR на акция. По същото време Aerodrom Ljubljana придоби дял от 31,16 % в AAT (4 570 881 акции) чрез преобразуване на дълг в привилегировани акции без право на глас за сума от приблизително 4,6 млн. евро. На втория етап, в началото на 2011 г., Adria продаде останалите свои акции в AAT както следва: PDP придоби 5 000 000 обикновени акции на стойност 1 EUR за акция и увеличи дела си в дружеството на 52,33 %, докато Aerodrom Ljubljana увеличи дела си в AAT на 47,67 %, като преобразува 2,2 млн. евро вземания от Adria.
(34)
Следователно общата цена възлиза на 14,7 млн. евро, т.е. 1 EUR на акция. В доклад за оценка от април 2010 г. стойността на AAT като подразделение за поддръжка на Adria се определя между 14,4 млн. евро и 14,9 млн. евро към месец декември 2009 г.
5. РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ
(35)
На 20 ноември 2012 г. Комисията реши да открие официалната процедура по разследване. Предварителното становище на Комисията в решението за откриване беше, че към момента на прилагане на установените мерки, или поне от 2008 г. нататък, Adria би могло да се счита за предприятие в затруднение. Комисията също така изрази съмнения по отношение на петте разглеждани мерки и достигна до предварителното заключение, че при всички тях е налице държавна помощ.
(36)
По отношение на мерки 1 и 2 в решението за откриване Комисията изразява мнението, че словенската държава е упражнила видимо и пряко влияние върху KAD и достигна до предварителното заключение, че участието на KAD в увеличенията на капитала от 2007 г. и 2009 г. е осъществено с държавни ресурси и може да бъде приписано на Словения. Макар че действителната цена, платена за акциите от KAD, е под определената стойност в двата доклада за оценка, Комисията изрази съмнение дали докладите са отчели значителния период от време, изтекъл от момента, когато е направена оценката на акциите, до момента на осъществяването на капиталовата инжекция. Като има предвид, че по това време KAD е мажоритарен съдружник в Adria, Комисията счита, че увеличенията на капитала от 2007 г. и 2009 г. са били насочени към финансиране на съществуваща инвестиция на KAD в дружество, което би могло да се счита за предприятие в затруднение.
(37)
При прегледа на мярка 3 Комисията отбеляза, че PDP е наследник на KAD и SOD, чиито действия според предварителната оценка на Комисията могат да бъдат приписани на държавата. Освен това Комисията подчерта факта, че словенската държава притежава непряко 100 % от PDP (чрез KAD, SOD и DSU (100 % държавно предприятие за управление на активи)), като елемент, даващ основание да се припише отговорност на държавата, и се позова на някои косвени доказателства за приписване на отговорност на държавата по смисъла на съдебната практика по делото Stardust Marine (14). Както при мерки 1 и 2, макар действителната цена, платена за акциите от PDP, да е под определената стойност в доклада за оценка, Комисията изрази съмнения дали докладът е отчел значителния период от време от 15 месеца, изтекъл от момента, когато е направена оценката на акциите, до момента на осъществяване на капиталовата инжекция. Комисията също така застъпи предварителното становище, че участието в капиталовата инжекция от 2010 г. на две частни туристически агенции (Kompas d.d. и Palma d.o.o.) заедно с PDP само по себе си не е достатъчно, за да разсее съмненията на Комисията за възможно предимство в полза на Adria (15).
(38)
Във връзка с мярка 4 Комисията отбеляза, че за инвестицията на Словения явно са използвани държавни ресурси, и потвърди предварителното си заключение, че за действията на PDP носи отговорност държавата. Комисията също така изрази съмнения относно участието на NLB в мярка 4, което изглежда може да бъде приписано на държавата предвид факта, че а) по това време NLB е била мажоритарна собственост на държавата, б) държавата е имала мнозинството от гласовете в управителния съвет и надзорния съвет на банката, и в) публични органи могат да упражняват влияние върху поведението на банка, контролирана от държавата.
(39)
При оценката на това дали мярка 4 води до неправомерно избирателно предимство в полза на Adria, Комисията отбелязва в решението за откриване, че фактът, че банките се съгласяват на замяна на дълг срещу дялов капитал само в случай че държавата направи капиталова инжекция в Adria, и по-специално различният характер на приноса на държавата и PDP в сравнение с приноса на банките (замяна на дълг срещу дялов капитал), е достатъчен, за да възникнат основателни съмнения дали увеличението на капитала от 2011 г. е било pari passu. Комисията отбелязва също така, че за разлика от предишните увеличения на капитала, капиталовото увеличение от 2011 г. е било извършено без доклад за оценка.
(40)
По отношение на твърденията на словенските органи, че те са взели решение за участие в мярка 4 въз основа на плана за преструктуриране от месец септември 2011 г., Комисията отбеляза, че планът за преструктуриране по принцип не е бил достатъчен за удовлетворяване на критериите на частен инвеститор, тъй като някои от прогнозите на плана за преструктуриране изглежда са се основавали на несигурни или неясни допускания. Освен това Комисията подчерта, че частен инвеститор би взел предвид риска предходните увеличения на капитала да са съставлявали незаконна държавна помощ и би оценил отражението на риска от възможно нареждане за възстановяване от страна на Комисията върху рентабилността на инвестицията. На последно място, Комисията отбеляза, че банките може да са взели решение за участие в капиталовата инжекция поради интереса, показан към Adria от Словения, много преди датата, на която е взето решението за увеличение на капитала от 2011 г.
(41)
Във връзка с мярка 5 Комисията потвърди своето предварително становище, че за действията на PDP носи отговорност държавата и че са използвани държавни ресурси. По отношение на Aerodrom Ljubljana Комисията достигна до същото предварително заключение с оглед на факта, че то вече е било мажоритарна държавна собственост към момента на придобиване на AAT. Комисията счита също, че е малко вероятно публичните органи да не са участвали във важните решения, вземани от Aerodrom Ljubljana - управителят на летище Ljubljana, поради стратегическото значение на летището за страната като основен входен терминал за международни полети.
(42)
Предвид факта, че първият етап от придобиването на акции в AAT се е състоял непосредствено след увеличението на капитала от 2010 г., Комисията е на мнение, че двете мерки не трябва да се оценяват поотделно, а като част от по-голяма операция, насочена към подпомагане на Adria. При прегледа на доклада, в който е определена стойността на акциите на ATT, Комисията отбеляза, че в него AAT е оценено като част от подразделението за поддръжка на Adria (по това време това е SVL) и при оценяване на стойността на AAT са взети предвид полезните взаимодействия, произтичащи от това. Въпреки това Комисията счита, че докладът е трябвало да оцени стойността на SLV/AAT като самостоятелен субект, без да се отчитат полезните взаимодействия в рамките на групата, тъй като през 2010 г. AAT е отделено от Adria и продадено като отделно предприятие. Освен това Комисията изрази загриженост относно значителния период от време между момента на оценката и момента на продажба на акциите на AAT.
(43)
Комисията също така изрази съмнения относно съвместимостта с вътрешния пазар на петте разглеждани мерки, по-специално поради факта, че Словения не е представила всички възможни основания за съвместимост.
(44)
С оглед на естеството на разглежданите мерки и факта, че Adria би могло да се счита за предприятие в затруднение към момента на привеждане в действие на мерките, Комисията отбеляза, че съвместимостта на мерките може да се оценява само съгласно член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, и по-специално в контекста на Насоките на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (16) (наричани по-нататък „Насоките за ОиП“). Комисията отбеляза първо, че условията за помощ за оздравяване, установени в раздел 3.1 от Насоките за ОиП, изглежда не са изпълнени. Във връзка с помощта за преструктуриране, определена в раздел 3.2 от Насоките за ОиП, Комисията подчерта, че установените мерки са предоставени преди Комисията да бъде уведомена и в отсъствието на надежден план за преструктуриране, който удовлетворява условията, установени в Насоките за ОиП - обстоятелство, което само по себе си ще бъде достатъчно, за да се изключи съвместимост на мерките с вътрешния пазар (17).
(45)
Комисията също така изрази съмнения относно плана за преструктуриране, тъй като той не се оказва достатъчно обоснован, за да се възстанови жизнеспособността на Adria в дългосрочен план, защото някои от неговите прогнози се основават на количествено неопределени, несигурни или неясни допускания. Комисията също така не е убедена дали компенсаторните мерки, предвидени в плана за преструктуриране, може да се считат за подходящи и/или достатъчни, предвид това, че те се оказват необходими за възстановяване на жизнеспособността на Adria. Що се отнася до продажбата на AAT, тя се е състояла няколко месеца преди одобряването на плана за преструктуриране, в края на 2010 г. и началото на 2011 г. - момент, когато Adria очевидно наложително се нуждае от финансиране. Също така отмяната на редовни маршрути не се оказва приемлива като компенсаторна мярка, предвид това, че в плана за преструктуриране повечето от тези маршрути (27 от 31) са посочени като губещи и във всички случаи тяхното закриване ще бъде необходимо за осигуряване на жизнеспособността на дружеството. Комисията също така изрази съмнения относно това дали предложеният собствен принос от Adria в размер на […] EUR е изцяло приемлив, по-специално защото не е ясно дали сумите от продажбата на AAT и замяната на банкови заеми срещу дялов капитал може да се отчитат като собствен принос. Като се има предвид, че Adria изглежда е в затруднено положение към момента на привеждане в действие на мерките и че предприятията в затруднение могат да получат само помощ за оздравяване и/или преструктуриране, Комисията изрази съмнения и относно това дали принципът на еднократната помощ „един път - последен път“ ще бъде спазен, особено по отношение на увеличението на капитала от 2011 г.
6. МНЕНИЯ ОТНОСНО РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРА
6.1. Мнения от Словения
(46)
В своите мнения относно решението на Комисията за откриване на процедура Словения твърди, че мерки 1, 2 и 3 не включват държавна помощ, тъй като не може да се счита, че за решенията на KAD и PDP отговорност носи държавата. По-специално Словения отбелязва, че 100 % дялово участие на държавата не е достатъчно, за да се заключи, че мерките могат да бъдат приписани на държавата. Словения освен това отбелязва, че докладите за оценка, в които е определена стойността на акциите, са подходящи и че на тази основа е спазен принципът на инвеститор в условията на пазарна икономика, като по този начин се изключва предимство в полза на Adria. Що се отнася по-специално до мярка 3, Словения твърди, че записването pari passu на 20 % от акциите от две частни туристически агенции заедно с PDP е съществено и показва, че на пазара не са налице съмнения относно жизнеспособността на Adria, което ще изключи наличието на държавна помощ.
(47)
Във връзка с мярка 5 Словения потвърждава, че отговорността за действията на PDP не може да бъде приписана на държавата. По отношение на действията на Aerodrom Ljubljana Словения счита, че влиянието на Словения върху решението на последното да купи AAT не може да бъде изведено от факта, че определени членове на надзорния съвет са били предложени от държавата, KAD и SOD. Освен това Словения счита, че докладът за оценка от месец април 2010 г., в който стойността на AAT като подразделение за поддръжка на Adria се определя между 14,4 млн. евро и 14,9 млн. евро, не може да се счита за остарял и че нищо не показва, че в доклада за оценка са взети предвид полезните взаимодействия с Adria. В допълнение Словения твърди, че от протоколите от заседанията на управителните съвети на PDP и Aerodrom Ljubljana става видно, че решението за придобиване на ATT е взето въз основа на рационални от икономическа гледна точка съображения. По тези причини наличието на държавна помощ в мярка 5 ще бъде изключено.
(48)
Словения също така оспорва определянето на Adria като предприятие в затруднение и счита, че Adria следва да се счита за предприятие в затруднение едва от януари 2011 г., т.е. по времето на мярка 4.
(49)
По отношение на мярка 4 Словения изключва наличието на помощ с аргумента, че замяната на дълг срещу дялов капитал на NLB не може да бъде приписана на държавата. Нещо повече, Словения е на мнение, че непогасените заеми, преобразувани в дялов капитал, са били напълно обезпечени със залози върху самолети и сгради, както и че с преобразуването им в дялов капитал банките са поели нов търговски риск. В този смисъл замяна на дълг срещу дялов капитал ще бъде еквивалентна на финансова инжекция. Словения също така отбелязва, че банките и държавата са упражнили взаимно влияние, за да се вземе решението за инвестиране, което - по мнение на Словения - се основава на надежден план за преструктуриране, и заключава, че инвестиционните решения са взети по едно и също време, като по този начин се изключва всякакво неправомерно предимство в полза на Adria.
(50)
Тъй като Словения счита, че мерки 1, 2, 3 и 5 не включват държавни ресурси, тя не е представила основания за съвместимост на тези мерки. Тя обаче представи основания за съвместимост на мярка 4, в случай че Комисията заключи, че мярката съставлява държавна помощ. Тъй като според Словения Adria следва да се счита за предприятие в затруднение едва от януари 2011 г. (виж съображение 48), мярка 4 ще представлява съвместима помощ за преструктуриране съгласно раздел 3.2 от Насоките за ОиП въз основа на представения план за преструктуриране.
(51)
Що се отнася до възстановяването на жизнеспособността, Словения счита, че планът за преструктуриране гарантира дългосрочната жизнеспособност на Adria и подчертава, че в съответствие с Насоките за ОиП планът за преструктуриране включва проучване на пазара и анализ на причините, които са довели до затрудненията на предприятието, и предвижда изоставяне на дейностите, които биха продължили да генерират загуби и след преструктурирането. Както е посочено в съображение 31, Словения е представила редица актуализации на плана за преструктуриране, който в момента предвижда преструктурирането да продължи до 2015 г. и включва няколко допълнителни мерки за преструктуриране, с цел да се гарантира по-устойчива жизнеспособност. Словения също така подчертава, че актуализираният план за преструктуриране гарантира дългосрочна жизнеспособност на предприятието до края на 2015 г. дори и при песимистичен сценарий, с възвръщаемост на собствения капитал (RoE) от […] % през 2014 г. и […] % през 2015 г., по-висока от нивата, приети от Комисията в решението относно Air Malta (18).
(52)
Словения е на мнение, че намаляването на капацитета (под формата на отмяна на услуги по разписание) в размер на […] % и […] % съответно през зимния и през летния сезон, освобождаването на слотове на определени летища, включително координирани (претоварени) летища, и продажбата на AAT са подходящи и пропорционални компенсаторни мерки. Словения също така твърди, че отменените маршрути всъщност са били рентабилни въз основа на т.нар. „брутен марж“ (положителен принос С1), който Комисията е приела в делата за Air Malta и Czech Airlines (19).
(53)
По отношение на помощта, ограничена до минимум (собствен принос), в съответствие с обясненията по-горе, Словения твърди, че продажбата на AAT не съдържа помощ и следователно постъпленията от нея в размер на 14,7 млн. евро следва да се приемат като собствен принос. Словения също така счита, че замените на дълг срещу дялов капитал, направени от банките, следва да се отчитат като собствен принос по отношение на цялата сума, т.е. 19,7 млн. евро. Освен това Словения предостави стойностите на самолетите, заложени по въпросните заеми, заедно със съответния доклад на AVAC (20), в който се посочват стойностите на тези самолети. Когато към това се прибави продажбата на редица активи […], размерът на собствения принос ще надхвърли [50-54] % въз основа на актуализирания план за преструктуриране.
(54)
На последно място, що се отнася до принципа на еднократната помощ („един път - последен път“), Словения е на мнение, че той е бил спазен, тъй като мерки 1, 2, 3 и 5 - които предшестват мярка 4 - не включват държавна помощ в полза на Adria.
6.2. Мнения от заинтересовани страни
(55)
По време на официалната процедура по разследване в Комисията бяха получени мнения само от Ryanair, като дружеството подкрепя предварителните заключения на Комисията, че мерките предмет на оценка включват помощ и са несъвместими с вътрешния пазар.
(56)
Същевременно обаче Ryanair твърди, че в решението за откриване оценката на Комисията въз основа на принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика не е пълна, тъй като Комисията е трябвало да прецени дали един частен инвеститор би избрал направо ликвидацията на Adria, вместо да му осигурява допълнителен капитал (21). Ryanair твърди, че Комисията е трябвало да прецени в решенията си за откриване дали ликвидацията на Adria е по-рентабилна за държавата от предоставянето на допълнителни средства. Макар да счита, че не е разполагало с достатъчно информация, за да даде мнение по плана за преструктуриране, Ryanair отбеляза съмненията си, че рентабилността на Adria ще бъде възстановена.
(57)
Ryanair също така твърди, че всяка помощ в полза на Adria би засегнала позицията на пазара на Ryanair, тъй като тя би подронила усилията на Ryanair да развие своя пазар и би причинила загуба на приходи за Ryanair.
6.3. Становище на Словения по мненията на трети заинтересовани страни
(58)
В становището си Словения разгледа подробно аргументите, изтъкнати от Ryanair. По-специално Словения отбеляза, че в капиталовите инжекции в полза на Adria е участвала не само държавата, но също и частни инвеститори, както и субекти, чиито действия според Словения не могат да бъдат вменени на държавата. Освен това Словения счита, че Ryanair тълкува погрешно съдебната практика, когато твърди, че държавата е трябвало да предпочете несъстоятелност пред преструктурирането и дългосрочната жизнеспособност на Adria. Според Словения тестът, представен от Ryanair, е погрешен, тъй като ще може да се приложи само към кредиторите, но не и към инвеститорите на Adria: Словения не може да поиска ликвидирането на Adria, тъй като няма несъбрани заеми от дружеството.
(59)
Словения отбеляза, че Комисията е разгледала допускането, на което се основава планът за преструктуриране на Adria, и подчерта, че съмненията на Ryanair относно това дали жизнеспособността на Adria може да бъде възстановена са неоснователни. И накрая, Словения изтъкна, че твърдяната вреда за позицията на пазара на Ryanair не е обоснована.
7. ОЦЕНКА НА МЕРКИТЕ
(60)
Настоящото решение разглежда като предварителна точка въпроса дали Adria е предприятие в затруднение по смисъла на Насоките за ОиП (раздел 7.1 по-долу). След това се анализира въпросът дали разглежданите мерки включват държавна помощ в полза на Adria по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС (раздел 7.2 по-долу) и след това дали помощта, ако такава е налице, е законосъобразна (раздел 7.4 по-долу) и съвместима с вътрешния пазар (раздел 7.5 по-долу).
7.1. Затрудненията на Adria
(61)
От 2008 г. нататък финансовото състояние на Adria постоянно се влошава, с намалени продажби, отрицателна EBT (печалба преди данъчно облагане) и отрицателен собствен капитал. Според информацията, предоставена от Словения, основните финансови параметри на Adria между 2007 г. и 2011 г. са следните:
Таблица 6
Основни финансови данни на Adria за периода 2007 г. - юни 2011 г. (в млн. евро)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
Юни 2011 г.
Оборот
179,2
205,4
161,4
148,7
71,1
Нетен резултат
0,4
- 3,2
- 14,0
- 63,1
- 2,2
EBT+DA
0,4 (22)
10,9
1,6
- 50,9
1,8
Регистриран капитал
6,8
6,8
7,7
9,4
9,4
Собствен капитал
41,8
32,5
29,3
- 35,4
- 35,9
Дълг/собствен капитал (коефициент)
2,8
3,7
4,0
- 3,9
- 3,6
Парични потоци от оперативна дейност
16,9
18,5
6,1
1,7
- 21,6 (23)
(62)
Adria приключи финансовата 2011 година със загуби в размер на 12 млн. евро (24), докато през 2012 г. загубите достигнаха 10,8 млн. евро (25). Също така изглежда през 2013 г. Adria ограничава загубите до 3,1 млн. евро (26).
(63)
В точка 10, буква а) от Насоките за ОиП се посочва, че дружество се счита за предприятие в затруднение, когато „първоначално регистрираният му капитал е намалял с повече от половината и повече от една четвърт от този капитал е бил загубен през предходните 12 месеца“. Тази разпоредба отразява допускането, че дадено предприятие, което понася тежки загуби в своя регистриран капитал, ще бъде неспособно да се справи със загубите, които почти сигурно го обричат да се оттегли от бизнеса в кратък или средносрочен период от време (съгласно точка 9 от Насоките за ОиП).
(64)
Както е посочено в решението за откриване, между 2007 г. и юни 2011 г. не са налице загуби в регистрирания капитал, а той на практика е увеличен. Комисията обаче отбелязва, че собственият капитал на дружеството е станал отрицателен през 2010 г. и 2011 г. По същото време предприятието не е предприело подходящи мерки, за да се справи с намалението на собствения капитал. По предходни случаи (27) Комисията е заключавала, че ако едно дружество има отрицателен собствен капитал, тогава a priori се допуска, че са изпълнени критериите по точка 10, буква а) от Насоките за ОиП, какъвто е случаят с Adria поне от 2010 г. нататък. Общият съд в свое скорошно решение (28) също стигна до заключението, че едно дружество с отрицателен собствен капитал е предприятие в затруднение.
(65)
Освен това изглежда до края на 2010 г. затрудненията на Adria достигат връхната си точка. Пресата по това време споменава възможността на Adria да бъде назначен синдик или дори да бъде предявен иск за обявяване в несъстоятелност (29). Това може да се разглежда като признак, че поне по това време Adria отговаря на критериите за прилагане на обща процедура по обявяване в несъстоятелност съгласно словенското законодателство по смисъла на точка 10, буква в) от Насоките за ОиП.
(66)
Поради причините, изложени по-горе, в съответствие с решението за откриване, Комисията стига до заключението, че Adria е предприятие в затруднение по смисъла на точка 10, буква а) и/или в) от Насоките за ОиП през 2010 и 2011 г., т.е. по времето, когато са приведени в действие мерки 3, 4 и 5.
(67)
Освен това таблица 6 в съображение 61 сочи, че през 2010 и 2011 г. Adria също може да се счита за предприятие в затруднение по смисъла на точка 11 от Насоките за ОиП, която гласи, че едно предприятие може да бъде считано за намиращо се в затруднение, „когато са налице обичайните признаци […] като например - нарастващи загуби, намаляващ оборот, увеличаваща се нереализирана продукция, свръхпроизводство, намаляващ паричен поток, нарастващи дългове, нарастващи лихвени проценти и намаляващи или нулеви нетни стойности на активите“.
(68)
Комисията обаче е на мнение, че в периода между 2007 г. и 2009 г. Adria не показва обичайните признаци на предприятие в затруднение по смисъла на точка 11 от Насоките за ОиП. По отношение на 2008 г., Adria е претърпяло загуби в размер на 3,2 млн. евро за първи път през разглеждания период. Както Словения правилно изтъква, през 2008 г. приходите и паричните потоци на Adria се увеличават в сравнение с предходните години (съответно от 179,2 млн. евро на 205,4 млн. евро и от 16,9 млн. евро на 18,5 млн. евро). Освен това регистрираният капитал на дружеството се запазва на 6,8 млн. евро.
(69)
Комисията също така отбелязва, че през 2008 г. и 2009 г. Adria има нетна EBT в размер на 3,2 млн. евро и 14 млн. евро. През същите години, като се изключат амортизациите, икономическият резултат на предприятието е положителен и достига EBT+DA (печалбата преди лихви, данъци и амортизации) съответно от 10,9 млн. евро и 1,6 млн. евро (виж таблица 6 в съображение (61)). От 2010 г. нататък стойността на EBT+DA на Adria става отрицателна. Тъй като решението за мярка 2 е взето през януари 2009 г. и всички акции са записани през юли 2009 г., Комисията не може да заключи със сигурност, че към този момент е имало ясно забележима тенденция към отрицателни резултати, която позволява да се направи заключението, че Adria е било предприятие в затруднение по смисъла на Насоките за ОиП.
(70)
Следователно Комисията е на мнение, че през 2007-2009 г., т.е. по времето на прилагане на мерки 1 и 2, Adria не отговаря на критериите за предприятие в затруднение.
7.2. Наличие на държавна помощ
(71)
Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар.
(72)
С цел да определи дали е налице държавна помощ, Комисията трябва да оцени дали кумулативните критерии на член 107, параграф 1 от ДФЕС (т.е. прехвърляне на държавни ресурси, избирателно предимство, потенциално нарушаване на конкуренцията и засягане на търговията в рамките на ЕС) са изпълнени за всяка от петте мерки предмет на оценка.
7.2.1. Мерки 1 и 2: увеличенията на капитала от 2007 и 2009 г.
(73)
Комисията първо ще анализира дали мерки 1 и 2 са предоставили избирателно неправомерно предимство на Adria.
(74)
В своето решение за откриване Комисията отбеляза в този контекст, че цената на акциите, платена от KAD, е под определената стойност в двата доклада за оценка. KAD е придобило новите акции на Adria през февруари 2007 г. на цена 27 EUR на акция, под стойността в размер на […] EUR на акция, определена в доклада за оценка към […] г. (виж съображение 15). През януари 2009 г. KAD е придобило акциите на цена 22 EUR на акция, под стойността в размер на […] EUR на акция, определена в доклада за оценка към […] г. (виж съображение 18). Комисията обаче изрази съмнения относно надеждността на тези доклади, inter alia поради значителния период от време между момента на увеличаване на капитала (съответно февруари 2007 г. и януари 2009 г.) и момента на оценяване на акциите на дружеството (съответно към […] г. и […] г.).
(75)
Комисията оцени информацията и доказателствата, представени от Словения относно тези доклади след откриване на официалната процедура по разследване. По отношение на мярка 1 Словения обяснява, че данните, на които се основава докладът, са от 30 септември 2006 г. и са най-новите налични данни към момента, когато оценителят е изготвил доклада. По отношение на мярка 2 става ясно, че докладът за оценка е възложен по същото време, когато общото събрание на Adria е взело решение да се пристъпи към увеличаване на капитала. Освен това Комисията няма основание да счита, че оценителят (P&S Capital) не е напълно независим.
(76)
В допълнение, макар да е вярно, че е изтекъл период от […] месеца от момента на оценяване на акциите на дружеството до момента, когато са извършени увеличенията на капитала, Комисията не е установила данни, които доказват, че този период действително е повлиял върху прогнозната стойност на акциите на Adria.
(77)
Комисията отбелязва, че методът на оценяване, използван в докладите (нетна настояща стойност на очакваните свободни парични потоци (30)), е общоприет в случаи на придобиване. Освен това от задълбочения анализ на докладите става видно, че формулите, използвани в тях, са адекватни за целите на оценката и са били приложени по подходящ начин, както и че допусканията и прогнозите за растежа на оборота и рентабилността изглеждат реалистични. По-специално, в доклада за оценка за капиталовата инжекция от 2007 г. (мярка 1) прогнозираните средни темпове на растеж на приходите и рентабилността са в диапазона от наблюдавани приходи и рентабилност за минали периоди. В доклада за оценка за капиталовата инжекция от 2009 г. (мярка 2) прогнозираните средни темпове на растеж на приходите и рентабилността са по-ниски от наблюдаваните такива за минали периоди, а) тъй като високият икономически растеж през 2008 г. е най-вече резултат от словенското председателство на ЕС; б) поради бавния ръст на икономиката в световен план; и в) поради обтегнатото положение на финансовите пазари. Останалите допускания, използвани в доклада, също изглеждат реалистични. Нещо повече, Комисията отбелязва, че KAD е било мажоритарен акционер в Adria още преди увеличенията на капитала (31) и че увеличенията на капитала са имали за цел финансиране на вече съществуваща (и рентабилна) инвестиция за KAD.
(78)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията отбелязва, че увеличенията на капитала от 2007 и 2009 г. може да се считат за съобразени с пазара и не водят до неправомерно предимство в полза на Adria.
(79)
Поради това Комисията стига до заключението, че мерки 1 и 2 представляват инвестиции, които инвеститорът в условия на пазарна икономика би направил при сравними обстоятелства (32), и следователно изключва наличието на държавна помощ, без да е необходимо да оценява допълнително дали са изпълнени останалите кумулативни условия на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
7.2.2. Мярка 3: увеличението на капитала от 2010 г.
(80)
Както е отбелязано в съображение 73, едно от необходимите условия за наличие на държавна помощ е това мярката да предоставя неправомерно избирателно предимство на бенефициера. По-долу Комисията ще оцени дали това условие е изпълнено по отношение на мярка 3.
(81)
В своето решение за откриване Комисията отбеляза, че въпреки че цената от 12 EUR на акция, която PDP и частните туристически агенции са платили за акциите на Adria, е под цената от […] EUR на акция, определена в доклада за оценка. Както при мерки 1 и 2, Комисията изрази съмнения относно надеждността на този доклад, главно поради значителния период от […] месеца между момента на увеличаване на капитала (септември 2010 г.) и момента на оценяване на акциите в доклада ([…] г.).
(82)
Информацията, предоставена от Словения, до известна степен разпръсна съмненията на Комисията в това отношение. Независимо от това обаче Комисията припомня, че въз основа на същата информация и оценка две частни туристически агенции (Kompas d.d. и Palma d.o.o.) са участвали в увеличението на капитала от 2010 г. с дял от 20 %, докато останалите 80 % от капитала са влени от PDP. Частните туристически агенции и PDP са участвали при едни и същи условия и са записали акциите на същата дата. Освен това и частното участие, и приносът на PDP са осъществени чрез вливане на парични средства. В решението си за откриване Комисията подчерта, че частно участие в размер на 20 % по принцип може да се разглежда като знак, че въпросната инвестиция е подкрепена от пазара, въпреки че операцията е следвало да се разглежда в по-широкия контекст на ситуацията на Adria по това време и на факта, че мярка 3 е третото увеличение на капитала за период от приблизително 3,5 години.
(83)
На първо място Комисията отбелязва, че Словения е предоставила доказателства, които показват, че Kompas d.d. и Palma d.o.o. са изцяло частни дружества, в които държавата не упражнява някакъв вид контрол или влияние. В допълнение, както е посочено в съображение 79, мерки 1 и 2 не съставляват държавна помощ. Въз основа на това изглежда не може да се счита, че инвестиционните решения, които би взел частен инвеститор, оказват влияние върху решенията на частните туристически агенции да инвестират в Adria. Комисията също така отбелязва, че частните туристически агенции записват акциите на Adria на същата дата като PDP, платили са същата цена, тяхната инвестиция се извършва при същите срокове и условия, както и че увеличението на капитала от PDP и частните туристически агенции е направено в парични средства.
(84)
Във всеки случай, дори ако Комисията стигне до заключението, че за участието на PDP са използвани държавни ресурси и отговорност носи държавата (виж в този смисъл съображения 89 - 91), частно участие в размер на 20 % не може да се счита за незначително, съпоставено с публичната интервенция, по смисъла на установената съдебна практика (33). Нещо повече, с оглед на изложеното по-горе Комисията не може да заключи, че решението на частните туристически агенции да инвестират в Adria действително е повлияно от поведението на PDP. Фактът, че Adria се счита за предприятие в затруднение през 2010 г. (виж раздел 7.1), не променя това заключение.
(85)
Освен това от представените от Словения доказателства не проличава частните туристически агенции да имат друга мотивация да инвестират в Adria, освен търсене на печалба. В това отношение Комисията посочва доклад, предоставен от Словения, относно стратегическите насоки на Adria за периода 2009 - 2014 г. (който очевидно е бил на разположение на инвеститорите по времето, когато са взели инвестиционното решение), според който Adria се очаква да реализира печалба между 2010 и 2014 г. въз основа на капиталова инжекция от около 2,5 млн. евро и прилагането от страна на Adria на някои мерки, включително по-висок среден доход от пътник и намаляване на разходите. Този доклад може да се разглежда като допълнителен знак, че частните туристически агенции наистина са били убедени относно рентабилността на инвестицията си.
(86)
Поради това Комисията е на мнение, че решението на частните туристически агенции да инвестират в Adria е взето при равни условия (pari passu) с това на PDP и че тяхната инвестиция е значителна. Освен това Комисията няма основания да се съмнява, че частните туристически агенции са решили да инвестират в Adria поради мотиви за търсене на печалба. На тази основа Комисията стига до заключението, че мярка 3 не предполага неправомерно предимство в полза на Adria и следователно изключва наличието на държавна помощ, без да е необходимо да се преценява допълнително дали са изпълнени останалите кумулативни условия съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС.
7.2.3. Мярка 4: увеличението на капитала от 2011 г.
(87)
На 30 септември 2011 г. Словения записа 70 % от увеличението на капитала на Adria от 2011 г. в парични средства (49,5 млн. евро). Словения инвестира парите чрез Словенската агенция за управление на капиталови активи (AUKN). Освен това PDP записа допълнителен 1 % в парични средства (0,5 млн. евро). Останалата част от увеличението на капитала (т.е. 19,7 млн. евро) е извършено под формата на замяна на дълг срещу дялов капитал от няколко банки: 20 % от NLB, 5 % от Abanka Vipa d.d., 2 % от Unicredit Bank of Slovenia d.d. и 2 % от Hypo Alpe-Adria Bank d.d.
(88)
AUKN е създадена със Закона за корпоративното управление на капиталовите инвестиции на Република Словения (34), управителният съвет на агенцията се избира от Народното събрание, финансирана е пряко от бюджета на Република Словения и персоналът ѝ е съставен от служители на държавната администрация (35). Следователно е ясно, че за действията на AUKN отговорност носи държавата и са използвани държавни ресурси, което впрочем не се оспорва от Словения. Като допълнителен елемент Комисията изтъква прессъобщение на кабинета на министър-председателя на Словения от 23 юни 2011 г.: „На днешното си заседание правителството […] реши, че [AUKN] ще влее 49,5 млн. евро в собствения капитал на Adria Airways d. d., а акционерното дружество [PDP] ще плати 500 000 EUR […]. С активното си участие в този процес Република Словения желае и в бъдеще да обезпечи своите интереси в областта на редовните въздухоплавателни услуги, предоставяни от въздушен превозвач със седалище в Словения“ (36).
(89)
Във връзка с PDP Комисията счита, че има редица признаци в контекста на съдебната практика по делото Stardust Marine (37), които ѝ позволяват да заключи, че PDP е създадено за целите на осъществяването на политиките, приети от словенските държавни органи, и че решението на PDP да инвестира в мярка 4 може да бъде приписано на държавата и включва държавни ресурси. На първо място Комисията отбелязва, че словенската държава е непряк собственик на 100 % от PDP (чрез KAD, SOD и DSU). В този смисъл Комисията припомня своето решение по делото ELAN (38), в което тя заключава, че действията на KAD и DSU, двама от собствениците на PDP, могат да бъдат приписани на държавата. Освен това държавата държи всички гласове в събранието на акционерите, което от своя страна назначава съвета на директорите на дружеството. В съответствие с член 19 от устава на PDP съветът на директорите трябва да разреши закупуването на ценни книжа, когато стойността на сделката надхвърля 500 000 EUR.
(90)
Комисията също така припомня, в съответствие със своето решение за откриване, изказването на бившия словенски министър на финансите в края на мандата му на 28 октомври 2011 г. (т.е. след прилагането на мярка 4): „Със създаването на специалното преструктуриращо дружество (PDP) ние осигурихме на словенските фирми нови източници на финансиране, ноу-хау и експертен опит въз основа на случаи на добри практики при преструктурирането на дружества. Adria Airways и Unior определено са примери за забележителен успех.“ (39). Това изказване може да се счита за косвено доказателство за приписване на отговорност на държавата в контекста на съдебната практика по делото Stardust Marine. Аргументите, представени от Словения, че това изказване следва да се разглежда в политическия контекст на края на мандата на министъра на финансите като „[изявление], достатъчно смело и разбираемо, за да бъде успешно разпространено чрез медиите“, не изглеждат убедителни. И накрая, Комисията добавя като допълнително косвено доказателство прессъобщението на кабинета на министър-председателя на Словения от 23 юни 2011 г. (виж съображение 88), което показва, че правителството на Словения е решило PDP да влее 500 000 EUR в увеличението на капитала от 2011 г.
(91)
Предвид гореизложеното Комисията счита, че за участието на PDP в увеличението на капитала от 2010 г. са използвани държавни ресурси и че за действията на PDP отговорност носи държавата.
(92)
По отношение на банките Комисията счита, в съответствие със своето решение за откриване, че Abanka Vipa d.d., Unicredit Bank of Slovenia d.d. и Hypo Alpe-Adria Bank d.d. са изцяло частни субекти. Във връзка с NLB, по времето, когато е приложена мярка 4, банката е мажоритарна собственост на държавата, пряко (45,62 % от акциите) или косвено чрез SOD (4,07 %) и KAD (4,03 %) (40), като единственият друг значителен акционер (с 25 %) е KBC Bank. Мажоритарното участие на държавата в NLB, което означава мнозинство на гласовете в съвета на директорите и надзорния съвет, е индикация, че мерките могат да бъдат приписани на държавата. Въпреки това от учредителния договор на NLB Комисията не може да заключи със сигурност, че нейното решение да инвестира в Adria може да бъде приписано на държавата. Освен това Комисията не е установила от структурата на управление на NLB каквато и да е намеса от страна на публичните органи. Комисията също така не откри никакви косвени доказателства в това отношение по смисъла на съдебната практика по делото Stardust Marine. Поради изложените по-горе причини Комисията счита, че решението на NLB да участва в мярка 4 не може да бъде приписано на Словения.
(93)
След като бе изяснено, че действията на AUKN и PDP могат да бъдат приписани на държавата, Комисията трябва да прецени дали те водят до избирателно неправомерно предимство в полза на Adria.
(94)
Словения на първо място твърди, че решението на банките да инвестират в Adria е взето едновременно с решението на държавата, което само по себе си изключва наличието на предимство.
(95)
Комисията на първо място припомня своето заключение, че Adria е предприятие в затруднение през 2011 г., т.е. по времето, когато е приведена в действие мярка 4 (виж съображение 66).
(96)
В допълнение Комисията отбелязва, че участието на банките в капиталовата инжекция от 2011 г. е под формата на замяна на 26 % от съществуващите вземания от Adria срещу собствен капитал. Държавата и PDP, от друга страна, вливат парични средства. Словения твърди, че от общата сума от 19,7 млн. евро, преобразувани в акции, [10 - 20] млн. евро са равнозначни на финансова инжекция, защото тази част от заемите е напълно обезпечена. Според Словения с преобразуването банките ще поемат нов риск, което би могло да се разглежда като равнозначно на вливане на свежи пари в размер на [10 - 20] млн. евро.
(97)
Комисията направи оценка на информацията, предоставена от Словения, и заключава, че действително [10 - 20] млн. евро от общо 19,7 млн. евро, преобразувани в акции, са напълно и адекватно обезпечени със залози основно върху самолети, собственост на Adria. За да определи стойността на тези самолети, Adria се позовава на доклада „Aircraft Value Reference“, публикуван през април 2011 г. от независимото дружество за анализ на стойността на самолетите (AVAC). В доклада се посочват настоящите и бъдещите стойности и вноски за лизинг на множество видове самолети с посочени горни и долни граници на стойността. С цел да се направи оценка на самолетите, заложени като обезпечения, са използвани стойности значително под горните граници на посочената от AVAC стойност. Комисията е на мнение, че докладът представлява надеждна основа за определяне на стойността на самолетите, като се има предвид независимият характер на AVAC и неговото широко използване в сектора.
(98)
Същевременно обаче дълг на стойност [0 - 10] млн. евро, преобразуван в акции, не е напълно обезпечен. По отношение на тази част Комисията не може да заключи, че тя е равнозначна на финансова инжекция и че банките са поели нов риск. Освен това условията на оставащия дълг са били подобрени и общото ниво на риск е намаляло значително с оглед на това, че непогасената (непреобразувана) част от дълговете запазва същото ниво на обезпечение както преди преобразуването. Този общ риск се намалява допълнително от факта, че като предварително условие за замяната на дълг срещу дялов капитал Adria трябва да […]. Освен това в някои случаи условията на неизплатения дълг (лихви, погасителен план и т.н.) […].
(99)
От друга страна, Словения поема целия риск за най-малко 49,5 млн. евро, тъй като тя става акционер на Adria едва при инжектирането на капитал през 2011 г. Банките поемат нов риск, но не на същото ниво като Словения, предвид подобряването на тяхната позиция в резултат на преобразуването на дълга. Въз основа на това се оказва, че когато банките решават да инвестират в Adria, тяхната позиция не е сравнима с тази на държавата.
(100)
Освен това не може да се изключи възможността решението на банките да инвестират в Adria да е било повлияно от действията на държавата. В годишния доклад за дейността на Adria се посочва, че „[п]равителството […] на Словения ясно формулира своята позиция на 20 януари 2011 г. и подкрепи значението на Adria Airways като национален въздушен превозвач за словенската икономика, словенските граждани и чуждестранните гости. В решението си правителството изложи своя план Adria Airways да остане национален въздушен превозвач на Словения […]“. Това решение, взето много преди приемането на плана за преструктуриране през септември 2011 г., може да е улеснило решението на банките да инвестират с оглед на това, че държавата вече е дала сигнали за сериозния си интерес за подпомагане на Adria (41).
(101)
Въз основа на аргументите, изложени по-горе, Комисията отхвърля доводите на Словения, че държавата и банките са инвестирали при равни условия (pari passu).
(102)
Комисията обаче трябва да анализира дали инвестициите на Словения в Adria са съобразени с пазара. Словения твърди, че е взела решение да участва в мярка 4 въз основа на плана за преструктуриране от септември 2011 г., който следва да се разглежда като съобразен с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика.
(103)
Комисията отбелязва на предварителен етап, че за разлика от предходните увеличения на капитала, увеличението на капитала от 2011 г. е извършено без доклад за оценка. В допълнение, според съдебната практика частният инвеститор, който планира рекапитализация на предприятие със значителен дълг, ще изисква план за преструктуриране, който може да възстанови жизнеспособността на предприятието (42). В разглеждания случай словенските органи твърдят, че са взели решение да участват в увеличението на капитала от 2011 г. въз основа на плана за преструктуриране от месец септември 2011 г.
(104)
Комисията обаче вече заключи, че Adria е била в затруднено положение през 2011 г. (виж съображение 66). Поради това възможността държавата да очаква от Adria нормална възвръщаемост на инвестирания капитал в разумен срок е малко вероятна. Освен това Комисията поддържа своето становище, изразено в решението за откриване, че планът за преструктуриране не може да се счита за достатъчно основание увеличението на капитала от 2011 г. да се разглежда като съобразено с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика. Първо, планът за преструктуриране (в първоначалния си вид от месец септември 2011 г.) предвижда жизнеспособност през 2013 г. с много нисък марж на печалбата (EBT) (реалистичният сценарий предвижда маржове на печалба от […] % през 2013 г., […] % през 2014 г. и […] % през 2015 г.). Недостатъчната възвръщаемост за акционерите се доказва и от факта, че планът прогнозира особено ниски нива на собствения капитал за същия период, в диапазона от […] EUR през 2011 г. до […] EUR през 2015 г. Това ще означава, че капиталът, влят през септември 2011 г. - 69,7 млн. евро, значително е намалял през периода на преструктуриране и следователно няма да донесе никаква реална възвръщаемост.
(105)
Словения предостави редица междинни доклади, изготвени от Airconomy и Adria между април и септември 2011 г. (т.е. предхождащи плана за преструктуриране от месец септември 2011 г.), които би трябвало да съдържат количествените данни, липсващи в плана за преструктуриране, и които очевидно са били предоставени на всички акционери на Adria по това време, както и на държавата. Комисията обаче отбелязва, че междинните доклади се отнасят за периода 2011 - 2012 г., докато планът за преструктуриране включва прогнози до 2015 г., […]. Въз основа на това Комисията е на мнение, че междинните доклади не осигуряват необходимата липсваща информация, за да може планът за преструктуриране да изпълни теста за принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика.
(106)
Въз основа на гореспоменатото Комисията стига до заключението, че увеличението на капитала от 2011 г. предоставя неправомерно предимство на Adria. Това предимство е избирателно по своя характер с оглед на това, че негов единствен бенефициер е Adria.
(107)
И накрая, Комисията трябва да прецени дали мярка 4 би могла да наруши конкуренцията и да засегне търговията между държавите членки, като осигури на Adria предимство спрямо другите конкуренти, които не получават публично подпомагане. Изглежда ясно, че мярка 4 е в състояние да повлияе на търговията и конкуренцията в рамките на ЕС, тъй като Adria се конкурира с други въздушни превозвачи от ЕС, по-специално след влизането в сила на третия етап на либерализирането на въздушния транспорт („трети пакет“) на 1 януари 1993 г. В допълнение, за пътувания на сравнително къси разстояния в рамките на ЕС пътуването със самолет е в конкуренция с автомобилния и железопътния транспорт и следователно може да бъдат засегнати и сухопътните и железопътните превозвачи.
(108)
Мярка 4 е позволила на Adria да продължи да функционира, така че тя не е била принудена да се изправи пред последиците, които обичайно произтичат от лоши финансови резултати, за разлика от други конкуренти.
(109)
Въз основа на аргументите, изложени по-горе, Комисията заключава, че мярка 4 включва държавна помощ в полза на Adria по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
7.2.4. Мярка 5: продажбата на AAT през 2010 - 2011 г.
(110)
Поради причините, посочени в съображения 41 и 42, в решението си за откриване на процедурата Комисията стигна до предварителното заключение, че придобиването на акции на AAT от PDP и Aerodrom Ljubljana предоставя неправомерно предимство на Adria.
(111)
Като се има предвид различният характер на приноса на PDP и Aerodrom Ljubljana (парични средства спрямо замяна на дълг срещу собствен капитал) и с оглед на мотивите във връзка с мярка 4 (виж съображения 94 - 101), Комисията заключава, че линията на обосновка на основание pari passu може да се изключи mutatis mutandis за мярка 5.
(112)
Независимо от това Комисията трябва да прецени дали инвестиционните решения на PDP и Aerodrom Ljubljana са икономически рационални, т.е. дали при подобни обстоятелства един разумен оператор в условията на пазарна икономика би действал по същия начин. В това отношение Комисията на първо място отбелязва, че общата цена, платена от Aerodrom Ljubljana и PDP, т.е. 14,7 млн. евро, попада в диапазона на стойността, определен в доклада за оценка на AAT. Въпреки това Комисията изрази съмнение относно доклада за оценка, като посочи, че той е трябвало да оцени стойността на AAT (по това време това е подразделението за поддръжка на Adria, известно като SVL) като самостоятелен субект, без да се отчитат полезните взаимодействия в рамките на групата. Комисията също така отбеляза, че има значителен период от време между момента на оценяване на AAT/SVL ([…]) и продажбата на AAT (ноември 2010 г. - март 2011 г.).
(113)
Комисията трябва първо да отбележи, че докладът за оценка е изготвен от независим експерт (KPMG) и няма основания да се счита, че експертът не е изпълнил задачите си напълно независимо. Що се отнася до разликата във времето между момента на оценка и момента на продажба на акциите, Словения обясни, че докладът за оценка се основава на финансовото състояние на Adria към 31 декември 2009 г., т.е. най-новите данни предмет на външен одит. Комисията отбелязва, че мярка 5 е приложена за пръв път през ноември 2010 г., т.е. по-малко от една година след датата на оценяване на AAT според експертната оценка. Освен това, въпреки че в доклада за оценка на AAT се отчитат отрицателните прогнози за Adria, в него подробно е оценен стопанският сегмент на услугите по поддръжка, текущ и основен ремонт, и е направено заключението, че отрицателната тенденция на предприятието не се отнася до AAT и че ATT представлява рентабилна стопанска единица. Освен това подробен анализ на доклада за оценка показва, че в него AAT/SVL е оценено като отделна стопанска единица, без на практика да се отчитат потенциалните полезни взаимодействия с Adria. В тази връзка се оказва, че докладът за оценка е изготвен по време, когато е било известно, че AAT ще започне да извършва услуги по поддръжка, текущ и основен ремонт за други външни клиенти, а именно Spanair, което в крайна сметка ще замени Adria като основен клиент на AAT. Въз основа на изложеното по-горе, предвид факта, че в доклада са включени най-новите налични одитирани финансови данни за AAT, че той е бил подготвен от независим експерт и че се основава убедително на всички съответни аспекти на стопанската дейност, неговото използване като отправна точка за въпросната мярка е приемливо. И накрая, макар да е вярно, че кризата все още не е преминала, се оказва, че 2009 г. е годината, в която словенската икономика е засегната най-тежко. През ноември 2010 г., когато PDP и Aerodrom Ljubljana решават да купят AAT, прогнозите за растеж на БВП за Словения за 2010, 2011 и 2012 г. се връщат към положителните стойности (съответно 1,1 %, 1,9 % и 2,6 %) (43). При тези обстоятелства частният инвеститор не би извършил непременно нова оценка, тъй като може да приеме, че докладът за оценка, основан на цифрите за 2009 г., дава точен поглед върху бизнеса.
(114)
По-важното е, че Словения е предоставила доказателства, които показват, че AAT е рентабилно, няма просрочени дългове и може да обслужва задълженията си със собствена печалба по времето, когато се прилага мярка 5. Освен това Словения е предоставила прогнозите за AAT до 2014 г., които показват, че AAT ще реализира печалба след данъчно облагане в размер на […] EUR през 2010 г. и след това ще остане рентабилно, достигайки печалба от приблизително […] EUR през 2014 г. Изглежда тези прогнози са били на разположение на PDP и Aerodrom Ljubljana, когато са вземали своите инвестиционни решения.
(115)
Словения също така е предоставила доказателства, че Aerodrom Ljubljana е взело своето решение да инвестира в AAT въз основа на икономически съображения. През август и септември 2010 г. управителният и надзорният съвет на Aerodrom Ljubljana оценяват възможността за придобиване на акции в AAT. Aerodrom Ljubljana оценява удобството редица неуредени вземания от Adria да бъдат уредени с оглед на условията на преобразуването, които включват фиксирана доходност на привилегированите акции на ААТ от 8 %, […]. Въпреки че друга оценка предлага по-ниска цена за акциите, надзорният съвет на Aerodrom Ljubljana стига до извода, че условията на преобразуването ([…]) оправдават по-високата цена на акциите.
(116)
Що се отнася до втория етап от продажбата на AAT, протоколите от заседанието на надзорния съвет на Aerodrom Ljubljana на 21 януари 2011 г. показват, че са били обсъдени предимствата и недостатъците на различните цени на акциите и прекратяването на пут опцията на Aerodrom Ljubljana. По-специално пут опцията е отменена към момента на придобиване на обикновените акции в началото на 2011 г., но надзорният съвет на Aerodrom Ljubljana все пак заключава, че тази стъпка е икономически обоснована, защото в замяна на отказа от пут опцията Aerodrom Ljubljana успява да получи равно участие в съвместното управление на AAT, въпреки че има по-малко акции от PDP. В допълнение надзорният съвет отбелязва, че купуването на AAT ще има положително въздействие за Aerodrom Ljubljana: ако Adria би прекратило дейността си, това би намалило очакваните приходи на летището през 2011 г. с […] %.
(117)
Словения също така предостави доказателства, че ръководството на PDP е взело решение за закупуване на привилегировани и обикновени акции на AAT въз основа на икономически рационални основания. В действителност протоколите от заседанията на ръководството на PDP показват, че то е направило своя собствена оценка на AAT, в която се предлага цена между […] EUR и […] EUR, т.е. в диапазона на доклада за оценка, посочен в съображение 34. Въпреки че вътрешната норма на възвръщаемост на инвестициите на PDP би възлязла на […] %, PDP успява да получи по-добри условия от AAT, включително фиксиран дивидент от 8 %.
(118)
Поради това Комисията заключава, че решенията на PDP и Aerodrom Ljubljana да участват в мярка 5 не водят до неправомерно предимство в полза на Adria, тъй като и двамата инвеститори са действали като разумни пазарни оператори и са взели своите инвестиционни решения по икономически обосновани причини. Ето защо не е необходимо да се преценява дали са изпълнени останалите кумулативни условия на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
7.3. Заключение относно наличието на помощ
(119)
От една страна, поради причините, посочени по-горе, Комисията заключава, че мерки 1, 2, 3 и 5 не включват държавна помощ в полза на Adria.
(120)
От друга страна, както е обяснено в раздел 7.2.3, Комисията счита, че мярка 4 включва държавна помощ и следователно ще оцени нейната законосъобразност и съвместимост с вътрешния пазар.
7.4. Законосъобразност на помощта - мярка 4
(121)
В член 108, параграф 3 от ДФЕС се посочва, че държава членка не може да започне прилагането на мярка за помощ преди Комисията да е приела решение за разрешаване на мярката. Комисията отбелязва, че Словения е участвала в капиталовата инжекция от 2011 г. (мярка 4) без да уведоми предварително Комисията за нея с цел получаване на одобрение. Комисията изразява съжаление, че Словения не е спазила задължението за изчакване и по този начин е нарушила задължението си съгласно член 108, параграф 3 от ДФЕС.
7.5. Съвместимост на помощта - мярка 4
(122)
Словения счита, че ако Комисията установи наличие на държавна помощ по мярка 4, то тя ще е съвместима с вътрешния пазар въз основа на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, по-специално като помощ за преструктуриране съгласно Насоките за ОиП.
(123)
В член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС е предвидено, че държавната помощ може да бъде разрешена, ако е предоставена с цел да улесни развитието на някои икономически сектори и доколкото тази помощ не засяга по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес. Както е посочено в решението за откриване, Комисията счита, че съвместимостта на мярка 4 може да се оценява само по силата на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, по-специално съгласно разпоредбите за предоставяне на помощ за преструктуриране, предвидени в Насоките за ОиП.
7.5.1. Допустимост
(124)
Съгласно точка 33 от Насоките за ОиП право да получават помощ за преструктуриране имат само предприятия в затруднение по смисъла на точки 9 - 13 от тези насоки. В този смисъл Комисията вече стигна до заключението, че Adria е предприятие в затруднение през 2011 г., т.е. по времето, когато е предоставена мярка 4 (вж. съображение 66).
(125)
В точка 12 от Насоките за ОиП се посочва, че едно новосъздадено предприятие не отговаря на условията за предоставяне на помощ за оздравяване или преструктуриране, дори и ако първоначалното му финансово положение е несигурно. По принцип едно предприятие се смята за новосъздадено през първите три години след започването на дейност в съответната област. Adria е учредено през 1961 г. и не може да се разглежда като новосъздадено предприятие. Adria също така не принадлежи към икономическа група по смисъла на точка 13 от Насоките за ОиП.
(126)
Поради това Комисията заключава, че Adria отговаря на условията за предоставяне на помощ за преструктуриране.
7.5.2. Възстановяване на дългосрочната жизнеспособност
(127)
В съответствие с точка 34 от Насоките за ОиП предоставянето на помощ за преструктуриране трябва да става, при условие че съществува план за преструктуриране, който трябва да е одобрен от Комисията във всички случаи на конкретна помощ. В точка 35 е обяснено, че планът за преструктуриране, продължителността на който трябва да е възможно най-кратка, трябва да възстановява дългосрочната жизнеспособност на предприятието в рамките на един разумен срок и въз основа на разумни допускания за бъдещите условия за дейност.
(128)
Съгласно точка 36 от Насоките за ОиП планът трябва да описва обстоятелствата, които са довели до затрудненията на дружеството, и да вземе предвид настоящото състояние и бъдещите перспективи на пазара, като включва оптимистичен, песимистичен и базов сценарий.
(129)
Планът трябва да предвижда финансово оздравяване, което след края на преструктурирането да позволи на дружеството да покрие своите разходи, включително амортизационните разходи и финансовите задължения. Очакваната възвръщаемост на капитала трябва да е достатъчна, за да позволи на преструктурираното предприятие да се конкурира на пазара със свои собствени сили (точка 37 от Насоките за ОиП).
(130)
Както е посочено в решението за откриване, Комисията изрази съмнения относно това дали планът за преструктуриране е достатъчно обоснован, за да се възстанови жизнеспособността на Adria в дългосрочен план, тъй като някои от неговите прогнози изглежда се основават на количествено неопределени, несигурни или неясни предположения. В допълнение Комисията изрази несигурност относно това дали дружеството ще достигне жизнеспособност до края на 2013 г., както е посочено в първоначалния план за преструктуриране.
(131)
По време на официалната процедура по разследване Словения е представила редица промени на плана за преструктуриране. Според актуализирания план Adria ще възстанови своята жизнеспособност през 2014 или 2015 г. Така продължителността на преструктурирането ще бъде най-много пет години, в съответствие с досегашната практика в сектора на пътническия въздушен транспорт (44). Наред с това Комисията отбелязва, че в настоящата икономическа обстановка трябва да се постигне стабилизиране на ефективността на работата и на услугите, особено в сектора на въздушния транспорт, за да се гарантира дългосрочна жизнеспособност като стабилна основа за бъдещия растеж, а не само краткосрочно финансово оздравяване, което по своето естество отнема няколко години.
(132)
В плана за преструктуриране се подчертава, че основната цел на процеса на преструктуриране на Adria е дългосрочната жизнеспособност, като основната задача е да се приеме ясна стратегия и пазарна ориентираност с няколко основни цели: увеличаване на финансовата стабилност и недопускане на загуби от 2013 г. нататък, намаляване на разходите поради сложност и постигане на ясно, конкурентоспособно и устойчиво уникално продуктово предлагане. Според плана, чрез постигането на тези цели дружеството […].
(133)
Планът за преструктуриране описва и обстоятелствата, довели до затрудненията на Adria, които произтичат главно от глобалната финансова криза, малкия размер на първичния пазар на Adria (Словения и съседните страни), ниския капацитет на неговия флот (предимно самолети CRJ200), […].
(134)
В допълнение планът за преструктуриране включва оптимистичен, песимистичен и базов сценарии, както и анализ на рисковете, които могат да окажат въздействие върху преструктурирането на Adria, като например промени в цените на горивата, риск, произтичащ от промените на валутния курс, или потенциални рискове по отношение на флотата. Във всички случаи се очаква Adria да възстанови своята жизнеспособност до края на периода на преструктуриране. Според базовия сценарий се очаква Adria да достигне марж на нетната печалба от […] % през 2014 г. и от […] % през 2015 г., съотношение дълг/собствен капитал от […] през 2014 г. и от […] през 2015 г.; и съотношение на възвръщаемост на собствения капитал от […] % през 2014 г. и от […] % през 2015 г. При песимистичния сценарий маржовете на нетната печалба ще намалеят до […] % през 2014 г. и до […] % през 2015 г., съотношението дълг/собствен капитал ще достигне […] през 2014 г. и […] през 2015 г., докато съотношението на възвръщаемост на собствения капитал ще достигне […] % през 2014 г. и […] % през 2015 г.
(135)
Основната насоченост на плана е преструктуриране и стесняване на мрежата на Adria, която носи загуби поради свръхкапацитет на флотата, летателния персонал и другите служители. За да се направи това, планът за преструктуриране предвижда значително намаляване на маршрутите и честотите на извършване на полети, както и намален флот с по-ефективно разходване на гориво, състоящ се от […] самолета, до 2015 г. ([…]), главно […].
(136)
Планът за преструктуриране предвижда закриването на […] маршрута и допълнително намаление на честотата на извършване на полети. Броят на редовните маршрути също ще намалее значително, за да достигне […] през 2015 г. Като цяло през периода на преструктуриране Adria ще намали капацитета си с [11 - 14] % по отношение на ASK (45).
(137)
Мерките за преструктуриране, предвидени в плана по отношение на намаляването на разходите (например […] и т.н.) и увеличението на приходите (например […] и т.н.), са допълнителна стъпка в правилната посока, за да се постигне по-устойчива жизнеспособност. Освен това допълнителните мерки за преструктуриране (виж съображение 31) предвиждат увеличаване на приходите и намаляване на разходите с общ положителен ефект в размер на […] EUR през 2014 г. и […] EUR през 2015 г., като по този начин укрепват възстановяването на жизнеспособността на Adria. Ето защо Комисията е на мнение, че инициативите за намаляване на разходите и увеличаване на приходите може да създадат възможност Adria да постигне възстановяване на жизнеспособността в дългосрочен план до 2015 г.
(138)
В допълнение, предоставените от Словения доказателства показват, че Adria в момента е на път да изпълни повечето от целите, определени в плана за преструктуриране, което е допълнителен показател за надеждността на плана.
(139)
По отношение на възстановяване на жизнеспособността, въз основа на актуализациите на плана за преструктуриране, представен от Словения, Комисията стигна до заключението, че въздействието на различните мерки за преструктуриране е надлежно количествено определено и във всички сценарии се предвиждат разумни нива на жизнеспособност за целия период на преструктуриране до 2014 и 2015 г. Следователно, с оглед на предприетите значителни мерки за преструктуриране и постигнатия напредък, Комисията смята, че планът за преструктуриране ще позволи на Adria да възстанови дългосрочната си жизнеспособност в рамките на разумен срок.
7.5.3. Избягване на неоправдано нарушаване на конкуренцията (компенсаторни мерки)
(140)
В съответствие с точка 38 от Насоките за ОиП трябва да се предприемат компенсаторни мерки, за да се гарантира намаляването на неблагоприятните въздействия върху условията на търговия във възможно най-голяма степен. Тези мерки могат да включват прехвърляне на активи, намаляване на капацитета или на пазарното присъствие и снижаване на бариерите за навлизане на съответните пазари (точка 39 от Насоките за ОиП).
(141)
В това отношение закриването на дейности, носещи загуби, което при всички случаи би било необходимо за възстановяване на жизнеспособността, няма да се разглежда като намаляване на капацитета или на присъствието на пазара за целите на оценката на компенсаторните мерки (точка 40 от Насоките за ОиП).
(142)
Словения предлага следните компенсаторни мерки за Adria: а) […] редовни маршрути, б) освобождаване на слотове на няколко летища, включително координирани летища, в) намаляване на големината на флота, и г) продажбата на AAT.
(143)
Словения е представила доказателства, които показват, че отменените маршрути съгласно плана за преструктуриране всъщност са били рентабилни, въз основа на маржа на приноса C1, в съответствие с практиката на Комисията по предходни дела (46). Приносът С1 отчита разходите за полета, пътниците и разпределението (т.е. променливите разходи) за всеки отделен маршрут. Следователно всички маршрути, които имат положителен принос С1, генерират достатъчно приходи, не само за да покрият променливите разходи на маршрута, но и за да допринесат за фиксираните разходи на дружеството. От гледна точка на Комисията маржът на приноса C1 изглежда е подходяща величина за оценяване на това дали определен маршрут допринася за рентабилността на въздушния превозвач.
(144)
По отношение на капацитета планът за преструктуриране предвижда, че общият капацитет на дружеството е […] ASK през 2011 г., като в края на периода на преструктуриране през 2015 г. капацитетът на Adria се очаква да бъде около […] ASK, т.е. намалението е от порядъка на [11 - 14] %. Когато маршрутите с отрицателен принос C1 са изключени, тази цифра спада до [6 - 8] %.
(145)
Комисията освен това отбелязва, че в резултат на измененията в мрежата от маршрути Adria е освободила слотове на няколко летища, някои от които са координирани летища (47), като например Дъблин и Копенхаген. Тези слотове позволяват конкурентни въздушни превозвачи да обслужват определени маршрути и да повишат своя капацитет.
(146)
На последно място, що се отнася до намаляването на флота, Комисията отбелязва, че Adria е намалило своя флот от […] самолета през 2011 г. на […] самолета, които според плана за преструктуриране следва да се запазят без промяна до края на периода на преструктуриране през 2015 г. Във връзка с продажбата на AAT Комисията счита, че тази мярка е приемлива като компенсаторна мярка, по-специално като се има предвид заключението, направено в съображение 118, че тя не включва държавна помощ.
(147)
Когато преценява дали компенсаторните мерки са подходящи, Комисията ще взема предвид структурата на пазара и условията на конкуренция, за да е сигурна, че каквато и да било подобна мярка не води до нарушаване на структурата на пазара (точка 39 от Насоките за ОиП). Компенсаторните мерки трябва да са пропорционални на нарушаващото въздействие на помощта, и по-специално на размера и относителното значение на предприятието на неговия(те) пазар(и). Степента на намаляване трябва да бъде установявана в рамките на конкретния случай (точка 40 от Насоките относно ОиП).
(148)
На първо място Комисията отбелязва, че Adria има пазарен дял от производствения капацитет на целия авиационен сектор на Съюза и резултат (от гледна точка на пътниците) от само 0,15 % (1,17 милиона пътници през 2011 г.). За малък превозвач като Adria допълнителното намаляване на размера и капацитета на флота може да има отрицателен ефект върху жизнеспособността, без да предостави значими пазарни възможности за неговите конкуренти.
(149)
По отношение на най-важната част от компенсаторните мерки - намаляването на капацитета - Комисията смята, че намаление на рентабилните маршрути с [6 - 8] % между 2011 и 2015 г. е достатъчно, особено в сравнение с други случаи на преструктуриране на въздушни превозвачи (48). Това намаление на капацитета на рентабилните маршрути надвишава намалението в случая на Air Malta. Освен това общото намаление на капацитета от [11 - 14] % е близко до намалението от 15 %, прието в случая на Austrian Airlines (49).
(150)
На последно място, Комисията отбелязва, че Словения е подпомагана област за целите на регионалната инвестиционна помощ по силата на член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС (50). Съгласно точка 56 от Насоките за ОиП „условията за разрешаване на помощ [в подпомаганите райони] може да бъдат по-малко строги по отношение на прилагането на компенсаторни мерки. Ако потребностите на регионалното развитие оправдават това, в случаи когато намаляването на капацитета или присъствието на пазара изглеждат като най-подходящи мерки за избягване нарушаването на конкуренцията, изискваното намаляване за подпомаганите области ще бъде по-малко отколкото в онези, които не са подпомагани“.
(151)
В този контекст Комисията смята, че компенсаторните мерки, предложени от Словения, са достатъчни и пропорционални съгласно Насоките за ОиП, за да се гарантира, че неблагоприятните ефекти по отношение условията на търговия от предоставянето на помощ за преструктуриране в полза на Adria са минимизирани във възможно най-голяма степен.
7.5.4. Ограничена до минимум помощ (собствен принос)
(152)
Съгласно точка 43 от Насоките за ОиП, за да се ограничи помощта до минимума необходими разходи за преструктуриране, е необходимо получателите на помощ да направят значителен принос към преструктурирането от техните собствени ресурси. Това може да включва продажбата на активи, които не са съществено важни за оцеляването на предприятието, или външно финансиране при пазарни условия.
(153)
Собственият принос трябва да бъде действителен, т.е. наличен, без да включва очаквани бъдещи печалби като парични потоци (точка 43 от Насоките за ОиП). Собственият принос не трябва да включва в себе си каквато и да било допълнителна държавна помощ. За големите предприятия обикновено Комисията смята, че принос от най-малко 50 % от разходите за преструктуриране е подходящ. При изключителни обстоятелства обаче и в случаи на особено големи трудности Комисията може да приеме по-малък принос (точка 44 от Насоките за ОиП).
(154)
Предвид общите разходи за преструктуриране в размер на […] EUR, предложеният собствен принос на Adria се състои от […] EUR, т.е. приблизително [50 - 54] % от общите разходи за преструктуриране. Собственият принос се разпределя, както следва в съответствие с плана за преструктуриране:
а)
[…].
б)
Съвкупната сума от продажбата на AAT (т.е. 14,7 млн. евро).
в)
Съвкупната сума от замяната на дълг срещу собствен капитал, извършена от страна на банките по мярка 4 (19,7 млн. евро).
(155)
По отношение на съображение 154, буква а), Комисията счита, че тези мерки са приемливи и са обосновани като собствен принос. Повечето от активите са били действително продадени и поради това постъпленията в резултат на продажбата явно могат да се считат за собствен принос. Освен това Словения е представила доказателства, че в момента е в ход продажбата на оставащите активи и тяхната стойност е определена в съответствие с външни оценки, включително оценката AVAC за самолетите (виж съображение 97).
(156)
Във връзка със съображение 154, буква б), тъй като Комисията заключава в съображение 118, че мярка 5 не представлява държавна помощ, изглежда оправдано да се счита, че приходите от продажбата на AAT следва да се разглеждат като елемент на собствен принос.
(157)
На последно място, що се отнася до замяната на дълг срещу собствен капитал, посочена в съображение 154, буква в), Словения счита, че съвкупната сума от замяната на дълг срещу собствен капитал, извършена от страна на банките по мярка 4, трябва да се отчита като собствен принос. Във връзка с това Комисията е на мнение, че замяната на необезпечен дълг обикновено не показва доверието на пазара в предприятието, тъй като необезпечените кредитори не поемат нови рискове във връзка с изпълнението на плана за преструктуриране. Въпреки това, в случая на Adria Словения показа, че дългът, преобразуван в собствен капитал, е напълно обезпечен в значителна степен, т.е. [10 - 20] млн. евро от общо 19,7 млн. евро (виж съображение 97). По този начин, в случай на ликвидация на Adria, банките биха били в състояние да възстановят сумата на напълно обезпечения дълг. От това следва, че банките са се отказали от напълно обезпечено вземане, което биха могли да възстановят напълно, и са го заменили със собствен капитал на Adria на същата стойност. Следователно банките са поели нов риск чрез замяната на дълг срещу собствен капитал в размер на най-малко [10 - 20] млн. евро, тъй като те нямат сигурност, че инвестицията им в Adria ще бъде печеливша.
(158)
Въз основа на това Комисията счита, че замяната на дълг срещу собствен капитал за напълно обезпечени заеми, т.е. [10 - 20] млн. евро, е приемлива като собствен принос.
(159)
Предвид изложеното по-горе нивото на собствения принос на Adria ще достигне […] EUR или [46 - 48] % от разходите за преструктуриране. За голяма фирма като Adria нивото на собствения принос следва обичайно да бъде 50 %. В съответствие с точка 56 от Насоките за ОиП обаче Комисията може да бъде по-малко строга по отношение на размера на собствения принос в подпомагани райони, какъвто е случаят на Словения по времето, когато са предоставени мерките (виж съображение 150). При предишни случаи като Air Malta Комисията приема равнище на собствения принос от около 45 %.
(160)
Следователно Комисията счита, че изискванията съгласно точка 43 от Насоките за ОиП са изпълнени.
7.5.5. Принцип на еднократната помощ („един път - последен път“)
(161)
И накрая, в точка 72 от Насоките за ОиП се предвижда, че предприятие, което вече е получило помощ за оздравяване или преструктуриране през последните десет години, не може да бъде допуснато до помощ за оздравяване или преструктуриране (принципът „един път - последен път“).
(162)
Тъй като мерки 1, 2, 3 и 5 не включват държавна помощ и тъй като се оказва, че Adria не се е възползвало от каквато и да е помощ за оздравяване или преструктуриране през последните 10 години, Комисията заключава, че принципът на еднократната помощ „един път - последен път“ е спазен по отношение на мярка 4.
7.6. Заключение по отношение на мярка 4
(163)
С оглед на гореизложеното Комисията счита, че през 2011 г. Словения неправомерно е приложила капиталова инжекция в полза на Adria в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз. Въпреки това Комисията счита, че мярката и планът за преструктуриране отговарят на условията, изисквани от Насоките за ОиП. Следователно Комисията счита, че помощта е съвместима с вътрешния пазар.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Увеличенията на капитала на Adria Airways d.d. през 2007, 2009 и 2010 г., които Република Словения е приложила в полза на Adria Airways d.d., не представляват помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Придобиването на Adria Airways Tehnika d.d. от PDP и Aerodrom Ljubljana d.d. през 2010 г. и 2011 г. не представлява помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 2
Капиталовата инжекция в размер на 50 млн. евро в полза на Adria Airways d.d., която Република Словения прилага през 2011 г., представлява помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Тази помощ е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 3
Адресат на настоящото решение е Република Словения.
Съставено в Брюксел на 9 юли 2014 година.
KOMISJONI OTSUS (EL) 2015/494,
9. juuli 2014,
meetmete SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP) kohta, mida Sloveenia on rakendanud ettevõtja Adria Airways d.d. kasuks
(teatavaks tehtud numbri C(2014) 4543 all)
(Ainult sloveenikeelne tekst on autentne)
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,
võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,
võttes arvesse otsust, millega komisjon otsustas algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse riigiabijuhtumi SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP) suhtes (1),
olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud sätetele ja võttes nende märkusi arvesse
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
(1)
11. märtsil 2011. aasta SANI teatega nr 5628, mis registreeriti samal päeval, teavitas Sloveenia komisjoni ettevõtjale Adria Airways d.d. (edaspidi „Adria” või „ettevõtja”) riigi tagatisena ja 6,2 miljoni euro suuruse sooduslaenuna antavast päästmisabist.
(2)
Sloveenia ametiasutused esitasid täiendavat teavet 31. märtsi 2011. aasta ja 12. aprilli 2011. aasta kirjas. Komisjon nõudis täiendavat teavet 29. aprilli 2011. aasta kirjas, millele Sloveenia ametiasutused ei vastanud. 13. juulil 2011. aastal toimunud kohtumisel Sloveenia ametiasutuste ja nende nõustajatega selgitati komisjonile, et arvestades ettevõtja ebasoodsat finantsolukorda, ei ole teatatud päästmisabi piisav ning et Sloveenia kavatseb Adriat toetada 50 miljoni eurose rahasüstiga. Sloveenia võttis oma päästmisabist teatamise kirja tagasi 1. augustil 2011.
(3)
Olles saanud teada, et Sloveenia toetas Adriat 30. septembril 2011 siiski eespool mainitud rahasüstiga, otsustas komisjon esialgset uurimist jätkata ex officio ning palus täiendavat teavet 12. septembri 2011. aasta, 28. novembri 2011. aasta ja 17. aprilli 2012. aasta kirjas, millele Sloveenia ametiasutused vastasid 11. oktoobri 2011. aasta, 27. detsembri 2011. aasta, 13. jaanuari 2012. aasta ja 18. mai 2012. aasta kirjaga. Lisaks esitasid Sloveenia ametiasutused 7. novembril 2012. aastal e-postiga Adria esindajate koostatud märgukirja.
(4)
Sloveenia ametiasutuste taotlusel toimus 12. juulil 2012. aastal kohtumine, millel osalesid Adria ja Adria ühe aktsionäri, riigiettevõtte PDP (2) esindajad. Sellel kohtumisel esitasid Sloveenia ametiasutused ning Adria ja PDP esindajad uurimisel olevate meetmete kohta selgitusi ja argumente.
(5)
20. novembri 2012. aasta kirjas teatas komisjon Sloveeniale, et on otsustanud kõnealuse abi suhtes algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse (edaspidi „menetluse algatamise otsus”). Sloveenia esitas oma märkused menetluse algatamise otsuse kohta 21. jaanuari 2013. aasta kirjas. Komisjon palus Sloveenialt täiendavat teavet 5. märtsi 2013. aasta kirjas, millel Sloveenia vastas 19. aprilli 2013. aasta kirjaga. Sloveenia esitas täiendavat teavet 16. septembril 2013. Komisjon palus Sloveenialt täiendavat teavet 6. novembri 2013. aasta kirjas, millele Sloveenia vastas 4. detsembri 2013. aasta ning 6. ja 17. jaanuari 2014. aasta kirjaga. 25. märtsil ja 5. detsembril 2013 ning 8. jaanuaril 2014 toimusid kohtumised Sloveenia ametiasutuste ja nende esindajatega.
(6)
Komisjoni menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas (3)8. märtsil 2013. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama meetmete kohta oma märkusi.
(7)
Komisjon sai 8. aprillil 2013 märkused ühelt huvitatud isikult, nimelt Ryanairilt. Komisjon edastas märkused Sloveeniale, kellele anti võimalus märkustele vastata. Sloveenia kommentaarid saadi 13. mai 2013. aasta kirjas.
2. SLOVEENIA LENNUNDUSTURG
(8)
Adria on Sloveenia riiklik lennuettevõtja ja Ljubljana lennujaama peamine lennuettevõtja. 2011. aastal teenindas Adria 73,4 %, 2012. aastal 71,3 % ja 2013. aastal 69,8 % Ljubljana lennujaama läbivatest reisijatest (4).
(9)
Ehkki odavlennuettevõtjate tegevus Sloveenias on piiratud (EasyJet teenindab ainult ühte ja Wizz Air kahte Ljubljanast väljuvat lennuliini), kasutas nende teenuseid 2013. aastal 12,6 % reisijatest (5). Praegu lendab Ljubljanast oma peamisse sõlmlennujaama veel viis konkurenti, nimelt Air France, Finnair, Turkish Airlines, Montenegro Airlines ja Air Serbia.
3. ABISAAJA
(10)
Adria on ligikaudu 450 töötajaga suurettevõtja. 2013. aastal oli Adria käive 142,3 miljonit eurot ja kahjum 3 miljonit eurot (hinnangulised andmed). Ettevõtjal on 11 õhusõidukit, peamiselt lähimaa reaktiivlennukid. Praegu kuuluvad Adria omanike ringi Sloveenia Vabariik (69,9 %), Bank Assets Management Company (edaspidi „BAMC”, 19,6 %), kellele anti teatavad Nova Ljubljanska Banka d.d. (6) (edaspidi „NLB”) varad, ABANKA d.d. (4,7 %) ja PDP (2,1 %).
(11)
Adria finantsseisund on 2008. aastast alates pidevalt halvenenud, kuna müük on vähenenud ja nii maksueelne kasum kui ka omakapital on negatiivsed. Täiendavat teavet Adria finantsseisundi kohta ajavahemikul 2007-2011 vt punkt 7.1.
(12)
1. augustil 2012 alustas Sloveenia koos ettevõtjatega PDP, NLB, Abanka Vipa d.d., Hypo Alpe-Adria Bank d.d. ja Unicredit Bank of Slovenia d.d. Adria erastamisprotsessi, pannes müüki 74,87 % ettevõtja aktsiatest. Sellel kuupäeval avaldas Sloveenia Vabariigi põhivara haldamise amet (AUKN) teate, milles kutsuti investoreid üles avaldama mittesiduvat huvi ettevõtja enamusaktsiate müügiprotsessi vastu (7). On siiski ilmnenud, et see protsess on tühistatud ning Adria erastamine edasi lükatud.
4. MEETMETE JA RESTRUKTUREERIMISKAVA KIRJELDUS
4.1. 1. meede: kapitali suurendamine 2007. aastal
(13)
31. detsembril 2006 jagunes Adria kapital aktsionäride vahel järgmiselt:
Tabel 1
Adria aktsiate jagunemine enne kapitali suurendamist 2007. aastal
Nimi
%
KAD
55,0
SOD
20,0
NFD 1 delniški investicijski sklad d.d. (8)
9,7
NFD Holding d.d. (9)
7,2
Infond d.o.o. (10)
4,9
Muud (sh eraisikust aktsionärid)
3,2
(14)
19. veebruaril 2007 otsustas Adria aktsionäride koosolek suurendada kapitali 10,9 miljoni euro võrra. Ligikaudu 99,6 % kapitali suurendamiseks emiteeritud aktsiatest märkis riigile kuuluv fond KAD; ülejäänud aktsiad märkisid eraisikust aktsionärid. 5. aprilliks 2007 olid kõik aktsiad märgitud.
(15)
Aktsia eest maksti 27 eurot. [Kuupäeva] hindamisaruande (11) kohaselt oli aktsiate väärtus 2006. aasta septembris […] eurot aktsia kohta.
(16)
Pärast kapitali suurendamist 2007. aastal jagunes Adria kapital aktsionäride vahel järgmiselt:
Tabel 2
Adria aktsionäride struktuur pärast kapitali suurendamist 2007. aastal
Nimi
%
KAD
77,3
SOD (12)
10,0
NLB (13)
8,5
Infond d.o.o.
2,4
Muud (sh eraisikust aktsionärid)
1,8
4.2. 2. meede: kapitali suurendamine 2009. aastal
(17)
13. jaanuaril 2009 otsustas Adria nõukogu suurendada kapitali uute aktsiate emiteerimisega. Selle tulemusel suurendati kapitali 2,36 miljoni euro võrra. Ligikaudu 99,5 % kapitali suurendamiseks emiteeritud aktsiatest märkis KAD; ülejäänud aktsiad märkisid eraisikust aktsionärid. 20. juuliks 2009 olid kõik aktsiad märgitud.
(18)
Aktsia eest maksti 22 eurot. [Kuupäeva] hindamisaruande kohaselt oli aktsiate väärtus 2008. aasta septembris […] eurot aktsia kohta.
(19)
Pärast kapitali suurendamist 2009. aastal jagunes Adria kapital aktsionäride vahel järgmiselt:
Tabel 3
Adria aktsionäride struktuur pärast kapitali suurendamist 2009. aastal
Nimi
%
KAD
78,6
SOD
8,8
NLB
7,5
Infond d.o.o.
2,2
Muud (sh eraisikust aktsionärid)
2,9
4.3. 3. meede: kapitali suurendamine 2010. aastal
(20)
2. septembril 2010 otsustas Adria aktsionäride koosolek suurendada kapitali 2,5 miljoni euro võrra. Valdusettevõtja PDP (KADi ja SODi järglane) märkis ligikaudu 80 % kapitali suurendamiseks emiteeritud aktsiatest. Kaks eraomanduses olevat turismiettevõtjat, Kompas d.d. ja Palma d.o.o. märkisid ülejäänud 20 % (kumbki 10 %). 1. oktoobriks 2010 olid kõik aktsiad märgitud.
(21)
Aktsia eest maksti 12 eurot. [Kuupäeva] hindamisaruande kohaselt oli aktsiate väärtus 2009. aasta juunis […] eurot aktsia kohta.
(22)
Pärast kapitali suurendamist 2010. aastal jagunes Adria kapital aktsionäride vahel järgmiselt:
Tabel 4
Adria aktsiate jagunemine pärast kapitali suurendamist 2010. aastal
Nimi
%
PDP
86,0
NLB
6,1
Kompas d.d.
1,9
Palma d.o.o.
1,9
Infond d.o.o.
1,7
Muud (sh eraisikust aktsionärid)
2,4
4.4. 4. meede: kapitali suurendamine 2011. aastal
(23)
21. septembril 2011 otsustas Adria aktsionäride koosolek suurendada kapitali 69,7 miljoni euro võrra. Sloveenia Vabariik märkis 49,5 miljonit eurot rahas ja PDP märkis 0,5 miljonit eurot rahas. Ülejäänud osas (st 19,7 miljonit eurot) toimus kapitali suurendamine võla vahetamisega omakapitali vastu: mitme panga poolt a) NLB 13,83 miljonit eurot, b) Abanka Vipa d.d. 3,35 miljonit eurot, c) Unicredit Bank of Slovenia d.d. 1,24 miljonit eurot ja d) Hypo Alpe-Adria Bank d.d. 1,28 miljonit eurot. Kapitali suurendamine leidis aset 30. septembril 2011.
(24)
Kokkulepitud hind oli 1 euro aktsia kohta, mis on Sloveenia seadustega lubatud miinimum. Hindamisaruannet ei koostatud.
(25)
Pärast kapitali suurendamist 2011. aastal jagunes Adria kapital aktsionäride vahel järgmiselt:
Tabel 5
Adria aktsiate jagunemine pärast kapitali suurendamist 2011. aastal
Nimi
%
Sloveenia Vabariik
69,9
NLB
19,6
Hypo Alpe-Adria Bank d.d.
1,8
Abanka Vipa d.d.
4,7
Unicredit Bank of Slovenia d.d.
1,8
PDP
2,1
Muud (sh eraisikust aktsionärid)
0,1
2011. aasta septembri restruktureerimiskava
(26)
Sloveenia ametiasutustelt saadud teabe kohaselt otsustasid riik, PDP ja pangad osaleda 2011. aasta kapitalisuurendamises 2011. aasta septembris koostatud finants- ja äritegevusalase restruktureerimiskava (edaspidi „restruktureerimiskava”) alusel. Kava hõlmas Adria finants- ja äritegevuse restruktureerimiseks vajalikke meetmeid, mis aitaksid ettevõtjal elujõulisust taastada. On selge, et kava koostati restruktureerimisabist teatamiseks, sest selles osutatakse sellistele mõistetele nagu „omaosalus” ja „konkurentsi moonutamine”, millest äriplaanis tavaliselt ei räägita.
(27)
Algselt esitatud restruktureerimiskava kohaselt saavutaks Adria elujõulisuse 2013. aastal (baas- ja optimistliku stsenaariumi järgi) või 2014. aastal (pessimistliku stsenaariumi järgi). Algselt esitatud restruktureerimiskava kohaselt põhjustas Adria probleeme: a) […].
(28)
Algselt esitatud restruktureerimiskavas esitati mitu Adria restruktureerimise meedet, mille eesmärk oli taastada ettevõtja elujõulisus: a) […].
(29)
Algselt esitatud restruktureerimiskava kohaselt kataks 2011. aasta kapitali suurendamine 69,7 miljoni euro võrra Adria negatiivse omakapitali summas […] eurot, kohustuste tagasimaksmise summas […] eurot ([…] eurot tähtaja ületanud kohustuste täitmiseks tarnijate ees ja […] eurot pangalaenude ennetähtaegseks tagasimaksmiseks) ning restruktureerimismeetmete rahastamise summas […] eurot.
(30)
Restruktureerimise kogukulud ulatuks […] euroni, mida osaliselt kaeti riigi ja PDP 50 miljoni euro suurusest rahasüstist. Adria osaleks restruktureerimiskulude katmises (omaosalus) […] euroga, mis tuleks pangalaenude vahetamisest omakapitali vastu (19,7 miljonit eurot), […]. Algselt esitatud restruktureerimiskavas kaaluti kompensatsioonimeetmetena AAT müüki ja regulaarliinide sulgemist.
(31)
Komisjoni poolt menetluse algatamise otsuses väljendatud kahtluste kummutamiseks esitas Sloveenia restruktureerimiskavale mitu täiendust. Praegusel kujul näeb restruktureerimiskava ette, et restruktureerimine kestab 2015. aastani, samuti hõlmab see mitut täiendavat restruktureerimismeedet, et tagada püsivam elujõulisus. Täiendavad restruktureerimismeetmed ning nende finantsmõju 2014.-2015. aastal on järgmised: a) […].
4.5. 5. meede: Adria Airways Tehnika d.d. (AAT) võõrandamine aastatel 2010-2011
(32)
Täielikult Adriale kuuluv tütarettevõtja AAT asutati 2010. aastal. Kuni selle ajani oli see olnud Adria ettevõttesisene tehnilise hoolduse üksus SVL. AAT hooldab nii Adria kui ka teiste klientide õhusõidukeid.
(33)
Ajavahemikul 2010. aasta novembrist 2011. aasta märtsini omandasid PDP ja Aerodrom Ljubljana (Ljubljana lennujaama käitaja, milles riigil on enamusosalus) Adrialt kahes etapis 52,3 % ja 47,7 % AATst. Esimese etapina ostis PDP 18,24 % osaluse AATs 2 676 346 hääleõiguseta eelisaktsia kujul hinnaga 1 euro aktsia kohta. Samal ajal omandas Aerodrom Ljubljana 31,16 % osaluse AATs (4 570 881 aktsiat) võla muutmisega hääleõiguseta eelisaktsiateks ligikaudu 4,6 miljoni euro ulatuses. Teises etapis 2011. aasta alguses müüs Adria oma ülejäänud AAT aktsiad järgmiselt: PDP omandas 5 000 000 lihtaktsiat hinnaga 1 euro aktsia kohta ja suurendas oma osalust ettevõtjas 52,33 %ni; Aerodrom Ljubljana suurendas oma osalust 47,67 %ni, konverteerides 2,2 miljoni euro väärtuses nõudeid Adria vastu.
(34)
Osaluse eest maksti kokku seega 14,7 miljonit eurot, mis teeb 1 euro aktsia kohta. 2010. aasta aprillis koostatud hindamisaruandes leiti, et 2009. aasta detsembris jäi Adria hooldusüksuse AAT väärtus 14,4 ja 14,9 miljoni euro vahemikku.
5. MENETLUSE ALGATAMISE OTSUS
(35)
20. novembril 2012 otsustas komisjon algatada ametliku uurimismenetluse. Menetluse algatamise otsuses väljendas komisjon oma esialgset seisukohta, et ajal, mil meetmeid rakendati, või vähemalt alates 2008. aastast võis Adriat pidada raskustes olevaks ettevõtjaks. Komisjon väljendas ka kahtlusi seoses hindamisel oleva viie meetmega ning jõudis esialgsele järeldusele, et kõik viis meedet sisaldasid riigiabi.
(36)
Seoses 1. ja 2. meetmega leidis komisjon menetluse algatamise otsuses, et Sloveenia riigil oli KADile selge ja otsene mõju, ning jõudis esialgsele järeldusele, et KADi osalemisel 2007. ja 2009. aasta kapitalisuurendamistes kasutati riigi vahendeid ning see oli seostatav Sloveenia riigiga. Hind, mida KADi aktsiate eest tegelikult maksis, jäi küll allapoole kahes hindamisaruandes kehtestatud väärtust, kuid komisjon väljendas nende hindamisaruannete suhtes kahtlusi, mis tulenesid suurest ajavahemikust aktsiate hindamise ja kapitalisüstide tegemise vahel. Võttes arvesse, et sel ajal oli KAD Adria enamusaktsionär, leidis komisjon, et 2007. ja 2009. aasta kapitalisuurendamiste eesmärk oli rahastada KADi olemasolevat investeeringut ettevõtjas, mida võis pidada raskustes olevaks.
(37)
3. meedet hinnates märkis komisjon, et PDP on KADi ja SODi õigusjärglane; nii KADi kui ka SODi tegevuse suhtes oli komisjon jõudnud esialgsele järeldusele, et see on seostatav riigiga. Lisaks rõhutas komisjon riigiga seostatavuse põhjendamisel asjaolu, et Sloveenia omab kaudselt (KADi, SODi ja täielikult riigile kuuluva varahaldusettevõtja DSU kaudu) 100 % PDPst, ning osutas mõnedele kaudsetele seostatavuse tõenditele Stardust Marine'i kohtuasja tähenduses (14). Nagu ka 1. ja 2. meetme puhul, jäi hind, mida PDP aktsiate eest tegelikult maksis, küll allapoole hindamisaruandes kehtestatud väärtust, kuid komisjon väljendas selle hindamisaruande suhtes kahtlusi, mis tulenesid suurest, 15kuulisest ajavahemikust aktsiate hindamise ja kapitalisüsti tegemise vahel. Komisjon jõudis ka esialgsele järeldusele, et kahe eraomandis oleva turismiettevõtja (Kompas d.d. ja Palma d.o.o.) osalemisest koos PDPga 2010. aasta kapitalisüstis ei piisa selleks, et kõrvaldada komisjoni kahtlusi Adriale antud võimaliku eelise kohta (15).
(38)
Seoses 4. meetmega märkis komisjon, et Sloveenia investeering hõlmas vaieldamatult riigi vara, ning kordas oma esialgset järeldust, et PDP tegevus on seostatav riigiga. Komisjon väljendas ka kahtlusi seoses NLB 4. meetmes osalemisega, mida saab riigiga seostada, võttes arvesse asjaolu, et a) kõnealusel ajal kuuulus NLB enamusosalus riigile, b) riigil oli panga juhatuses ja nõukogus häälteenamus ja c) riigiasutused võisid riigi kontrollitava panga käitumist mõjutada.
(39)
Hinnates, kas 4. meede andis Adriale põhjendamatu valikulise eelise, märkis komisjon menetluse algatamise otsuses, et asjaolu, et pangad nõustusid võla vahetamisega omakapitali vastu üksnes tingimusel, et riik toetab Adriat rahasüstiga, ja eelkõige riigi ja PDP toetuse erinev laad võrreldes pankade toetusega (raha vs. võla konverteerimine) oli piisav selleks, et tekitada põhjendatud kahtlusi 2011. aasta kapitalisuurendamise tingimuste samaväärsuses. Komisjon märkis veel, et erinevalt varasematest kapitalisuurendamistest toimus 2011. aasta kapitalisuurendamine ilma hindamisaruandeta.
(40)
Sloveenia väite kohta, et riik otsustas 4. meetmes osaleda 2011. aasta septembri restruktureerimiskava alusel, märkis komisjon, et restruktureerimiskava ei olnud põhimõtteliselt piisav selleks, et rahuldada erainvestori kriteeriume, kuna mõned selles esitatud prognoosid põhinesid ebakindlatel või ebaselgetel eeldustel. Komisjon rõhutas ka asjaolu, et erainvestor oleks kaalunud riski, et varasemad kapitalisuurendamised kujutasid endast ebaseaduslikku riigiabi, ning oleks hinnanud komisjonipoolse sissenõudekorralduse riski mõju investeeringu kasumlikkusele. Lõpuks märkis komisjon, et pangad võisid otsustada kapitalisüstis osaleda huvi tõttu, mida Sloveenia oli Adria vastu üles näidanud ammu enne kuupäeva, mil võeti vastu otsus 2011. aasta kapitalisuurendamise kohta.
(41)
Seoses 5. meetmega kordas komisjon oma esialgset seisukohta, et PDP tegevus oli riigiga seostatav ning meede hõlmas riigi vara. Aerodrom Ljubljana suhtes jõudis komisjon samale esialgsele järeldusele, pidades silmas asjaolu, et ettevõtja enamusosalus kuulus juba AAT omandamise ajal riigile. Komisjon pidas ebatõenäoliseks, et riik ei osalenud Ljubljana lennujaama haldaja Aerodrom Ljubljana tähtsates otsustes, võttes arvesse Aerodrom Ljubljana kui riigi peamise rahvusvahelise lennujaama strateegilist tähtsust.
(42)
Kuna AAT aktsiate omandamise esimene etapp leidis aset kohe pärast 2010. aasta kapitalisuurendamist, oli komisjon seisukohal, et neid meetmeid ei tuleks hinnata eraldi, vaid need moodustavad osa suuremast Adria toetusoperatsioonist. Uurides aruannet, milles määrati kindlaks ATT aktsiate väärtus, märkis komisjon, et AATd (sel ajal oli see SVL) hinnati Adria hooldusüksuse osana ning AAT väärtuse hindamisel võeti arvesse sellest tulenevat sünergiat. Komisjon leidis siiski, et aruandes oleks tulnud hinnata SLV/AAT kui eraldiseisva üksuse väärtust, jättes kõrvale kontsernisisese sünergia, kuna 2010. aastaks oli AAT Adriast eraldunud ning see müüdi eraldi üksusena. Lisaks tegi komisjonile muret suur ajavahemik hindamise ja AAT aktsiate müügi vahel.
(43)
Komisjon väljendas kahtlusi ka viie hinnatava meetme siseturuga kokkusobivuse suhtes, eriti seetõttu, et Sloveenia ametiasutused ei esitanud kokkusobivuse ühtki võimalikku põhjendust.
(44)
Võttes arvesse asjaomaste meetmete laadi ja asjaolu, et meetmete rakendamise ajal võis Adriat pidada raskustes olevaks ettevõtjaks, märkis komisjon, et meetmete kokkusobivust saab hinnata üksnes ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel ning lähtudes eelkõige ühenduse suunistest raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (16) (edaspidi „päästmise ja restruktureerimise suunised”). Esiteks märkis komisjon, et päästmise ja restruktureerimise suuniste punktis 3.1 sätestatud päästmisabi tingimused ei tundunud olevat täidetud. Seoses suuniste punktis 3.2 määratletud restruktureerimisabiga toonitas komisjon, et meetmeid rakendati enne komisjoni teavitamist ning et puudus suunistega ette nähtud tingimustele vastav usaldusväärne restruktureerimiskava - juba ainuüksi sellest asjaolust piisaks, et välistada meetmete kokkusobivus siseturuga (17).
(45)
Komisjon avaldas kahtlusi ka restruktureerimiskava kohta, mis ei tundunud piisavalt usaldusväärne Adria püsiva elujõulisuse taastamiseks, kuna mõned prognoosid põhinesid kvantifitseerimata, ebakindlatel või ebaselgetel eeldustel. Komisjon kahtles ka selles, kas restruktureerimiskavaga ette nähtud kompensatsioonimeetmeid saab pidada asjakohasteks ja/või piisavateks, võttes arvesse, et need tundusid olevat Adria elujõulisuse taastamiseks vajalikud. AAT müük leidis aset mitu kuud enne restruktureerimiskava heakskiitmist, 2010. aasta lõpus ja 2011. aasta alguses - ajal, mil Adria ilmselt vajas hädasti rahastamist. Regulaarliinide sulgemist ei saanud pidada aktsepteeritavaks kompensatsioonimeetmeks, kuna enamik regulaarliine (31st 27) olid restruktureerimiskavas esitatud andmete kohaselt kahjumlikud ning nende sulgemist oleks ettevõtja elujõulisuse tagamiseks nii või teisiti nõutud. Komisjon kahtles ka selles, kas Adria enda pakutud omaosalust […] eurot saab täielikult aktsepteerida, kuna ei olnud selge, kas AAT müügist ja pangalaenude omakapitali vastu muutmisest saadavaid summasid võib omaosaluse hulka lugeda. Arvestades, et Adria tundus olevat meetmete rakendamise ajal raskustes ja raskustes olevad ettevõtjad saavad vastu võtta ainult päästmis- ja/või restruktureerimisabi, tõstatas komisjon ka küsimuse, kas järgitakse ühekordse abi põhimõtet, eriti seoses 2011. aasta kapitalisuurendamisega.
6. MÄRKUSED MENETLUSE ALGATAMISE OTSUSE KOHTA
6.1. Sloveenia märkused
(46)
Oma märkustes komisjoni menetluse algatamise otsuse kohta väidab Sloveenia, et 1., 2. ja 3. meede ei hõlmanud riigiabi, kuna KADi ja PDP otsuseid ei saa riigiga seostada. Eelkõige märkis Sloveenia, et riigi 100 % osalusest ei piisa järeldamaks, et meetmeid saab seostada riigiga. Lisaks märgib Sloveenia, et hindamisaruanded, milles määrati kindlaks aktsiate väärtus, olid korrektsed, ning sellest lähtuvalt järgiti turumajandusliku investeerimise põhimõtet, mis välistab Adriale eelise andmise. Eelkõige seoses 3. meetmega väidab Sloveenia, et asjaolu, et lisaks PDP-le märkisid 20 % aktsiatest samaväärsetel tingimustel kaks eraomandis olevat turismiettevõtjat, on oluline ning näitab, et turg ei kahelnud Adria elujõulisuses, mis välistab riigiabi olemasolu.
(47)
Seoses 5. meetmega kordab Sloveenia, et PDP tegevust ei saa riigiga seostada. Seoses Aerodrom Ljubljana tegevusega leiab Sloveenia, et asjaolust, et teatavad nõukogu liikmed nimetasid ametisse riik, KAD ja SOD, ei saa järeldada, et riik mõjutas AAT ostmise otsust. Peale selle leiab Sloveenia, et 2010. aasta aprilli hindamisaruannet, milles määrati AAT kui Adria hooldusüksuse väärtuseks 14,4 miljonit kuni 14,9 miljonit eurot, ei saa pidada aegunuks ning et miski ei näita seda, et hindamisaruandes võeti arvesse Adria-sisest sünergiat. Lisaks väidab Sloveenia, et nii PDP kui ka Aerodrom Ljubljana nõukogu koosolekuprotokollid näitavad, et ATT omandamise otsuse tegemisel lähtuti majanduslikest kaalutlustest. Eespool kirjeldatud põhjustel tuleks 5. meetme puhul riigiabi olemasolu välistada.
(48)
Sloveenia vaidlustab ka Adria liigitamise raskustes olevaks ettevõtjaks ja leiab, et Adriat saab pidada raskustes olevaks alates 2011. aasta jaanuarist, st 4. meetme rakendamise ajal.
(49)
Seoses 4. meetmega välistab Sloveenia riigiabi olemasolu väitega, et võla vahetamist omakapitali vastu NLB poolt ei saa seostada riigiga. Peale selle on Sloveenia arvamusel, et omakapitaliks konverteeritud laenud olid täielikult tagatud õhusõidukitele ja hoonetele seatud pantidega ning laene omakapitali vastu vahetades võtsid pangad seega uue äririski. Selles mõttes oleks võla vahetamine omakapitali vastu võrdväärne rahasüstiga. Sloveenia märgib veel, et pangad ja riik mõjutasid üksteist investeerimisotsuse tegemisel ning et Sloveenia arvates põhines otsus usaldusväärsel restruktureerimiskaval, ja järeldab, et investeerimisotsused tehti samaaegselt, mis välistab põhjendamatu eelise andmise Adriale.
(50)
Kuna Sloveenia leiab, et 1., 2., 3. ja 5. meede ei hõlmanud riigi vahendeid, ei esitanud ta nende meetmete kohta kokkusobivuse põhjendusi. Sloveenia esitas kokkusobivuse põhjendused siiski 4. meetme kohta juhuks, kui komisjon jõuab järeldusele, et see kujutab endast riigiabi. Kuna Sloveenia väitel oli Adria raskustes alles alates 2011. aasta jaanuarist (vt põhjendus 48), kujutab 4. meede endast päästmise ja restruktureerimise suuniste punktis 3.2 sätestatud, siseturuga kokkusobivat restruktureerimisabi, mida antakse esitatud restruktureerimiskava alusel.
(51)
Seoses elujõulisuse taastamisega leiab Sloveenia, et restruktureerimiskava tagab Adria pikaajalise elujõulisuse, ning toonitab, et kooskõlas päästmise ja restruktureerimise suunistega sisaldab restruktureerimiskava turu-uuringut ja äriühingu raskuste tekkimise põhjuste analüüsi, ning et sellega nähakse ette selliste tegevuste lõpetamine, mis jääksid ka pärast restruktureerimist kahjumlikuks. Nagu näidatud põhjenduses 31, tegi Sloveenia restruktureerimiskavas mitu täiendust. Praegusel kujul näeb kava ette, et restruktureerimine kestab 2015. aastani, samuti hõlmab see mitut täiendavat restruktureerimismeedet, et tagada püsivam elujõulisus. Sloveenia rõhutab veel, et täiendatud restruktureerimiskava tagab 2015. aasta lõpuks isegi kõige negatiivsema stsenaariumi korral püsiva elujõulisuse - 2014. aastal on omakapitali investeeringute tulusus […] % ja 2015. aastal […] %, mis on kõrgem kui määr, mida komisjon aktsepteeris otsuses Air Malta kohta (18).
(52)
Sloveenia on arvamusel, et tegevusmahu vähendamine (regulaarlendude sulgemise teel) […] % võrra talvehooajal ja […] % suvehooajal, teenindusaegade vabastamine teatavates lennujaamades, sh koordineeritud (tiheda liiklusega) lennujaamades, ja AAT müük on asjakohased ja proportsionaalsed kompensatsioonimeetmed. Sloveenia väidab ka, et suletud liinid olid tegelikult kasumlikud nn brutomarginaali (marginaali C1-osa positiivne) alusel, mida komisjon on aktsepteerinud Air Malta ja Czech Airlinesi (19) juhtumite puhul.
(53)
Seoses abi minimaalsuse põhimõttega (omaosalus) väidab Sloveenia eespool kirjeldatust tulenevalt, et AAT müük ei hõlma riigiabi ning seetõttu tuleks 14,7 miljoni euroni ulatuvat müügitulu omaosalusena aktsepteerida. Sloveenia leiab veel, et pankade poolt omakapitali vastu vahetatud võlg tuleks lugeda kogu summa, st 19,7 miljonit eurot, ulatuses omaosaluse hulka. Sloveenia on esitanud ka kõnealuste laenude tagatiseks olnud õhusõidukite väärtuse koos asjaomase AVACi aruandega, (20) kus on näidatud nende õhusõidukite väärtused. Kui lisada sellele veel mitme vara […] müük, ületaks omaosalus täiendatud restruktureerimiskava kohaselt [50-54] %.
(54)
Seoses ühekordse abi põhimõttega on Sloveenia seisukohal, et sellest põhimõttest on kinni peetud, kuna 1., 2., 3. ja 5. meetmega, mis eelnesid 4. meetmele, ei antud Adriale riigiabi.
6.2. Huvitatud isikute märkused
(55)
Ametliku uurimismenetluse jooksul sai komisjon märkusi ainult Ryanairilt, kes toetab komisjoni esialgseid järeldusi, et hindamisel olevad meetmed hõlmasid riigiabi ja ei ole kokkusobivad siseturuga.
(56)
Ryanair väitis siiski, et komisjon ei arvestanud menetluse algatamise otsuses turumajandusliku investeerimise põhimõttele antud hinnangus kõiki tegureid: komisjon oleks pidanud arvesse võtma ka seda, kas erainvestor võinuks ettevõttesse lisakapitali paigutamise asemel valida Adria likvideerimise (21). Ryanair väidab, et komisjon oleks menetluse algatamise otsustes pidanud hindama, kas Adria likvideerimine oleks olnud riigi jaoks tulusam kui lisavahendite andmine. Ehkki Ryanair leidis, et tal ei ole piisavalt teavet restruktureerimiskava kommenteerimiseks, väljendas ta siiski kahtlusi selles suhtes, kas Adria jõuab uuesti kasumisse.
(57)
Ryanair väitis veel, et mis tahes abi Adriale kahjustaks Ryanairi turuseisundit, kuna see õõnestab Ryanairi tegevust turu väljakujundamisel ning tähendab Ryanairi jaoks tulu kaotust.
6.3. Sloveenia märkused huvitatud kolmandate isikute märkuste kohta
(58)
Sloveenia käsitles üksikasjalikult Ryanairi väiteid. Eelkõige märkis Sloveenia, et Adriale antud kapitalisüstides osales mitte ainult riik, vaid ka erainvestorid ning üksused, kelle tegevust Sloveenia sõnul ei saa riigiga seostada. Lisaks leiab Sloveenia, et väites, et riik oleks pidanud Adria restruktureerimisele ja pikaajalisele elujõulisusele eelistama pankrotti, on Ryanair tõlgendanud vääralt kohtupraktikat. Sloveenia sõnul on Ryanairi soovitatud testi eeldused valed, kuna seda saaks kohaldada üksnes Adria võlausaldajate, kuid mitte investorite suhtes: kuna Sloveenia ei ole Adria võlausaldaja, ei saaks ta nõuda selle likvideerimist.
(59)
Sloveenia märkis, et komisjon oli uurinud Adria restruktureerimiskava eeldusi, ning rõhutas, et Ryanairi kahtlused selles suhtes, kas Adria suudab elujõulisuse taastada, ei ole põhjendatud. Sloveenia väitis veel, et ka väidetav kahju Ryanairi turuseisundile ei ole põhjendatud.
7. HINNANG MEETMETELE
(60)
Esmalt tehakse käesolevas otsuses kindlaks, kas Adria on raskustes olev ettevõtja päästmise ja restruktureerimise suuniste tähenduses (punkt 7.1). Seejärel analüüsitakse, kas vaatluse all olevad meetmed hõlmavad riigiabi Adriale ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses (punkt 7.2), ning kas selline abi, kui selle olemasolu kinnitust leiab, on seaduslik (punkt 7.4) ja siseturuga kokkusobiv (punkt 7.5).
7.1. Adria raskused
(61)
Adria finantsseisund on 2008. aastast alates pidevalt halvenenud, kuna müük on vähenenud ja nii maksueelne kasum kui ka omakapital on negatiivsed. Ajavahemikul 2007-2011 olid Adria peamised finantsnäitajad Sloveenia ametiasutustelt pärit andmete kohaselt järgmised.
Tabel 6
Adria peamised finantsnäitajad ajavahemikul 2007 - juuni 2011 (miljonites eurodes)
2007
2008
2009
2010
juuni 2011
Käive
179,2
205,4
161,4
148,7
71,1
Puhaskasum/-kahjum
0,4
- 3,2
- 14,0
- 63,1
- 2,2
EBT+DA
0,4 (22)
10,9
1,6
- 50,9
1,8
Registreeritud kapital
6,8
6,8
7,7
9,4
9,4
Omakapital
41,8
32,5
29,3
- 35,4
- 35,9
Võla ja omakapitali suhe
2,8
3,7
4,0
- 3,9
- 3,6
Äritegevuse netorahakäive
16,9
18,5
6,1
1,7
- 21,6 (23)
(62)
2011. finantsaasta lõpus oli Adria kahjum 12 miljonit eurot (24) ja 2012. aastal 10,8 miljonit eurot (25). 2013. aastal vähendas Adria kahjumit 3,1 miljoni euroni (26).
(63)
Päästmise ja restruktureerimise suuniste punkti 10 alapunktis a on sätestatud, et ettevõtja on raskustes, kui ta on kaotanud üle poole oma osa- või aktsiakapitalist ning üle veerandi sellest kapitalist viimase 12 kuu jooksul. See säte põhineb eeldusel, et osa- või aktsiakapitalist suure osa kaotanud ettevõtja ei suuda peatada kahjumit, mis viiks lühema või keskmise ajavahemiku jooksul peaaegu kindlasti äriühingu tegevuse lõpetamiseni (nagu on kirjas päästmise ja restruktureerimise suuniste punktis 9).
(64)
Menetluse algatamise otsuses on näidatud, et ajavahemikul 2007 - juuni 2011 aktsiakapital ei vähenenud, vaid hoopis suurenes. Komisjon märgib siiski, et 2010. ja 2011. aastal muutus ettevõtja omakapital negatiivseks. Samas ei võtnud ettevõtja asjakohaseid meetmeid omakapitali vähenemise peatamiseks. Varasemate juhtumite puhul (27) on komisjon jõudnud järeldusele, et kui ettevõtja omakapital on negatiivne, saab a priori eeldada, et päästmise ja restruktureerimise suuniste punkti 10 alapunktis a esitatud kriteeriumid on täidetud - Adria puhul oleks see nii vähemalt 2010. aastast saadik. Ka Üldkohus jõudis hiljutises otsuses (28) järeldusele, et negatiivse omakapitaliga ettevõtja on raskustes.
(65)
Lisaks tundub, et 2010. aasta lõpuks jõudsid Adria raskused haripunkti. Sel ajal räägiti ajakirjanduses võimalusest, et Adria suhtes kohaldatakse pankrotivara haldamise menetlust või et Adria esitab pankrotiavalduse (29). Seda võib võtta tõendina, et vähemalt sel ajal vastas Adria Sloveenia õigusaktide kohaselt kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse kohaldamise kriteeriumidele päästmise ja restruktureerimise suuniste punkti 10 alapunkti c tähenduses.
(66)
Eespool kirjeldatud põhjustel leiab komisjon kooskõlas menetluse algatamise otsusega, et Adria oli 2010. ja 2011. aastal, st ajal, mil rakendati 3., 4. ja 5. meede, raskustes olev ettevõtja päästmise ja restruktureerimise suuniste punkti 10 alapunkti a ja/või c tähenduses.
(67)
Lisaks nähtub põhjenduses 61 olevast tabelist 6, et 2010. ja 2011. aastal sai Adriat pidada raskustes olevaks ka päästmise ja restruktureerimise suuniste punkti 11 alusel, mille kohaselt saab ettevõtjat pidada raskustes olevaks, kui eksisteerivad tavapärased raskustes oleva äriühingu tunnused, nagu kahjumi suurenemine, käibe vähenemine, kasvav laovaru, ülevõimsus, kahanev rahakäive, kasvav võlg, suurenevad intressinõuded ning varade puhasväärtuse vähenemine või kadumine.
(68)
Komisjon on siiski seisukohal, et aastatel 2007-2009 ei ilmnenud Adria puhul märke, mis osutaksid raskustes olevale ettevõtjale päästmise ja restruktureerimise suuniste punkti 11 tähenduses. 2008. aastal jäi Adria vaatlusalusel ajavahemikul esimest korda kahjumisse, mis ulatus 3,2 miljoni euroni. Sloveenia märgib õigesti, et Adria tulud ja rahavoog suurenesid 2008. aastal eelmise aastaga võrreldes (vastavalt 179,2 miljonilt eurolt 205,4 miljoni euroni ja 16,9 miljonilt eurolt 18,5 miljoni euroni). Ka aktsiakapital püsis stabiilselt 6,8 miljoni euro tasemel.
(69)
Komisjon märgib ka, et 2008. ja 2009. aastal oli Adria maksueelne puhaskasum - 3,2 miljonit eurot ja - 14 miljonit eurot. Kulumit kõrvale jättes (EBT+DA) oli ettevõtja majandustulemus positiivne, ulatudes vastavalt 10,9 miljoni euroni ja 1,6 miljoni euroni (vt tabel 6 põhjenduses 61). 2010. aastal ja järgmistel aastatel oli Adria EBT+DA negatiivne. Kuna 2. meetme suhtes võeti vastu otsus 2009. aasta jaanuaris ja aktsiad märgiti täielikult 2009. aasta juulis, ei saanud komisjon täie kindlusega järeldada, et äriühingu majandustulemused olid sel ajal selgelt negatiivsed, mis võimaldaks väita, et Adria oli raskustes olev ettevõtja päästmise ja restruktureerimise suuniste tähenduses.
(70)
Seepärast on komisjon seisukohal, et ajavahemikul 2007-2009, st ajal, kui rakendati 1. ja 2. meede, ei olnud Adria raskustes olev ettevõtja.
7.2. Riigiabi olemasolu
(71)
ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.
(72)
Et otsustada, kas riigiabi on antud, peab komisjon hindama, kas iga meetme puhul vaatluse all olevast viiest meetmest on täidetud kõik ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid (st riigi vahendite üleandmine, valikuline eelis, võimalik konkurentsimoonutus ja liikmesriikidevahelise kaubanduse kahjustamine).
7.2.1. 1. ja 2. meede: 2007. ja 2009. aasta kapitalisuurendamine
(73)
Esmalt analüüsib komisjon, kas 1. ja 2. meede andsid Adriale valikulise eelise.
(74)
Menetluse algatamise otsuses märkis komisjon sellega seoses, et hind, mida KAD aktsiate eest maksis, jäi alla kahes hindamisaruandes kindlaks määratud väärtust. KAD omandas 2007. aasta veebruaris Adria uued aktsiad hinnaga 27 eurot aktsia kohta, mis jääb alla hindamisaruandes kindlaks määratud väärtust […] eurot aktsia kohta […] seisuga (vt põhjendus 15). 2009. aasta jaanuaris omandas KAD aktsiad hinnaga 22 eurot aktsia kohta, mis jääb alla hindamisaruandes kindlaks määratud väärtust […] eurot aktsia kohta […] seisuga (vt põhjendus 18). Siiski seadis komisjon kahtluse alla nende aruannete usaldusväärsuse, muu hulgas seetõttu, et (2007. aasta veebruaris ja 2009. aasta jaanuaris toimunud) kapitalisuurendamiste ja ettevõtja aktsiate hindamise vahele (vastavalt […] ja […]) jäi märkimisväärne ajavahemik.
(75)
Komisjon hindas andmeid ja tõendusmaterjali, mida Sloveenia nende aruannete kohta pärast ametliku uurimise algatamist esitas. Seoses 1. meetmega selgitas Sloveenia, et aruande aluseks olevad andmed pärinevad 30. septembrist 2006 ning olid hindamisaruande koostamise ajal kõige uuemad andmed. 2. meetme suhtes selgus, et hindamisaruanne telliti samal ajal, kui Adria üldkoosolek otsustas kapitali suurendada. Peale selle ei ole komisjonil põhjust uskuda, et hindaja (P&S Capital) ei olnud täiesti sõltumatu.
(76)
Ehkki on tõsi, et ettevõtja aktsiate hindamise ja kapitalisuurendamise vahele jäi […] kuud, ei ole komisjon leidnud tõendeid, mis osutaksid sellele, et see ajavahemik mõjutas tegelikult Adria aktsiate hinnangulist väärtust.
(77)
Komisjon märgib, et aruannetes kasutatud hindamismeetod (mis põhines eeldatavate vabade rahavoogude nüüdispuhasväärtusel) (30) on omandamiste puhul laialdaselt kasutust leidnud. Aruannete üksikasjalikust analüüsist nähtub, et nendes kasutatud valemid olid hindamiseks asjakohased ja neid oli kohaldatud nõuetekohaselt ning käibe kasvu ja kasumlikkuse eeldused ja prognoosid tundusid realistlikud. Eelkõige 2007. aasta kapitalisüstiks (1. meede) tehtud hindamisaruandes jäävad tulu kasvu ja kasumlikkuse prognoositud keskmised määrad varem täheldatutega samasse vahemikku. 2009. aasta kapitalisüstiks (2. meede) tehtud hindamisaruandes on tulu kasvu ja kasumlikkuse prognoositud määrad varem täheldatutest madalamad, kuna a) 2008. aasta suur majanduskasv tulenes peamiselt Sloveenia ELi eesistumisest; b) maailmamajandus kasvas aeglaselt ja c) finantsturgudel valitses pingeline olukord. Aruannete ülejäänud eeldused näivad samuti realistlikud. Lisaks märgib komisjon, et KAD oli Adria enamusaktsionär juba enne kapitalisuurendamisi (31) ning et kapitalisuurendamiste eesmärk oli rahastada KADi olemasolevat (ja kasumlikku) investeeringut.
(78)
Eespool toodu põhjal märgib komisjon, et 2007. ja 2009. aasta kapitalisuurendamisi saab pidada turutingimustele vastavaks ning nendega ei antud Adriale põhjendamatut eelist.
(79)
Seepärast järeldab komisjon, et 1. ja 2. meede kujutasid endast investeeringuid, mille oleks teinud sarnases olukorras (32) ka turumajanduse tingimustes tegutsev investor ning seega on riigiabi olemasolu välistatud ja puudub vajadus hinnata, kas muud ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud.
7.2.2. 3. meede: 2010. aasta kapitalisuurendamine
(80)
Nagu põhjenduses 73 märgitud, on üks riigiabi olemasolu eeldus, et meetmega antakse abisaajale põhjendamatu valikuline eelis. Järgnevalt hindab komisjon, kas see tingimus on 3. meetme puhul täidetud.
(81)
Menetluse algatamise otsuses märkis komisjon, et hind, mida PDP ja eraomandis olevad turismiettevõtjad Adria aktsiate eest maksid (12 eurot aktsia kohta), jäi hindamisaruandes kindlaks määratud hinnast ([…] eurot aktsia kohta) madalamaks. Sarnaselt 1. ja 2. meetmega kahtles komisjon hindamisaruande usaldusväärsuses, peamiselt seetõttu, et kapitalisuurendamise (2010. aasta septembris) ja aktsiate hindamise vahele ([…]) jäi märkimisväärne […] kuu pikkune ajavahemik.
(82)
Sloveenia ametiasutuste esitatud teave on komisjoni kahtlusi selles suhtes teataval määral leevendanud. Sellest olenemata märgib komisjon, et sama teabe ja hindamise alusel osalesid 2010. aasta kapitalisuurendamises 20 % ulatuses kaks eraomandis olevat turismiettevõtjat (Kompas d.d. ja Palma d.o.o.); ülejäänud 80 % kapitalist tuli PDP-lt. Eraettevõtjad ja PDP osalesid samadel tingimustel ja märkisid aktsiad samal kuupäeval. Nii eraettevõtjad kui ka PDP osalesid kapitalisuurendamises rahasüstiga. Menetluse algatamise otsuses rõhutas komisjon, et erasektori osalemist 20 % ulatuses võib põhimõtteliselt võtta märgina sellest, et turg toetas kõnealust investeeringut, ehkki toimingut tuleb vaadelda Adria tollase olukorra laiemas kontekstis ning võtta arvesse asjaolu, et 3. meede oli kolmas kapitalisuurendamine ligikaudu 3,5 aasta jooksul.
(83)
Esiteks märgib komisjon, et Sloveenia on esitanud tõendid, millest nähtub, et Kompas d.d. ja Palma d.o.o. on täielikult eraomandis olevad ettevõtjad, mida riik mingil moel ei kontrolli ega mõjuta. Lisaks ei kujutanud 1. ja 2. meede endast riigiabi, nagu näidatud põhjenduses 79. Sellest lähtuvalt tundub, et investeerimisotsused, mida oleks teinud erainvestor, ei ole mõjutanud eraomandisse kuuluvate turismiettevõtjate otsuseid Adriasse investeerida. Komisjon juhib tähelepanu ka sellele, et eraomandis olevad turismiettevõtjad märkisid Adria aktsiad samal kuupäeval kui PDP, nad maksid sama hinda, nende investeering tehti samadel tingimustel ja sissemaksed kapitali tehti rahas.
(84)
Isegi kui komisjon jõuaks järeldusele, et PDP osalemine hõlmas riigi vara ja on riigiga seostatav (vt põhjendused 89-91), ei saa erasektori 20 % osalemist väljakujunenud kohtupraktika kohaselt pidada riikliku sekkumisega võrreldes tähtsusetuks (33). Pealegi ei saa komisjon eespool toodut silmas pidades järeldada, et PDP tegevus mõjutas eraomandis olevate turismiettevõtjate otsust Adriasse investeerida. Seda järeldust ei muuda asjaolu, et Adriat peeti 2010. aastal raskustes olevaks (vt punkt 7.1).
(85)
Sloveenia esitatud tõenditest ei nähtu, et turismiettevõtjatel oleks olnud Adriasse investeerimisel mõni muu eesmärk peale kasumitaotluse. Seoses sellega osutab komisjon Sloveenia aruandele Adria 2009.-2014. aasta strateegiliste suundade kohta, mis oli investeerimisotsuse tegemise ajal nähtavasti investoritele kättesaadav ja milles prognoositi Adriale ajavahemikul 2010-2014 kasumit, tuginedes ligikaudu 2,5 miljoni euro suurusele kapitalisüstile ja teatavate meetmete (sh suurem tulu reisija kohta ja kulude vähendamine) rakendamisele Adria poolt. Kõnealust aruannet võib käsitada veel ühe märgina sellest, et turismiettevõtjad olid tõepoolest veendunud oma investeeringu tulususes.
(86)
Seetõttu on komisjon arvamusel, et eraomandis olevate turismiettevõtjate otsus Adriasse investeerida tehti pari passu PDP investeerimisotsusega ning et turismiettevõtjate investeering oli oluline. Komisjonil ei ole põhjust kahelda ka selles, et turismiettevõtjad otsustasid Adriasse investeerida kasumitaotluse eesmärgil. Seepärast järeldab komisjon, et 3. meetmega ei antud Adriale põhjendamatut eelist ning seega on riigiabi olemasolu välistatud ja puudub vajadus hinnata, kas muud ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud.
7.2.3. 4. meede: 2011. aasta kapitalisuurendamine
(87)
30. septembril 2011 märkis Sloveenia Adria 2011. aasta kapitalisuurendamisel 70 % aktsiatest 49,5 miljoni euro suuruse rahalise sissemaksega. Sloveenia investeeris raha AUKNi (Sloveenia Põhivara Haldamise Amet) kaudu. Lisaks märkis PDP veel 1 % aktsiatest 0,5 miljoni eurose sissemaksega. Ülejäänud osas (st 19,7 miljonit eurot) toimus kapitali suurendamine mitme panga võla vahetamisega omakapitali vastu: NLB 20 %, Abanka Vipa d.d. 5 %, Unicredit Bank of Slovenia d.d. 2 % ja Hypo Alpe-Adria Bank d.d. 2 %.
(88)
AUKN asutati Sloveenia Vabariigi kapitaliinvesteeringute üldjuhtimise seadusega; (34) selle juhatuse liikmed nimetas ametisse Sloveenia Riigikogu. AUKN kasutas Sloveenia riigieelarve vahendeid ning selle töötajad olid riigiametnikud (35). Seega on selge, et AUKNi tegevust saab seostada riigiga ning see hõlmas riigi vahendeid; seda ei vaidlusta ka Sloveenia. Täiendava elemendina juhib komisjon tähelepanu Sloveenia riigikantselei 23. juuni 2011. aasta pressiteatele: „Tänasel istungil otsustas valitsus, et [AUKN] teeb ettevõtja Adria Airways d.d. omakapitali 49,5 miljoni euro suuruse sissemakse ja äriühing [PDP] maksab 500 000 eurot […]. Sloveenia osaleb selles protsessis aktiivselt, kuna tema huvides on, et Sloveenias asuv lennuettevõtja pakuks ka tulevikus regulaarlende.” (36).
(89)
Seoses PDPga leiab komisjon, et Stardust Marine'i kohtuasja (37) silmas pidades leidub mitu tõendit, mis lubavad järeldada, et PDP asutati Sloveenia riigiasutuste poliitiliste otsuste elluviimiseks ning et PDP otsust investeerida 4. meetmesse saab seostada riigiga ning see hõlmab riigi vahendeid. Esiteks märgib komisjon, et Sloveenia riik omab kaudselt (KADi, SODi ja DSU kaudu) 100 % PDPst. Seoses sellega juhib komisjon tähelepanu oma otsusele ELANi juhtumi kohta, (38) milles komisjon jõudis järeldusele, et PDP kahe omaniku, KADi ja DSU tegevust saab seostada riigiga. Lisaks kontrollib riik kõiki hääli ettevõtja nõukogus, kes omakorda määrab ametisse juhatuse. PDP põhikirja artikli 19 kohaselt peab juhatus väärtpaberite ostu heaks kiitma, kui tehingu väärtus ületab 500 000 eurot.
(90)
Komisjon tuletab kooskõlas menetluse algatamise otsusega meelde ka Sloveenia endise rahandusministri avaldust tema ametiaja lõppedes 28. oktoobril 2011 (st pärast 4. meetme rakendamist): „Restruktureerimisettevõtja PDP asutamisega võimaldasime Sloveenia ettevõtjatele juurdepääsu uutele rahastamisallikatele, uuele oskusteabele ja asjatundlikkusele, mis põhineb ettevõtjate restruktureerimise headel tavadel. Kõige suuremad edulood on kahtlemata Adria Airways ja Unior” (39). Seda avaldust saab pidada kaudseks tõendiks, mis näitab, et ettevõtja tegevust saab seostada riigiga Stardust Marine'i kohtuasja tähenduses. Sloveenia väide, et seda avaldust tuleks vaadelda rahandusministri ametiaja lõppemise poliitilises kontekstis „ulja ja lihtsa [avaldusena], mis pääseks meedias mõjule”, ei ole veenev. Veel üheks kaudseks tõendiks peab komisjon ka Sloveenia riigikantselei 23. juuni 2011. aasta pressiteadet (vt põhjendus 88), millest nähtub, et Sloveenia valitsus otsustas, et PDP teeb 2011. aasta kapitalisuurendamisel 0,5 miljoni euro suuruse sissemakse.
(91)
Eespool toodut arvesse võttes leiab komisjon, et PDP osalemine 2010. aasta kapitalisuurendamises hõlmas riigi vahendeid ning et PDP tegevust saab seostada riigiga.
(92)
Pankade kohta märgib komisjon kooskõlas menetluse algatamise otsusega, et Abanka Vipa d.d., Unicredit Bank of Slovenia d.d. ja Hypo Alpe-Adria Bank d.d. on täielikult eraomandis olevad ettevõtjad. NLB oli 4. meetme rakendamise ajal riigi enamusomandis; riik omas ettevõtja aktsiatest otse 45,62 % ja kaudselt SODi kaudu 4,07 % ja KADi kaudu 4,03 % aktsiatest (40). Ainus oluline aktsionär riigi kõrval oli KBC Bank (25 %). Riigi enamusosalus, millest tulenes häälteenamus juhatuses ja nõukogus, näitab, et meetmeid saab seostada riigiga. NLB põhikirjast ei saa komisjon siiski kindlalt järeldada, kas otsust Adriasse investeerida saab riigiga seostada. Samuti ei ole komisjon NLB juhtimisstruktuuris kindlaks teinud riigiasutuste sekkumist. Komisjon ei ole leidnud selle kohta ka kaudseid tõendeid Stardust Marine'i kohtuasja tähenduses. Eespool kirjeldatud põhjustel leiab komisjon, et NLB otsust 4. meetmes osaleda ei saa Sloveenia riigiga seostada.
(93)
Olles kindlaks teinud, et AUKNi ja PDP tegevust saab riigiga seostada, peab komisjon hindama, kas sellise tegevusega anti Adriale põhjendamatu valikuline eelis.
(94)
Esiteks väidab Sloveenia, et pankade otsus Adriasse investeerida tehti riigi otsusega samal ajal, mis välistab eelise andmise.
(95)
Komisjon juhib esiteks tähelepanu oma järeldusele, et 2011. aastal, 4. meetme rakendamise ajal, oli Adria raskustes olev ettevõtja (vt põhjendus 66).
(96)
Lisaks märgib komisjon, et pankade osalemine 2011. aasta kapitalisüstis toimus võla (26 % nende olemasolevatest nõuetest Adria vastu) vahetamisena omakapitali vastu. Riik ja PDP tegid aga rahasüste. Sloveenia väidab, et omakapitali vastu vahetatud kogusummast, mis oli 19,7 miljonit eurot, võrduks [10-20] miljonit eurot rahasüstiga, kuna see osa laenudest oli täielikult tagatud. Sloveenia väitel oleksid pangad võla vahetamisega omakapitali vastu võtnud uue riski, mida saaks käsitada samaväärsena [10-20] miljoni euro suuruse rahasüstiga.
(97)
Komisjon on hinnanud Sloveenia esitatud teavet ning jõudnud järeldusele, et omakapitali vastu vahetatud 19,7 miljonist eurost oli tõepoolest [10-20] miljonit eurot täielikult ja piisavalt tagatud, peamiselt Adria õhusõidukite pantidega. Nende õhusõidukite väärtuse kindlakstegemisel tugines Adria sõltumatu ettevõtja AVAC (Aircraft Value Analysis Company) 2011. aasta aprillis avaldatud aruandele „Aircraft Value Reference”. Aruandes esitatakse mitmesugust tüüpi õhusõidukite praegune ja tulevane väärtus, rendimaksumus ja väärtuse ülem- ja alampiir. Tagatiseks panditud õhusõidukite hindamisel kasutatud väärtus jäi oluliselt alla AVACi ülempiiri. Komisjon leiab, et aruanne on usaldusväärne alus õhusõidukite väärtuse kindlaksmääramiseks, arvestades AVACi sõltumatust ja AVACi andmete üldlevinud kasutamist lennundussektoris.
(98)
[0-10] miljonit eurot omakapitali vastu vahetatud võlast ei olnud siiski täielikult tagatud. Selles osas ei saa komisjon järeldada, et see oli samaväärne rahasüstiga ning et pangad võtsid uue riski. Pealegi paranesid allesjäänud võla tingimused ning üldine riskitase vähenes oluliselt, pidades silmas, et võla (omakapitaliks muutmata) jäägi tagatis jäi samale tasemele kui enne konverteerimist. Üldist riskitaset vähendab veelgi asjaolu, et võla omakapitali vastu vahetamise eeltingimusena tuli Adrial […]. Lisaks olid mõnel juhul võlajäägi tingimused (intressimäär, tagasimaksegraafik jne) […].
(99)
Sloveenia seevastu võttis täieliku riski vähemalt 49,5 miljoni euro ulatuses, kuna Sloveeniast sai Adria aktsionär alles 2011. aasta kapitalisüsti järel. Pangad võtsid uue riski, kuid mitte samal määral Sloveeniaga, arvestades, et nende positsioon võla konverteerimise tulemusena paranes. Sellest lähtudes tundub, et kui pangad otsustasid Adriasse investeerida, ei olnud nad riigiga võrreldaval positsioonil.
(100)
Samuti ei saa välistada, et pankade otsust Adriasse investeerida mõjutas riigi käitumine. Adria 2011. aasta aruandes märgitakse, et „Sloveenia […] valitsus sõnastas 20. jaanuaril 2011 selgelt oma arvamuse ja võttis seisukoha Adria Airwaysi kui riikliku lennuettevõtja tähtsuse kohta Sloveenia majanduse, Sloveenia kodanike ja väliskülaliste jaoks. Oma otsuses visandas valitsus kava, mis võimaldab Adria Airwaysil jääda Sloveenia riiklikuks lennuettevõtjaks […]”. Kõnealune otsus, mis võeti vastu palju varem kui 2011. aasta septembri restruktureerimiskava, võis innustada panku investeerima, arvestades et riik oli juba üles näidanud suurt huvi Adria toetamise vastu (41).
(101)
Eespool toodud väidete põhjal välistab komisjon Sloveenia väited, et riik ja pangad investeerisid pari passu tingimustel.
(102)
Komisjon peab siiski analüüsima, kas Sloveenia investeering Adriasse vastas turutingimustele. Sloveenia väidab, et riik otsustas 4. meetmes osaleda 2011. aasta restruktureerimiskava alusel, seega lähtudes turumajandusliku investori põhimõttest.
(103)
Komisjon märgib, et erinevalt varasematest kapitalisuurendamistest toimus 2011. aasta kapitalisuurendamine ilma hindamisaruandeta. Lisaks oleks suurte võlgadega ettevõtja rekapitaliseerimist kaaluv erainvestor nõudnud restruktureerimiskava, mis suudaks taastada ettevõtja elujõulisuse (42). Vaatlusalusel juhul väidavad Sloveenia ametiasutused, et nad otsustasid 2011. aasta kapitalisuurendamises osaleda septembris 2011 koostatud restruktureerimiskava alusel.
(104)
Komisjon oli siiski juba jõudnud järeldusele, et Adria oli 2011. aastal raskustes (vt põhjendus 66). Seega on ebatõenäoline, et riik võis oodata Adriasse investeeritud kapitalilt mõistliku ajaga tavapärast tasuvust. Pealegi jääb komisjon menetluse algatamise otsuses väljendatud seisukoha juurde, et turumajandusliku investeerimise põhimõttest lähtudes ei saa restruktureerimiskava pidada 2011. kapitalisuurendamise õigustamiseks piisavaks. Esiteks prognoositi restruktureerimiskavas (selle 2011. aasta septembris valminud esialgses versioonis) 2013. aastaks elujõulisust väga väikese (maksueelse) kasumimarginaaliga (realistlikus stsenaariumis prognoositi 2013. aasta kasumimarginaaliks […] %, 2014. aastal […] % ja 2015. aastal […] %). Ebapiisavat tulu aktsionäridele näitab ka asjaolu, et samaks ajavahemikuks prognoositi kavas eriti madalat omakapitali taset, mis ulatus […] eurost 2011. aastal […] euroni 2015. aastal. See tähendaks, et 2011. aasta septembris investeeritud kapital, 69,7 miljonit eurot, väheneks restruktureerimisperioodil märkimisväärselt ja ei tooks seega tegelikult mingit kasu.
(105)
Sloveenia esitas mitu Airconomy ja Adria koostatud vahearuannet, mis olid valminud ajavahemikul aprillist septembrini 2011 (st enne 2011. aasta septembri restruktureerimiskava), milles pidid sisalduma restruktureerimiskavast puuduvad arvandmed ning mis esitati kõnealusel ajal nähtavasti nii kõigile Adria aktsionäridele kui ka riigile. Komisjon märgib siiski, et vahearuannetes käsitletakse ajavahemikku 2011-2012, samas kui restruktureerimiskavas sisaldus prognoose kuni 2015. aastani […]. Sellest lähtudes on komisjon arvamusel, et vahearuannetes ei esitatud puuduvat teavet, mis oli vajalik selleks, et restruktureerimiskava vastaks turumajandusliku investeerimise kriteeriumile.
(106)
Seepärast järeldab komisjon, et 2011. aasta kapitalisuurendamisega anti Adriale põhjendamatu eelis. Eelis oli valikuline, kuna Adria oli ainus abisaaja.
(107)
Komisjon peab kaaluma ka seda, kas 4. meetmega moonutati tõenäoliselt konkurentsi ja mõjutati liikmesriikidevahelist kaubandust, andes Adriale eelise konkurentide ees, kes riigilt toetust ei saanud. Tundub olevat selge, et 4. meede võis mõjutada ELi-sisest kaubandust ja konkurentsi, kuna Adria konkureerib teiste ELi lennuettevõtjatega, seda eriti alates lennutranspordi liberaliseerimise kolmanda etapi (nn kolmanda paketi) jõustumisest 1. jaanuaril 1993. Lisaks konkureerib lennutransport suhteliselt lühikestel ELi-sisestel vahemaadel ka maantee- ja raudteetranspordiga ja seepärast võib meede mõjutada ka maantee- ja raudteeveo ettevõtjaid.
(108)
Seega võimaldas 4. meede Adrial tegevust jätkata, pidamata erinevalt konkurentidest tundma muret raske finantsolukorra tavapäraste tagajärgede pärast.
(109)
Eespool toodud väidete alusel leiab komisjon, et 4. meede hõlmas Adria kasuks antud riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
7.2.4. 5. meede: AAT müük aastatel 2010-2011
(110)
Menetluse algatamise otsuses jõudis komisjon põhjendustes 41 ja 42 kirjeldatud põhjustel esialgsele järeldusele, et AAT aktsiate omandamisega PDP ja Aerodrom Ljubljana poolt anti Adriale põhjendamatu eelis.
(111)
Võttes arvesse PDP ja Aerodrom Ljubljana osalemise erinevat laadi (raha vs. võla vahetamine omakapitali vastu) ning 4. meetmega seotud arutluskäiku (vt põhjendused 94-101), leiab komisjon, et pari passu võib 5. meetme puhul mutatis mutandis välistada.
(112)
Sellest hoolimata peab komisjon hindama, kas PDP ja Aerodrom Ljubljana investeerimisotsused olid majanduslikult ratsionaalsed - kas turumajanduse tingimustes arukalt tegutsev ettevõtja oleks sarnastel tingimustel toiminud samal viisil. Seoses sellega märgib komisjon kõigepealt, et koguhind, mis Aerodrom Ljubljana ja PDP maksid, st 14,7 miljonit eurot, jäi AAT hindamisaruandes kindlaks määratud väärtusvahemikku. Komisjonil oli hindamisaruande suhtes siiski kahtlusi, kuna komisjon leidis, et AAT (kõnealusel ajal Adria hooldusüksus SVL) väärtuse hindamisel oleks tulnud lähtuda ettevõtjast kui eraldiseisvast üksusest, jättes kõrvale kontsernisisese sünergia. Komisjon märkis veel. et AAT/SVL hindamise ([…]) ja AAT müügi (november 2010 - märts 2011) vahele jäi märkimisväärne ajavahemik.
(113)
Esiteks peab komisjon märkima, et hindamisaruande koostas sõltumatu ekspert (KPMG) ning ei ole põhjust arvata, et ekspert ei täitnud oma ülesannet täiesti sõltumatult. Hindamishetke ja aktsiate müügi vahele jääva ajavahemiku kohta on Sloveenia selgitanud, et hindamisaruanne põhines Adria finantsolukorral 31. detsembri 2009. aasta seisuga, st kõige hilisematel välisaudiitori poolt auditeeritud andmetel. Komisjon märgib, et 5. meedet rakendati esimest korda 2010. aasta novembris, st vähem kui aasta pärast kuupäeva, mil AATd hindamisaruande kohaselt hinnati. Ehkki AAT hindamisaruandes võetakse arvesse Adria negatiivset prognoosi, hinnati selles üksikasjalikult hooldus-, remondi- ja ülevaatusteenuste sektorit ning jõuti järeldusele, et ettevõtja negatiivne suundumus AAT kohta ei kehti ning AAT on kasumlik üksus. Hindamisaruande põhjalikust analüüsist nähtub, et selles hinnati AATd/SVLi eraldi äriüksusena, võtmata tegelikult arvesse potentsiaalset sünergiat Adriaga. Tundub, et hindamisaruanne koostati ajal, kui oli teada, et AAT hakkab pakkuma hooldus-, remondi- ja ülevaatusteenuseid ka teistele välisklientidele, eelkõige Spanairile, kellest saab lõpuks Adria asemel AAT põhiklient. Lähtudes eeltoodust ning pidades silmas, et aruanne hõlmas AAT uusimaid kättesaadavaid auditeeritud finantsandmeid, et selle koostas sõltumatu ekspert ning et see hõlmas kõiki olulisi äritegevuse aspekte, on kõnealuse meetme sellel põhinemine vastuvõetav. Ehkki on tõsi, et kriis ei olnud veel möödas, tundub, et Sloveenia majandus oli kõige hullemas seisus aastal 2009. 2010. aasta novembris, kui PDP ja Aerodrom Ljubljana otsustasid AAT osta, olid Sloveenia SKP kasvu prognoosid aastateks 2010, 2011 ja 2012 jälle positiivsed (vastavalt 1,1 %, 1,9 % ja 2,6 %) (43). Sellistes oludes ei oleks erainvestor tingimata uut hindamist teinud, kuna ta võis eeldada, et 2009. aasta andmetel põhinev hindamisaruanne andis sektorist täpse ettekujutuse.
(114)
Veel olulisem on see, et Sloveenia on esitanud tõendid, mis näitavad, et 5. meetme rakendamise ajal oli AAT kasumlik, tal ei olnud tähtajaks tasumata võlga ja võlga oli võimalik kasumi arvelt teenindada. Lisaks on Sloveenia esitanud AAT prognoosid kuni 2014. aastani, mis näitavad, et AAT jääb 2010. aastal pärast maksude maksmist kasumisse […] euroga ning püsib ka pärast seda kasumlik, teenides 2014. aastal kasumit ligikaudu […] eurot. Tundub, et need prognoosid olid PDP-le ja Aerodrom Ljubljanale investeerimisotsuste tegemise ajal kättesaadavad.
(115)
Sloveenia on esitanud tõendid ka selle kohta, et Aerodrom Ljubljana tegi otsuse AATsse investeerida, lähtudes majanduslikest kaalutlustest. 2010. aasta augustis ja septembris hindasid Aerodrom Ljubljana juhatus ja nõukogu AATs aktsiate omandamise võimalust. Aerodrom Ljubljana hindas, kas oleks otstarbekas rahuldada mitu nõuet Adria vastu, võttes arvesse tehingu tingimusi, mis hõlmasid 8 % fikseeritud tulumäära AAT eelisaktsiatelt, […]. Ehkki ühe teise hindamise tulemusena soovitati madalamat aktsiahinda, otsustas Aerodrom Ljubljana nõukogu, et konverteerimise tingimusi ([…]) arvesse võttes on kõrgem aktsiahind põhjendatud.
(116)
AAT müügi teise etapi kohta näitab Aerodrom Ljubljana nõukogu 21. jaanuaril 2011 toimunud koosoleku protokoll, et arutati eri aktsiahindade ja Aerodrom Ljubljana müügioptsiooni lõpetamise eeliseid ja puudusi. Lihtaktsiate omandamise ajal 2011. aasta alguses müügioptsioonist loobuti, kuid Aerodrom Ljubljana nõukogu leidis siiski, et selline teguviis oli majanduslikult põhjendatud, kuna vastutasuks müügioptsioonist loobumise eest sai Aerodrom Ljubljana õiguse osaleda AAT juhtimises PDPga võrdsetel tingimustel, ehkki PDP-l oli rohkem aktsiaid. Lisaks märkis nõukogu, et AAT ostmine avaldaks Aerodrom Ljubljanale positiivset mõju: kui Adria peaks tegevuse lõpetama, oleks see vähendanud lennujaama 2011. aastaks prognoositud tulu […] % võrra.
(117)
Sloveenia on esitanud tõendid ka selle kohta, et PDP juhatuse otsus omandada AAT eelis- ja lihtaktsiaid oli majanduslikult põhjendatud. PDP juhatuse koosolekute protokollid näitavad, et PDP tegi ise AAT hindamise, mille põhjal määrati hinnaks […]-[…] eurot, mis jäi põhjenduses 34 osutatud hindamisaruandes osutatud väärtuspiiridesse. Ehkki PDP investeeringu sisemine tulumäär oleks […] %, sai PDP AAT aktsiaid omandada parematel tingimustel, mis hõlmasid 8 % fikseeritud dividendi.
(118)
Seepärast järeldab komisjon, et PDP ja Aerodrom Ljubljana otsus osaleda 5. meetmes ei andnud Adriale põhjendamatut eelist, kuna mõlemad investorid toimisid arukate turumajanduslikult mõtlevate ettevõtjatena, kelle investeerimisotsused olid majanduslikult põhjendatud. Seepärast puudub vajadus hinnata, kas muud ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud.
7.3. Järeldus riigiabi olemasolu kohta
(119)
Eespool kirjeldatud põhjustel järeldab komisjon, et 1., 2., 3. ja 5. meede ei hõlmanud Adriale riigiabi andmist.
(120)
Punktis 7.2.3 selgitatud põhjustel leiab komisjon, et 4. meede hõlmas riigiabi, ning hindab seepärast selle meetme õiguspärasust ja kokkusobivust siseturuga.
7.4. Abi õiguspärasus - 4. meede
(121)
ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 on sätestatud, et liikmesriik ei tohi rakendada abimeedet enne, kui komisjon on võtnud vastu seda meedet lubava otsuse. Komisjon märgib, et Sloveenia osales 2011. aasta kapitalisüstis (4. meede), taotlemata sellele eelnevalt komisjoni heakskiitu. Komisjon leiab, et Sloveenia ei järginud rakendamiskeeldu ning on seetõttu rikkunud ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohast kohustust.
7.5. Abi kokkusobivus siseturuga - 4. meede
(122)
Sloveenia leiab, et kui komisjon jõuab järeldusele, et 4. meede sisaldab riigiabi, on see siseturuga kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel ning eelkõige päästmise ja restruktureerimise suuniste kohase restruktureerimisabina.
(123)
ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c järgi võib lubada abi teatava majandussektori arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Kooskõlas menetluse algatamise otsusega leiab komisjon, et 4. meetme kokkusobivust saab hinnata üksnes ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel ning eelkõige päästmise ja restruktureerimise suuniste nende sätete alusel, milles käsitletakse restruktureerimisabi.
7.5.1. Abikõlblikkus
(124)
Päästmise ja restruktureerimise suuniste punkti 33 kohaselt võivad restruktureerimisabi saada üksnes raskustes olevad ettevõtjad suuniste punktide 9-13 tähenduses. Komisjon on juba jõudnud järeldusele, et 2011. aastal, 4. meetme rakendamise ajal, oli Adria raskustes olev ettevõtja (vt põhjendus 66).
(125)
Suuniste punktis 12 on sätestatud, et vastasutatud äriühing ei või päästmis- või restruktureerimisabi saada, isegi kui selle finantsseisund on esialgu ebakindel. Põhimõtteliselt loetakse vastasutatuks äriühingut tema asjaomases valdkonnas tegutsemise kolme esimese aasta jooksul. Adria asutati aastal 1961 ning teda ei saa käsitada vastasutatud äriühinguna. Samuti ei kuulu Adria ettevõtjate gruppi suuniste punkti 13 tähenduses.
(126)
Seepärast leiab komisjon, et Adrial on õigus saada restruktureerimisabi.
7.5.2. Pikaajalise elujõulisuse taastamine
(127)
Päästmise ja restruktureerimise suuniste punkti 34 kohaselt on restruktureerimisabi andmise tingimuseks restruktureerimiskava elluviimine, kusjuures igal üksikul juhul kinnitab selle kava komisjon. Punktis 35 on selgitatud, et restruktureerimiskava, mis peab kestma võimalikult lühikest aega, peab taastama äriühingu pikaajalise elujõulisuse mõistliku aja jooksul ning lähtuvalt realistlikest oletustest tulevaste tegevustingimuste kohta.
(128)
Päästmise ja restruktureerimise suuniste punkti 36 kohaselt tuleb selles kavas kirjeldada asjaolusid, mis äriühingu raskusteni viisid, ning võtta arvesse praegust olukorda ja tuleviku turuväljavaateid vastavalt optimistlikule, pessimistlikule ja baasstsenaariumile.
(129)
Kavaga tuleb ette näha finantsseisundi muutus, mis võimaldaks ettevõtjal pärast restruktureerimise lõppemist ise katta kõik kulud, kaasa arvatud amortisatsiooni- ja finantskulud. Restruktureeritud äriühingu eeldatav kapitalitasuvus peab olema küllaldaselt suur võimaldamaks tal turul omal jõul konkureerida (päästmise ja restruktureerimise suuniste punkt 37).
(130)
Nagu on märgitud menetluse algatamise otsuses, kahtles komisjon selles, kas restruktureerimiskava oli piisavalt usaldusväärne Adria püsiva elujõulisuse taastamiseks, kuna mõned kavas esitatud prognoosid tundusid põhinevat kvantifitseerimata, ebakindlatel või ebaselgetel eeldustel. Lisaks ei olnud komisjon kindel, kas ettevõtja elujõulisus taastub 2013. aasta lõpuks, nagu oli ette nähtud esialgses restruktureerimiskavas.
(131)
Ametliku uurimismenetluse käigus täiendas Sloveenia esialgset kava mitmel juhul. Ajakohastatud kava järgi taastub Adria elujõulisus 2014. või 2015. aastal. Restruktureerimine kestaks seega maksimaalselt viis aastat, mis on kooskõlas varasemate tavadega reisijate lennuveo sektoris (44). Komisjon märgib veel, et eelkõige lennuveosektoris tuleb praegustes majandustingimustes saavutada äritegevuse ja teenuste osutamise tulemuslikkuse stabiliseerimine, et tagada mitte üksnes lühiajaline pööre, vaid pikaajaline elujõulisus kui tugev alus edasiseks kasvuks, milleks kulub mitu aastat.
(132)
Restruktureerimiskavas rõhutatakse, et Adria restruktureerimisprotsessi põhieesmärk on pikaajaline elujõulisus, mille saavutamiseks on vaja selget strateegiat ja orienteeritust turule. Püstitatakse järgmised sihid: parandada finantsseisundit, vältida kahjumit alates 2013. aastast, vähendada keerukusest tulenevaid kulusid ning luua selge, konkurentsivõimeline, jätkusuutlik ja eristuv müügikontseptsioon. Kava kohaselt suudab ettevõtja neid eesmärke saavutades […].
(133)
Restruktureerimiskavas kirjeldatakse ka asjaolusid, mille tagajärjel Adria raskustesse sattus: peamisteks põhjusteks oli üleilmne finantskriis, Adria esmase turu väiksus (Sloveenia ja naaberriigid), lennukipargi (mis koosneb peamiselt CRJ200-tüüpi õhusõidukitest) vähene jõudlus, […].
(134)
Restruktureerimiskava sisaldab ka optimistlikku, pessimistlikku ja baasstsenaariumi ning selles analüüsitakse Adria restruktureerimist mõjutada võivaid riske, nagu kütusehinna muutus, valuutavahetuskursi muutus või võimalikud lennukipargiga seotud riskid. Kõikide stsenaariumide puhul prognoositakse Adria elujõulisuse taastumist restruktureerimisperioodi lõpuks. Baasstsenaariumi kohaselt peaks Adria kasumimarginaal olema 2014. aastal […] % ja 2015. aastal […] %, võla ja omakapitali suhe 2014. aastal […] ja 2015. aastal […] ja omakapitali tulusus 2014. aastal […] % ja 2015. aastal […] %. Pessimistliku stsenaariumi korral väheneks kasumimarginaal 2014. aastal […] %ni ja 2015. aastal […] %ni, võla ja omakapitali suhe suureneks 2014. aastal […] %ni ja 2015. aastal […] %ni ning omakapitali tulusus oleks 2014. aastal […] % ja 2015. aastal […] %.
(135)
Restruktureerimiskava põhirõhk on Adria võrgustiku optimeerimisel, kuna liiga suure lennukipargi ning lennu- ja muu personali tõttu tootis see kahjumit. Seetõttu nähakse restruktureerimiskavaga ette lennuliinide ja -sageduse olulist vähendamist ning samuti lennukipargi väiksemaks ja kütusesäästlikumaks muutmist; 2015. aastaks ([…]) peaks see koosnema […] õhusõidukist, mis on peamiselt […].
(136)
Restruktureerimiskavaga nähakse ette […] liini sulgemine ja lennusageduse täiendav vähendamine. Ka regulaarlennuliinide arv väheneks märkimisväärselt, […]ni 2015. aastal. Kokku vähendaks Adria restruktureerimisperioodil oma tegevusmahtu [11-14] % arvestatuna pakutavates istekohtkilomeetrites (45).
(137)
Püsivama elujõulisuse tagamiseks on kavaga ette nähtud ka restruktureerimismeetmed seoses kulude kärpimise (nt […] jne) ja tulude suurendamisega (nt […] jne). Täiendavate restruktureerimismeetmetega (vt põhjendus 31) loodetakse tulude suurendamise ja kulude vähendamisega saavutada positiivne mõju kokku […] euro väärtuses 2014. aastal ja […] euro väärtuses 2015. aastal, aidates seega kaasa Adria elujõulisuse taastumisele. Komisjon on seega seisukohal, et kulude kärpimise ja tulude suurendamise algatuste abil suudab Adria 2015. aastaks taastada püsiva elujõulisuse.
(138)
Lisaks näitavad Sloveenia esitatud tõendid, et Adria liigub praegu enamiku restruktureerimiskavas seatud eesmärkide saavutamise suunas, mis samuti näitab restruktureerimiskava usaldusväärsust.
(139)
Sloveenia esitatud ajakohastatud restruktureerimiskava alusel järeldab komisjon, et kõigi stsenaariumide puhul on erinevate restruktureerimismeetmete mõju nõuetekohaselt kvantifitseeritud ja elujõulisust prognoositud piisaval tasemel kogu restruktureerimisperioodi jooksul kuni 2014. ja 2015. aastani. Arvestades märkimisväärseid rakendatud restruktureerimismeetmeid ja praeguseks juba tehtud edusamme, on komisjon seisukohal, et muudetud restruktureerimiskava võimaldab Adrial taastada püsiva elujõulisuse mõistliku aja jooksul.
7.5.3. Põhjendamatute konkurentsimoonutuste vältimine (kompensatsioonimeetmed)
(140)
Päästmise ja restruktureerimise suuniste punkti 38 kohaselt tuleb võtta kompensatsioonimeetmeid, et vähendada nii palju kui võimalik negatiivset mõju kaubandustingimustele. Meetmed võivad sisaldada vara loovutamist, tootmisvõimsuse või turuosa piiramist ning turutõkete vähendamist asjaomastel turgudel (päästmise ja restruktureerimise suuniste punkt 39).
(141)
Kahjumit tekitavast tegevusest loobumist, mis on elujõulisuse taastamiseks igal juhul tarvilik, ei loeta kompensatsioonimeetmete hindamisel tootmisvõimsuse või turuosa piiramiseks (päästmise ja restruktureerimise suuniste punkt 40).
(142)
Sloveenia pakub Adria puhul välja järgmised kompensatsioonimeetmed: a) […] regulaarliini, b) teenindusaegade vabastamine teatavates lennujaamades, sh koordineeritud (tiheda liiklusega) lennujaamades, c) lennukipargi vähendamine ja d) AAT müük.
(143)
Sloveenia on esitanud tõendid selle kohta, et restruktureerimiskava kohaselt suletud liinid olid marginaali C1-osa arvesse võttes kasumlikud, järgides seega komisjoni praktikat varasemate juhtumite puhul (46). C1-osas võetakse arvesse iga konkreetse liini lennu-, reisija- ja müügikulusid (s.o muutuvkulusid). Seepärast teenivad kõik liinid, millel on positiivne marginaali C1-osa, piisavalt tulusid mitte üksnes liini muutuvkulude katmiseks, vaid annavad oma panuse ka äriühingu püsikulude katmiseks. Komisjoni arvates on marginaali C1-osa asjakohane näitaja, mille abil hinnata, kas teatav lennuliin aitab lennuettevõtjal kasumit toota.
(144)
Kui 2011. aastal oli ettevõtja tegevusmaht restruktureerimiskava järgi […] pakutavat istekohtkilomeetrit, siis restruktureerimisperioodi lõpuks 2015. aastal prognoositakse tegevusmahuks umbes […] pakutavat istekohtkilomeetrit, st tegevusmahu ligikaudu [11-14] % vähenemist. Jättes kõrvale need lennuliinid, mille marginaali C1-osa on negatiivne, väheneb see näitaja [6-8] %ni.
(145)
Komisjon märgib ka, et lennumarsruutide võrgu muutmise tulemusena on Adria vabastanud teenindusaegu mitmes lennujaamas, sh koordineeritud (47) lennujaamades, nagu Dublin ja Kopenhaagen. Vabanenud teenindusajad võimaldavad konkureerivatel lennuettevõtjatel teenindada teatavaid marsruute ning suurendada oma tegevusmahtu.
(146)
Lennukipargi vähendamise kohta märgib komisjon, et Adria on vähendanud õhusõidukite arvu […]-lt 2011. aastal […]ni; restruktureerimiskava kohaselt peaks see arv püsima muutumatuna kuni restruktureerimisperioodi lõpuni 2015. aastal. Seoses AAT müügiga leiab komisjon, et see on vastuvõetav kompensatsioonimeede, pidades eelkõige silmas, et põhjenduses 118 jõuti järeldusele, et see meede ei hõlma riigiabi.
(147)
Kompensatsioonimeetmete kohasuse hindamisel võtab komisjon arvesse turustruktuuri ja konkurentsitingimusi kindlustamaks, et ükski meede ei vii turustruktuuri halvenemisele (päästmise ja restruktureerimise suuniste punkt 39). Kompensatsioonimeetmed peavad olema võrdelised abi moonutava mõjuga ja eriti äriühingu suuruse ning suhtelise tähtsusega turul või turgudel. Vähendamise astet kaalutakse iga üksikjuhtumi puhul eraldi (päästmise ja restruktureerimise suuniste punkt 40).
(148)
Komisjon märgib esmalt, et Adria turuosa kogu liidu lennundussektori tegevusmahust ja -väljundist (reisijate arvu poolest) on üksnes 0,15 % (2011. aastal 1,17 miljonit reisijat). Sellise väikese lennuettevõtja puhul nagu Adria võib lennukipargi ja tegevusmahu täiendav vähendamine mõjuda negatiivselt tema elujõulisusele, pakkumata seejuures mingeid olulisi turuvõimalusi tema konkurentidele.
(149)
Mis puutub kompensatsioonimeetmete kõige olulisemasse osasse, tegevusmahu vähendamisse, siis komisjon peab [6-8] %-list vähendamist ajavahemikul 2011-2015 piisavaks, eriti võrreldes teiste lennuettevõtjate restruktureerimise juhtumitega (48). Kasumlike liinide tegevusmahtu vähendatakse rohkem kui Air Malta juhtumi puhul. Tegevusmahu vähendamine kokku, [11-14] %, on sarnane 15 % vähendamisega, mida peeti vastuvõetavaks Austrian Airlinesi juhtumi puhul (49).
(150)
Lõpuks märgib komisjon, et Sloveenia on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt piirkond, mis saab investeeringuteks ettenähtud regionaalabi (50). Päästmise ja restruktureerimise suuniste punktis 56 on sätestatud: „[Abistatavates piirkondades] võivad abi andmise tingimused kompensatsioonimeetmete rakendamise ja abisaaja panuse osas olla leebemad. Kui regionaalarengu vajadused seda õigustavad ning juhul kui tootmisvõimsuse või turuosa vähendamine näib olevat kõige sobivam meede konkurentsimoonutuste vältimiseks, nõutakse abistatavates piirkondades väiksemat tootmisvõimsuse vähendamist kui muudes piirkondades”.
(151)
Seda tausta arvesse võttes peab komisjon Sloveenia pakutud kompensatsioonimeetmeid päästmise ja restruktureerimise suuniste kohaselt piisavaks ja proportsionaalseks, et tagada Adriale antava restruktureerimisabi poolt kaubandustingimustele avaldatava negatiivse mõju võimalikult suur vähendamine.
7.5.4. Miinimumiga piirduv abi (omapanus)
(152)
Päästmise ja restruktureerimise suuniste punkti 43 kohaselt peab abisaaja vajaliku abi suuruse rangelt minimaalsel tasemel hoidmiseks toetama restruktureerimist olulisel määral omavahenditest. See võib tähendada äriühingu säilimise seisukohast ebaoluliste varade müüki või turutingimustel toimuvat välisfinantseerimist.
(153)
Omapanus peab olema tegelik, välistades kogu tulevase oodatava kasumi, nagu näiteks rahavoog (päästmise ja restruktureerimise suuniste punkt 43). Mõistagi ei tohi omapanus sisaldada täiendavat riigiabi. Suurettevõtjate puhul peab komisjon tavaliselt asjakohaseks panust, mis moodustab vähemalt 50 % restruktureerimiskuludest. Erakorraliste asjaolude ja eriliste raskuste korral võib komisjon siiski nõustuda väiksema panusega (päästmise ja restruktureerimise suuniste punkt 44).
(154)
Adria kavandatav omapanus on […] eurot, st ligikaudu [50-54] % restruktureerimise kogukuludest, mida on kokku […] eurot. Omapanus jaguneb restruktureerimiskava kohaselt järgmiselt:
a)
[…].
b)
Kogu AAT müügist saadav tulu [14,7 miljonit eurot].
c)
Kogu tulu, mis saadakse võla vahetamisest omakapitali vastu pankade poolt 4. meetme raames (19,7 miljonit eurot).
(155)
Põhjenduse 154 punkti a kohta arvab komisjon, et kõnealused meetmed on vastuvõetavad ning sobivad omapanuseks. Suurem osa varast on ka tegelikult müüdud ning müügitulu sobib seega omapanuseks. Lisaks on Sloveenia esitanud tõendid, mis näitavad, et ülejäänud osa varast on praegu müümisel ning selle väärtus on kindlaks määratud välishindamiste alusel, sh AVACi hindamine õhusõidukite puhul (vt põhjendus 97).
(156)
Põhjenduse 154 punkti b suhtes võib põhjendatult arvata, et AAT müügist saadud tulu võib lugeda omapanuse hulka, võttes arvesse komisjoni järeldust põhjenduses 118, et 5. meede ei hõlma riigiabi.
(157)
Põhjenduse 154 punktis c osutatud võla omakapitali vastu vahetamise kohta arvab Sloveenia, et omapanuse hulka tuleks arvata kogu tulu, mis saadakse võla vahetamisest omakapitali vastu, mida pangad tegid 4. meetme raames. Komisjon on seisukohal, et tagamata võla konverteerimine ei näitaks tavajuhul turu usaldust ettevõtja vastu, kuna tagatiseta võlausaldajad ei võta uusi riske, mis sõltuvad restruktureerimiskava eluviimisest. Adria puhul on Sloveenia aga näidanud, et omakapitali vastu vahetatud võlg oli suurel määral - 19,7 miljonist euro suurusest koguvõlast [10-20] miljonit eurot - täielikult tagatud (vt põhjendus 97). Kui Adria oleks likvideeritud, oleks pangad seega täielikult tagatud summa tagasi saanud. Siit järeldub, et pangad loobusid täielikult tagatisega kaetud nõudest ning asendasid selle samas väärtuses Adria omakapitaliga. Seega võtsid pangad võlga omakapitali vastu vahetades uue riski vähemalt [10-20] miljoni euro väärtuses, kuna nad ei saanud olla kindlad, et nende investeering Adriasse toob tulu.
(158)
Sellest lähtudes järeldab komisjon, et täielikult tagatud laenude (st [10-20] miljonit eurot) puhul on võla vahetamine omakapitali vastu omapanusena aktsepteeritav.
(159)
Eespool toodut arvesse võttes oleks Adria omapanus […] eurot ehk restruktureerimiskuludest [46-48] %. Adria-taolise suurettevõtja puhul peaks omapanus olema üldjuhul 50 %. Päästmise ja restruktureerimise suuniste punkti 56 kohaselt võib komisjoni siiski suhtuda omapanuse määra leebemalt, kui tegemist on abi saava piirkonnaga, mida Sloveenia meetmete rakendamise ajal oli (vt põhjendus 150). Varasemate juhtumite puhul (nt Air Malta) on komisjon pidanud vastuvõetavaks ligikaudu 45 % omapanuse määra.
(160)
Seega leiab komisjon, et suuniste punktis 43 sätestatud nõuded on täidetud.
7.5.5. Ühekordse abi põhimõte
(161)
Päästmise ja restruktureerimise suuniste punktis 72 on sätestatud, et ettevõtja, mis on viimase kümne aasta jooksul saanud päästmis- ja restruktureerimisabi, ei ole uue abi saamiseks rahastamiskõlblik (ühekordse abi põhimõte).
(162)
Kuna 1., 2., 3. ja 5. meede ei hõlma riigiabi ja kuna näib, et Adria ei ole saanud viimase 10 aasta jooksul päästmis- ega restruktureerimisabi, järeldab komisjon, et 4. meetme puhul on ühekordse abi põhimõtet järgitud.
7.6. Järeldus 4. meetme kohta
(163)
Eespool toodut arvesse võttes leiab komisjon, et Sloveenia toetas 2011. aastal Adriat ebaseaduslikult kapitalisüstiga, rikkudes seega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3. Komisjon leiab siiski, et kõnealune meede ja restruktureerimiskava vastavad päästmise ja restruktureerimise suunistega ette nähtud tingimustele. Komisjon leiab seega, et abi on kokkusobiv siseturuga,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Ettevõtja Adria Airways d.d. kapitali suurendamise meetmed aastatel 2007, 2009 ja 2010, mida Sloveenia Vabariik Adria Airways d.d. kasuks rakendas, ei kujuta endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
Ettevõtja Adria Airways Tehnika d.d. omandamine ettevõtjate PDP ja Aerodrom Ljubljana d.d. poolt aastatel 2010 ja 2011 ei kujuta endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
Artikkel 2
Ettevõtja Adria Airways d.d. kapitali suurendamine 50 miljoni euro võrra, mida Sloveenia Vabariik tegi 2011. aastal, kujutab endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
Kõnealune riigiabi on siseturuga kokkusobiv Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel.
Artikkel 3
Käesolev otsus on adresseeritud Sloveenia Vabariigile.
Brüssel, 9. juuli 2014