РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 490/2013 НА КОМИСИЯТА
от 27 май 2013 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Започване на процедурата
(1)
На 29 август 2012 г. с известие („Известие за започване на антидъмпингова процедура“), публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), Европейската комисия обяви започването на антидъмпингова процедура във връзка с вноса в Съюза на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия (наричани по-долу „засегнатите държави“).
(2)
Разследването бе започнато въз основа на жалба, подадена на 17 юли 2012 г. от European Biodiesel Board (наричано по-долу „жалбоподателят“) от името на производители, които представляват повече от 60 % от общото производство на биодизел в Съюза. В жалбата се съдържаха prima facie доказателства за извършван дъмпинг по отношение на посочения продукт и за произтичащата от това съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за започване на разследването.
(3)
На 30 януари 2013 г. Комисията въведе регистрационен режим за вноса на същия продукт с произход от засегнатите държави с Регламент (ЕС) № 79/2013 на Комисията от 28 януари 2013 г. (3)
(4)
На 10 ноември 2012 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4), Комисията обяви започването на антисубсидийна процедура във връзка с вноса в Съюза на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия и започна отделно разследване.
2. Разследван период
(5)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2011 г. до 30 юни 2012 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Разглеждането на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до края на РП (наричан по-долу „разглежданият период“).
3. Страни, засегнати от разследването
(6)
Комисията уведоми по официален път за започването на процедурата жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, известните производители износители в Аржентина и Индонезия, известните вносители, доставчиците, дистрибуторите, ползвателите и асоциациите, за които е известно, че са засегнати, и властите на Аржентина и Индонезия. С известието за започване на процедурата всички страни, заинтересовани от разследването, бяха приканени да се свържат с Комисията и да заявят своя интерес.
(7)
На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на процедурата.
(8)
Жалбоподателят, производителите износители в Аржентина и Индонезия, вносителите и официалните власти в Аржентина и Индонезия изразиха своите становища. Всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и посочиха конкретни основания за това, получиха такава възможност.
3.1. Съставяне на извадка
(9)
Предвид големия брой производители износители в Аржентина и Индонезия, несвързани вносители в Съюза и производители от Съюза, участващи в разследването, и с цел приключване на разследването в рамките на определения срок, Комисията обяви в известието за започване на процедура, че е възможно да ограничи до приемлив брой производителите износители в Аржентина и Индонезия, несвързаните вносители и производителите в Съюза, които евентуално ще бъдат разследвани, като подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент (този процес се нарича също „съставяне на извадка“).
3.2. Съставяне на извадка от производители износители в Аржентина
(10)
За да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо съставянето на извадка и ако това е така - да направи съответен подбор, всички производители износители в Аржентина бяха приканени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване на процедурата информация.
(11)
Десет производители износители или групи от производители износители предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. Две дружества обаче съобщиха, че не са имали износ за Съюза (или че изобщо не са произвели никакви количества) през РП.
(12)
Останалите осем (групи от) производители износители си поделят целия обем на износа за Съюза през РП.
(13)
В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от трима производители износители или групи от производители износители въз основа на най-големия представителен обем на износа на разглеждания продукт за Съюза, чието разследване обективно беше възможно в рамките на наличното време. Подбраната извадка съставляваше 86 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Съюза през РП, отчетен от осмината производители износители, упоменати в съображение 12 по-горе.
(14)
В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха консултирани във връзка с подбора на извадката всички известни производители износители, също както и асоциацията на производителите в Аржентина и аржентинските официални власти, като от тях не са постъпили никакви възражения.
3.3. Индивидуално разследване
(15)
Нито едно аржентинско дружество, невключено в извадката, не поиска индивидуално разследване на основание член 17, параграф 3 от основния регламент.
3.4. Съставяне на извадка от производители износители в Индонезия
(16)
За да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо съставянето на извадка и ако това е така - да направи съответен подбор, всички производители износители в Индонезия бяха приканени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване на процедурата информация.
(17)
Осем производители износители или групи от производители износители предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. Три дружества обаче съобщиха, че не са имали износ за Съюза през РП.
(18)
Останалите пет (групи от) производители износители си поделят целия обем на износа за Съюза през РП.
(19)
В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от четирима производители износители или групи от производители износители въз основа на най-големия представителен обем на износа на разглеждания продукт за Съюза, чието разследване обективно беше възможно в рамките на наличното време. Подбраната извадка съставляваше 99 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Съюза през РП, отчетен от петимата производители износители, упоменати в съображение 18 по-горе.
(20)
В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха консултирани всички известни производители износители, също както и индонезийските официални власти, като от тях не са постъпили никакви възражения.
3.5. Индивидуално разследване
(21)
Нито едно индонезийско дружество, невключено в извадката, не поиска индивидуално разследване на основание член 17, параграф 3 от основния регламент.
3.6. Съставяне на извадка от несвързани вносители
(22)
За да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо съставянето на извадка и ако това е така - да направи съответен подбор, всички несвързани вносители бяха приканени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване на процедурата информация. Никой от вносителите обаче не оказа съдействие при разследването.
3.7. Съставяне на извадка от производители от Съюза
(23)
Комисията обяви в известието за започване на процедурата, че е извършила подбор на извадка от производители от Съюза. Тази извадка се състоеше от осмина производители от Съюза, за които още преди да започне разследването беше известно на Комисията, че произвеждат биодизел. Комисията подбра тази извадка въз основа на производствения обем, обема на продажбите и географското местоположение. Включените в извадката производители от Съюза съставляваха 27 % от производството на Съюза.
(24)
Освен това в известието за започване на процедурата заинтересованите страни бяха приканени да изложат своите становища по отношение на предварителната извадка. След публикуването на предложената извадка, две от дружествата, които бе предвидено да бъдат включени в извадката, оттеглиха своето съдействие и бяха заменени с други две дружества. Промишлеността на Съюза също така излезе с коментара, че поради големия брой малки и средни предприятия - производители на биодизел, поне едно от тях би трябвало да бъде включено в извадката. Това искане беше прието.
(25)
Извадката се счита за представителна за промишлеността на Съюза.
3.8. Отговори на въпросника
(26)
Изпратени бяха въпросници на тримата включени в извадката производители износители или групи от производители в Аржентина, на четиримата включени в извадката производители износители или групи от производители в Индонезия и на осемте включени в извадката производители от Съюза.
(27)
Получени бяха отговори на въпросника от седемте включени в извадката производители износители или групи от производители в Аржентина и Индонезия, от осемте включени в извадката производители от Съюза и от трима ползватели.
3.9. Проверки на място
(28)
Комисията издири и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него и интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в обектите на следните дружества:
а)
производители на територията на Съюза
-
Bio-Oils Huelva S.L., Хуелва, Испания
-
Biocom Energia S.L., Валенсия, Испания
-
Diester Industrie S.A.S., Париж, Франция
-
Elin Biofuels S.A., Кифисия, Гърция
-
Novaol S.R.L., Милано, Италия
-
Perstorp BioProducts A.B., Стенунгсунд, Швеция
-
Preol A.S., Ловосице, Чешка република
-
VERBIO Vereinigte BioEnergie A.G., Лайпциг, Германия
б)
производители износители в Аржентина
-
Louis Dreyfus Commodities S.A., Буенос Айрес („LDC“);
-
група от свързани дружества „Renova“:
-
Molinos Rio de la Plata S.A., Буенос Айрес („Molinos“);
-
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I., Бахия Бланка („Oleaginosa“);
-
Renova S.A., Бахия Бланка („Renova“);
-
Vicentin S.A.I.C., Авеланеда („Vicentin“);
-
група от свързани дружества „Т6“:
-
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Росарио („AGD“);
-
Bunge Argentina S.A., Буенос Айрес („Bunge“);
-
T6 Industrial S.A., Puerto General San Martín, Санта Фе („T6“).
в)
търговци извън ЕС, свързани с производители износители в Аржентина
-
Molinos Overseas, Монтевидео, Уругвай („Molinos Overseas“);
-
Louis Dreyfus Commodities Suisse, Женева, Швейцария („LDC Suisse“);
г)
производители износители в Индонезия
-
PT. Ciliandra Perkasa, Джакарта, Индонезия („CPL“)
-
PT. Musim Mas, Медан, Индонезия („PTMM“)
-
PT. Pelita Agung Agrindustri, Медан, Индонезия („РАА“)
-
група от свързани дружества („Wilmar“), PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, PT. Wilmar Nabati Indonesia;
-
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, Медан, Индонезия („WBI“)
-
PT. Wilmar Nabati Indonesia, Медан, Индонезия („WINA“)
д)
търговци извън ЕС, свързани с производители износители в Индонезия
-
First Resources Limited, Suntex Tower Three, Сингапур („FRL“)
-
IM Biofuel Pte Ltd, Gateway West, Сингапур („IMBS“)
-
Inter-continental Oils and Fats Pte Ltd, Gateway West, Сингапур („ICOF“)
-
Virgen Oils & Fats Pte Ltd, Marina Bay Financial Centre, Сингапур („VOF“)
-
Wilmar Trading Pte Ltd, Neil road, Сингапур
е)
вносители в Съюза, свързани с аржентински и индонезийски износители
-
Campa Iberia S.A.U., Тарагона, Испания („CAMPA“)
-
IM Biofuel Italy S.R.L., Милано, Италия („IMBI“)
-
Louis Dreyfus Commodities España S.A., Мадрид, Испания („LDC Испания“);
-
Losur Overseas S.A., Мадрид, Испания („Losur“);
-
Wilmar Europe Trading B.V., Barendrecht, Нидерландия („WET BV“) (5)
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(29)
Разглежданият продукт е моноалкилни естери на мастни киселини и/или парафинови газьоли, получени посредством синтез и/или хидрообработка, от неизкопаем източник, в чист вид или включени в смес, с произход от Аржентина и Индонезия, понастоящем класирани в кодове по КН ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97, 3826 00 10 и ex 3826 00 90 („разглежданият продукт“, обикновено наричан „биодизел“).
(30)
Разследването показа, че биодизелът, произведен в Аржентина, е изключително от вида „соев метилов естер“ (СМЕ), получен от соево масло, и че биодизелът, произведен в Индонезия, е изключително от вида „палмов метилов естер“ (ПМЕ), получен от палмово масло, докато биодизелът, произведен в Съюза, е предимно от вида „метилов естер от семена на рапица“ (рапичен метилов естер, РМЕ), но също и от други суровини, включително отпадъчни масла, както и необработени масла.
(31)
СМЕ, ПМЕ и РME принадлежат изцяло към категорията на метиловите естери на мастни киселини (МЕМК). Терминът „естер“ препраща към трансестерификацията на растителните масла, а именно смесването на маслото с алкохол, при което се получава биодизел, а като страничен продукт - и глицерин. Терминът „метил“ препраща към метанола, който е най-често използваният алкохол в този процес.
(32)
Биодизелът на основата на СМЕ и този на основата на ПМЕ биха могли да бъдат използвани в чистия им вид, но в общия случай те биват смесвани, било помежду им, било с РME, преди да бъдат използвани в Европейския съюз. Причината за смесването на СМЕ с ПМЕ е, че СМЕ в чистия му вид не отговаря на европейския стандарт EN 14214 по отношение на йодното и цетановото число. Причината за смесването на ПМЕ (и СМЕ) с РМЕ е, че ПМЕ и СМЕ имат по-висока гранична температура на филтруемост през студен филтър (СFРР) от РМЕ и поради това не са подходящи за използване в чистия им вид през зимните месеци в студените райони на Европейския съюз.
(33)
Смесите на биодизели с минерален дизел в крайна сметка се използват в транспортния сектор като гориво в дизеловите двигатели на пътни превозни средства, като автомобили, камиони, автобуси, а така също и влакове. Биодизелите в чистия им вид или смесени с минерални дизели могат да се използват и като топливно гориво в домашни, търговски или промишлени топливни котли, както и като гориво в генератори за производство на електроенергия.
2. Сходен продукт
(34)
Разследването показа, че разглежданият продукт, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Аржентина и Индонезия, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, имат сходни основни физически, химически и технически характеристики и употреби. По тази причина временно се приема, че те са сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. Искане за изключване на продукти
(35)
Един индонезийски производител поиска фракциите на метилови естери да се изключат от обхвата на продукта, предмет на процедурата. Фракционната дестилация на метиловите естери на мастни киселини ги разделя на съставки с различни химически характеристики и с различна крайна употреба. Въпросният производител заяви, че разделените на фракции метилови естери, произвеждани и изнасяни от дружеството за ЕС, не са биодизел и не се използват като гориво, а за други промишлени приложения. Той заяви също така, че суровината, използвана за тези разделени на фракции метилови естери, е кокосово масло или масло от палмови ядки, а не сурово палмово масло, което обикновено се използва за производство на биодизел в Индонезия.
(36)
Фракциите на метилови естери спадат към описанието на разглеждания продукт, тъй като те си остават метилови естери на мастни киселини и са произведени от суровини, които се използват за производството на биодизел. Въпреки че сами по себе си те не отговарят на европейския стандарт (EN 14214), те могат да се смесват с други биодизели с цел създаването на смес, която да отговаря на този стандарт. Абсолютно същото съждение е приложимо и за биодизела на основата на палмов метилов естер, който сам по себе си не отговаря на европейския стандарт без смесване. Ето защо този аргумент се отхвърля.
(37)
Един европейски вносител на метилови естери на мастни киселини на основата на масло от палмови ядки с произход от Индонезия поиска да се ползва с митнически облекчения като краен потребител на своя внос, който не е бил предназначен за използване като гориво, а за преработка в ненаситен мастен алкохол.
(38)
Митническите облекчения, свързани с крайната употреба, са режим, който се прилага от националните митнически администрации и при който митата, платими при вноса, са предмет на облекчения въз основа на крайната удостоверена употреба на внасяните суровини. Режимът е уреден с разпоредбите за прилагане на Митническия кодекс на Общността (6).
(39)
Това искане ще бъде разгледано на окончателния етап от разследването, след като Комисията получи становищата на заинтересованите страни за това доколко целесъобразно е едно такова искане, що се отнася до вноса на метилови естери на мастни киселини на основата на масло от палмови ядки, непредназначени да бъдат използвани като гориво. Тези становища следва да дадат отговор на въпроса дали подобно облекчение би могло да се използва за заобикаляне на евентуалните окончателни мита, ако бъдат наложени такива, и за въздействието върху вноса на биодизел, непредназначен за използване като гориво, от държави, които вече са обект на мерки.
В. ДЪМПИНГ
1. Аржентина
1.1. Нормална стойност
(40)
Комисията първоначално провери, по отношение на всеки включен в извадката производител износител, дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти в Аржентина е бил представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на експортните продажби на разглеждания продукт за Съюза през РП в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Комисията установи, че при всяко включено в извадката дружество или група от дружества, общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на експортните продажби за Съюза пред РП.
(41)
След това Комисията определи, по отношение на всяко включено в извадката дружество или група от дружества, видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са еднакви или сравними с видовете, които се продават за износ за Съюза.
(42)
За всеки вид на продукта, продаван от отделните включени в извадката дружества или групи от дружества на техния вътрешен пазар и счетен за идентичен или сравним с вида на продукта, продаван за износ в Съюза, бе преценено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта бяха сметнати за достатъчно представителни в случаите, когато общият обем на продажбите на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар през РП съставлява най-малко 5 % от общия обем на продажбите за износ в Съюза на съпоставимия вид на продукта.
(43)
Впоследствие Комисията провери за всяко включено в извадката дружество или група от дружества дали продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар са направени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като за всеки вид на продукта беше установен делът на продажбите с печалба на независими клиенти на вътрешния пазар през РП.
(44)
Разследването показа, че аржентинският пазар е силно регулиран от държавата. Смесването на изкопаем дизел с биодизел е задължително в Аржентина (7-процентно съдържание на биодизел през РП). Необходимото общо количество биодизел, за да се отговори на това изискване за смесите, е разпределено под формата на квоти между определен брой аржентински производители на биодизел. Нефтените компании са длъжни да закупуват биодизел именно от тези произвеждащи биодизел аржентински дружества, за да отговорят на изискването за задължително смесване. Цената се определя от държавата и се публикува от аржентинското Министерство на енергетиката. През РП тази държавно определена референтна цена е изчислена по сложна формула, която отчита производствени разходи (суровини, транспортни и други разходи) и осигурява реализирането на определена печалба. Параметрите, използвани при определянето на референтната цена, са установени на основата на разчетните разходи на най-неефективния производител, намираш се в най-отдалечения район на тази държава, което е довело до значителна рентабилност за аржентинските производители.
(45)
При тези условия продажбите на вътрешния пазар не бяха сметнати за осъществявани при обичайни търговски условия, а нормалната стойност на сходния продукт трябваше да бъде временно конструирана в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент посредством добавяне към собствените производствени разходи на дружеството през разследвания период на извършените разходи за реализация, общи и административни разходи („РОА“), както и на разумен марж на печалбата. Жалбоподателите изтъкнаха, че системата от диференцирани експортни данъчни ставки в Аржентина понижава цената на соевите зърна и соевото масло и по този начин изкривява разходите на производителите на биодизел. На този етап Комисията не разполага с достатъчно информация, за да вземе решение относно това, кой би бил най-подходящият отговор на това твърдение. Въпросът за това дали разходите достоверно отразяват разходите, свързвани с производството на разглеждания продукт, ще бъде допълнително разгледан на етапа на окончателните мерки, както и в хода на текущото разследване на субсидирането.
(46)
Предвид преобладаващите пазарни условия, описани в съображение 44 по-горе, Комисията счита, че размерът на печалбата не може да се основава на действителните данни за включените в извадката дружества. Поради това размерът на печалбата, използван при конструирането на нормалната стойност, бе установен в съответствие с разпоредбата на член 2, параграф 6, буква в) от основния регламент на основата на разумния размер на печалбата, която би могла да постигне една новосъздадена и иновативна капиталоемка промишленост от този вид при нормални условия на конкуренция в рамките на свободен и отворен пазар, а именно 15 % на основата на оборота.
1.2. Експортна цена
(47)
Включените в извадката производители износители са изнасяли за Съюза било директно за несвързани клиенти, било чрез свързани дружества.
(48)
Когато разглежданият продукт е бил директно изнасян за независими клиенти в Съюза, експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент въз основа на действително платените или платими цени за разглеждания продукт.
(49)
Когато експортните продажби за Съюза са били извършвани чрез свързани търговски дружества, находящи се на територията на Съюза, експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цената, на която внесеният продукт е бил за първи път препродаден на независими клиенти в Съюза. В тези случаи бяха извършени корекции по отношение на всички разходи, направени между вноса и препродажбата, и за реализиране на печалба. За целите на това изчисление беше счетено за разумно ниво на печалбата от 5 % въз основа на оборота.
1.3. Сравнение
(50)
Нормалната стойност и експортната цена на включените в извадката производители износители бяха сравнени на база франко завода.
(51)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, надлежно бяха отчетени под формата на корекции разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(52)
Въз основа на това бяха направени корекции за разходи за транспорт, навло и застраховки, обработка, товарене и допълнителни разходи, износни мита и комисиони във всички случаи, в които беше установено, че се отразяват върху сравнимостта на цените.
(53)
В случаите, когато експортните продажби за Съюза са били реализирани чрез свързани търговски дружества, находящи се извън Съюза, Комисията проучи въпроса дали тези свързани търговци следва да бъдат разглеждани като отдел за експортни продажби на този производител износител или като агент, работещ на базата на комисиона.
(54)
Едно търговско дружество беше тясно свързано с производителя износител и изцяло контролирано от него, нямаше никакви правомощия да договаря, нито да влияе върху цените или условията на доставка, и търгуваше изключително с продукти, произведени от производителя износител в Аржентина. Поради това то беше счетено за отдел за експортни продажби на този производител износител и не бе направена корекция за комисионите. При едно търговско дружество, находящо се извън ЕС, беше установено, че има по-свободни връзки с производителя износител в Аржентина, не е под негов контрол и търгува с определен брой други продукти, произведени от други производители. В този случай беше счетено, че търговското дружество упражнява функции, подобни на тези на търговец, работещ на базата на комисиона. Вследствие на това експортните продажни цени бяха коригирани в съответствие с член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент, за да се вземе предвид условната надценка, получена от търговеца.
(55)
Действителната разлика между продажните цени, определени от производителя износител в Аржентина за свързания търговец, и продажните цени, определени от свързаните търговци за първия независим клиент в ЕС, не беше използвана при изчисляването на корекцията. Корекцията беше изчислена на основата на разходите за реализация, общите и административните разходи на свързания търговец, както и на разумен размер на печалбата. Действителната печалба на дружеството не беше счетена за достоверна, предвид характера на връзката между дружествата.
1.4. Дъмпингов марж
(56)
По отношение на включените в извадката производители износители среднопретеглената нормална стойност за всеки вид на сходния продукт беше сравнена със среднопретеглената експортна цена, в съответствие с предвиденото в член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(57)
Среднопретегленият дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент. Този марж беше изчислен въз основа на маржовете, установени за тримата включени в извадката производители износители.
(58)
По отношение на всички други производители износители в Аржентина дъмпинговият марж беше определен въз основа на наличните факти, в съответствие с член 18 от основния регламент. За целта най-напред беше установена степента на съдействие, като обемът на износа за Съюза, посочен от оказалите съдействие производители износители, беше сравнен със съответните статистически данни на Евростат за вноса. Тъй като нивото на съдействие беше много високо при 100 % от общия износ за Съюза през РП, остатъчният дъмпингов марж, приложим за всички други производители износители в Аржентина, беше определен на ниво, съответстващо на нивото, установено за включения в извадката оказал съдействие производител износител с най-високия дъмпингов марж.
(59)
Установените по този начин временни дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са, както следва:
Дъмпингов марж
Дружество
Временен дъмпингов марж
Louis Dreyfus Commodities S.A.
7,2 %
Група „Renova“ (Molinos Rio de la Plata S.A., Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A. и Vicentin S.A.I.C.)
6,8 %
Група „T6“ (Aceitera General Deheza S.A., Bunge Argentina S.A.)
10,6 %
Други оказали съдействие дружества
7,9 %
Всички останали дружества
10,6 %
2. Индонезия
2.1. Нормална стойност
(60)
Комисията първоначално провери, по отношение на всеки включен в извадката производител износител, дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти в Индонезия е бил представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на експортните продажби на разглеждания продукт за Съюза през РП в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Комисията установи, че, с изключение на двама износители производители, продажбите на вътрешния пазар не са представителни.
(61)
По отношение на производителите износители с всеобща представителност Комисията впоследствие определи видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са еднакви или сравними с видовете, които се продават за износ за Съюза.
(62)
При тези идентични или сравними видове на продукта беше проверено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта бяха сметнати за достатъчно представителни, когато общият обем на продажбите на този вид на продукта от производителите износители на вътрешния пазар на независими клиенти през РП е представлявал най-малко 5 % от общия обем на продажбите на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза. Що се отнася до производителите износители с глобална представителност, не бяха установени представителни продажби, нито каквито и да било продажби на вътрешния пазар на изнасяния вид на продукта.
(63)
Поради това за всички производители износители нормалната стойност на сходния продукт бе временно конструирана в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент посредством добавяне към собствените производствени разходи на дружеството през разследвания период на извършените разходи за реализация, общи и административни разходи („РОА“), както и на разумен марж на печалбата. Жалбоподателите изтъкнаха, че системата от диференцирани експортни данъчни ставки в Индонезия понижава цената на палмовото масло и по този начин изкривява разходите на производителите на биодизел. На този етап Комисията не разполага с достатъчно информация, за да вземе решение относно това, кой би бил най-подходящият отговор на това твърдение. Въпросът за това дали разходите достоверно отразяват разходите, свързвани с производството на разглеждания продукт, ще бъде допълнително разгледан на етапа на окончателните мерки, както и в хода на текущото разследване на субсидирането.
(64)
Разследването показа, че индонезийският вътрешен пазар на биодизел е силно регулиран от държавата. Изцяло държавното нефто- и газодобивно дружество Pertamina далеч изпреварва по мащабите на своята дейност останалите дружества, присъстващи на вътрешния пазар (повече от 90 % от закупуваните количества биодизел на вътрешния пазар от включените в извадката производители). Pertamina е задължена от държавата да смесва с изкопаеми горива биогоривата, предназначени за продажба в нейните газостанции. Ежемесечно индонезийското Министерство на търговията по административен път фиксира т.нар. „цена HPE“ (наречена още „еталонна експортна цена“), използвана при изчисляването на месечното ниво на износните мита. Pertamina закупува биодизел по цената HPE, определена от индонезийското правителство.
(65)
При тези условия нямаше как размерът на печалбата да се основава на действителните данни, подадени от дружествата, включени в извадката, поради това че продажбите на вътрешния пазар не бяха сметнати за осъществени при обичайни търговски условия. Поради това размерът на печалбата, използван при конструирането на нормалната стойност, бе установен в съответствие с разпоредбата на член 2, параграф 6, буква в) от основния регламент на основата на разумния размер на печалбата, която би могла да постигне една новосъздадена и иновативна капиталоемка промишленост от този вид при нормални условия на конкуренция в рамките на свободен и отворен пазар, а именно 15 % на основата на оборота.
2.2. Експортна цена
(66)
Включените в извадката производители износители са изнасяли за Съюза било директно за несвързани клиенти, било чрез свързани дружества.
(67)
Когато разглежданият продукт е бил директно изнасян за независими клиенти в Съюза, експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент въз основа на действително платените или платими цени за разглеждания продукт.
(68)
Когато експортните продажби за Съюза са били извършвани чрез свързани търговски дружества, находящи се на територията на Съюза, експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цената, на която внесеният продукт е бил за първи път препродаден на независими клиенти в Съюза. В тези случаи бяха извършени корекции по отношение на всички разходи, направени между вноса и препродажбата, като беше счетено за разумно ниво на печалбата от 5 % въз основа на оборота.
(69)
Допълнителните суми, фактурирани на клиентите в една държава членка, които след покупката на биодизел желаеха да се възползват от предвиденото в действащата нормативна уредба „двойно отчитане“ на биодизела (7), не бяха счетени за част от експортната цена. Тези допълнителни суми не са свързани с разглеждания продукт сам по себе си, а по-скоро с предоставянето на документи от свързания вносител, за да получи държавен сертификат, който да даде възможност на клиента на вносителя да изпълни необходимите условия за смесване само на половината биодизел (като се има предвид, че този биодизел може да бъде отчетен „двойно“).
2.3. Сравнение
(70)
Нормалната стойност и експортната цена на включените в извадката производители износители бяха сравнени на база франко завода.
(71)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, надлежно бяха отчетени под формата на корекции разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(72)
Въз основа на това бяха направени корекции за разходи за транспорт, навло и застраховки, обработка, товарене и допълнителни разходи, разходи за кредити, износни мита, разноски за експертни становища, банкови такси и комисиони във всички случаи, в които беше установено, че се отразяват върху сравнимостта на цените.
(73)
В случаите, когато експортните продажби за Съюза са били реализирани чрез свързани търговски дружества, находящи се извън Съюза, Комисията проучи въпроса дали тези свързани търговци следва да бъдат разглеждани като отдел за експортни продажби на този производител износител или като агент, работещ на базата на комисиона.
(74)
За едно дружество или група от дружества бе установено, че е сключило(а) договор със свързано търговско дружество за търговия, наред с други неща, с биодизел срещу комисиона. В този случай беше счетено, че свързаният търговец следва да се третира като агент, работещ на базата на комисиона и поради това експортните продажни цени бяха коригирани в съответствие с член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент, за да се вземе предвид надценката, получена от търговеца.
(75)
При един производител износител разглежданият продукт (ПМЕ) е бил смесен с РМЕ, преди да бъде продаден на първия независим клиент. Поради това, в съответствие с член 2, параграф 10, буква а) беше направена корекция, за да се отчетат различията във физическите характеристики на разглеждания продукт.
2.4. Дъмпингов марж
(76)
По отношение на включените в извадката производители износители среднопретеглената нормална стойност за всеки вид на сходния продукт беше сравнена със среднопретеглената експортна цена, в съответствие с предвиденото в член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(77)
Среднопретегленият дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент. Този марж беше изчислен въз основа на маржовете, установени за включените в извадката производители износители, като не беше взет под внимание маржът на производителя износител с нулев дъмпингов марж.
(78)
По отношение на всички други производители износители в Индонезия дъмпинговият марж беше определен въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. За целта най-напред беше установена степента на съдействие, като обемът на износа за Съюза, посочен от оказалите съдействие производители износители, беше сравнен със съответните статистически данни на Евростат за вноса. Тъй като нивото на съдействие беше много високо при 99 % от общия износ за Съюза през РП, остатъчният дъмпингов марж, приложим за всички други производители износители в Индонезия, беше определен на ниво, съответстващо на нивото, установено за включения в извадката оказал съдействие производител износител с най-високия дъмпингов марж.
(79)
Установените по този начин временни дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са, както следва:
Дъмпингов марж
Дружество
Временен дъмпингов марж
PT. Ciliandra Perkasa
0,0 %
PT. Musim Mas
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri
5,3 %
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia
9,6 %
PT. Wilmar Nabati Indonesia
9,6 %
Други оказали съдействие дружества
6,5 %
Всички останали дружества
9,6 %
Г. ВРЕДА
1. Определение за промишленост на Съюза и за производство на Съюза
(80)
Сходният продукт се произвежда от 254 производителя от Съюза. Те представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент и ще се наричат по-долу „промишлеността на Съюза“.
(81)
Получени бяха твърдения, че значителен брой от крупните производители от Съюза са свързани с износители в Аржентина и/или внасят биодизел от Аржентина, и поради това следва да се изключат от определението за промишленост на Съюза.
(82)
След разследване, три дружества бяха изключени от определението за промишленост на Съюза поради зависимостта им от вноса с произход от засегнатите държави, когато вносът достигна съответно 63 %, 85 % и 71 % от собственото им производство през РП. Други две дружества бяха изключени, тъй като не са произвеждали биодизел през разследвания период. Данни от тези дружества изобщо не бяха използвани в разделите по-долу. Беше направено временното заключение, че не са налице основания за изключването на които и да било други производители от Съюза от определението за промишленост на Съюза.
(83)
За установяване на общия обем на производството в Съюза през РП беше използвана цялата налична информация за промишлеността на Съюза, включително предоставената в жалбата информация и събраните от Комисията данни от производителите в Съюза преди започването на разследването и след това. Въз основа на тази информация бе установено, че общият обем на производството на Съюза е бил около 9 052 871 тона през РП. Както е посочено по-горе, в извадката бяха включени осем производители от Съюза, което представлява 27 % от общия обем на производството на сходния продукт в Съюза.
2. Потребление на Съюза
Таблица 1
Потребление на Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
В тонове
11 165 831
11 538 511
11 159 706
11 728 400
Индекс 2009 г. = 100
100
103
100
105
Източник:
Евростат, данни от промишлеността на Съюза
(84)
Потреблението в Съюза беше установено на базата на обема на общото производство на Съюза на пазара на Съюза на всички производители от Съюза, минус изнесените от тях количества, плюс вноса от Аржентина и Индонезия и вноса от други трети държави.
(85)
Обемът на вноса от Аржентина и Индонезия беше получен от данните на Евростат за различните кодове по КН, в които е бил класиран продуктът.
(86)
Въз основа на гореизложеното, потреблението на биодизел в Съюза се е увеличило с 5 % между 2009 г. и края на РП.
3. Кумулативна оценка на въздействието на вноса от засегнатите държави
(87)
В съответствие с предвиденото в член 3, параграф 4 от основния регламент, въздействието на вноса от двете държави може бъде оценено кумулативно, само ако са изпълнени две условия.
(88)
Първото условие е дъмпинговият марж по отношение на вноса от двете държави да е по-висок от маржа de minimis и обемът на този внос да не е несъществен. Дъмпинговият марж, определен във връзка с вноса от Аржентина и Индонезия, е надвишавал прага de minimis, определен в член 9, параграф 3 от основния регламент, а обемът на вноса от всяка от засегнатите държави не е бил несъществен по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент, като пазарният дял през РП е от 10,8 % и 8,5 % съответно.
(89)
Второто условие е внесените продукти да са в конкуренция както помежду си, така и със сходния продукт на Съюза. Биодизелът, внесен от Аржентина и Индонезия, се смесва с минерален дизел от същите търговски дружества и се продава на клиенти в целия Съюз в пряка конкуренция с биодизела, произведен от промишлеността на Съюза.
(90)
С оглед на гореизложеното, беше направено временно заключение, че са изпълнени всички критерии по член 3, параграф 4 от основния регламент и че вносът с произход от Аржентина и Индонезия следва да се разглежда кумулативно за целите на анализа на вредата.
4. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатите държави
Таблица 2
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Внос от Аржентина
Тонове
853 589
1 179 285
1 422 142
1 263 230
Индекс 2009 г. = 100
100
138
167
148
Пазарен дял
7,6 %
10,2 %
12,7 %
10,8 %
Индекс 2009 г. = 100
100
135
167
141
Внос от Индонезия
Тонове
157 915
495 169
1 087 518
995 663
Индекс 2009 г. = 100
100
314
689
631
Пазарен дял
1,4 %
4,3 %
9,7 %
8,5 %
Индекс 2009 г. = 100
100
303
689
600
Общ пазарен дял
9,1 %
14,5 %
22,5 %
19,3 %
Индекс 2009 г. = 100
100
160
248
213
Източник:
Евростат
(91)
Обемът на вноса от Аржентина и Индонезия се е увеличил значително от 2009 г. до РП, като вносът, произхождащ от Индонезия, нараства с по-бързи темпове от вноса с произход от Аржентина. Пазарният дял се е увеличил от 9,1 % на 19,3 % през същия период.
5. Цени на вноса от засегнатите държави и подбиване на цените
5.1. Динамика на цените
Таблица 3
Цена на вноса (в EUR/тон)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Аржентина
629
730
964
967
Индекс 2009 г. = 100
100
116
153
154
Индонезия
597
725
864
863
Индекс 2009 г. = 100
100
121
145
145
Общо
624
728
920
921
Индекс 2009 г. = 100
100
117
147
148
Източник:
Евростат
(92)
Въпреки че вносните цени са се повишили през разглеждания период, по-специално между 2010 и 2011 година, цените на биодизела както от Аржентина, така и от Индонезия останаха по-ниски от цените на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
5.2. Подбиване на цените
(93)
С цел определяне на подбиването на цените през РП, коригираните на ниво франко завода и фактурирани на несвързани клиенти на пазара на Съюза среднопретеглени продажни цени на включените в извадката производители от Съюза бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени на вноса от включените в извадката аржентински и индонезийски производители към първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани с действащите мита и разходите, последващи вноса.
(94)
Направено бе сравнение между СМЕ от Аржентина и ПМЕ от Индонезия и продукта, произвеждан и продаван на пазара на Съюза, като за негова основа бе използвана граничната температура на филтруемост през студен филтър (СFРР), т.е. температурата, при която биодизелът се превръща обратно в мазнина и не може да се използва като гориво.
(95)
Всички продажби от Аржентина в ЕС са били при СFРР от 0 °С. Поради това тези продажби бяха сравнени с продажбите на производителите от Съюза на биодизел при CFPP от 0 °С.
(96)
Всички продажби от Индонезия в ЕС са били при CFPP от 13 °С. Предвид твърде малкия обем на продажбите на производителите от Съюза при тази CFPP - понеже ПМЕ от Индонезия почти винаги се смесва с друг вид биодизел от други източници, преди да бъде продаден на първия независим клиент, - прибягването до пряко сравнение не беше счетено за разумно. Поради това експортната цена на ПМЕ от Индонезия при CFPP от 13 °С беше коригирана нагоре до цена при CFPP от 0 °С, въз основа на ценовите различия на пазара на Съюза между продажбите на ПМЕ при CFPP от 13 °С, произвеждан от промишлеността на Съюза, и средната цена на биодизела при CFPP от 0 °С.
(97)
Въз основа на описаната по-горе методология разликата между цените на продуктите от Аржентина и Индонезия и цените в Съюза, изразена като процент от среднопретеглената цена франко завода на промишлеността на Съюза, т.е. маржът на подбиване на цените, варира в диапазона от 2,5 до 9,1 %.
6. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(98)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент изследването на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически показатели, определени за промишлеността на Съюза през анализирания период.
(99)
Както бе споменато по-горе, с оглед анализа на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, бяха използвани проверените данни за включените в извадка производители от Съюза.
(100)
За целите на анализа на вредата Комисията правеше разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вреда. Комисията анализира макроикономическите показатели за разглеждания период въз основа на предоставените от промишлеността на Съюза данни, отнасящи се до всички производители от Съюза. Комисията анализира микроикономическите показатели въз основа на проверените данни, събрани от нея от включените в извадката производители от Съюза.
(101)
Следните макроикономически показатели бяха оценени въз основа на информация, свързана с всички производители на биодизел в Съюза: производство, производствен капацитет, натоварване на мощностите, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност, размер на дъмпинговия марж и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг.
(102)
Следните микроикономически показатели бяха оценени въз основа на информацията за включените в извадката производители на биодизел в Съюза: средни цени за единица продукция, разходи за единица продукция, разходи за труд, стокови запаси, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали.
7. Макроикономически показатели
7.1. Производствен капацитет, производство и натоварване на мощностите
Таблица 4
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Производствен капацитет (в тонове)
20 359 000
21 304 000
21 517 000
22 227 500
Индекс 2009 г. = 100
100
105
106
109
Производствен обем (в тонове)
8 745 693
9 367 183
8 536 884
9 052 871
Индекс 2009 г. = 100
100
107
98
104
Натоварване на мощностите
43 %
44 %
40 %
41 %
Индекс 2009 г. = 100
100
102
92
95
Източник:
Данни, предоставени от промишлеността на Съюза
(103)
Производството на промишлеността на Съюза се е увеличило през разглеждания период, успоредно с потреблението. Равнището на капацитета се е запазило сравнително стабилно по-специално между 2010 г. и РП. Поради това натоварването на мощностите е останало на ниско ниво през целия период. Промишлеността на Съюза не е била в състояние да усвои вече изградените мощности, нито да се възползва в каквато и да било степен от разширените мощности през разглеждания период в очакване на евентуалното въздействие от налагането на мерки срещу САЩ, или от предвиденото въвеждане на системи от квоти и разширяването на правомощията от някои държави членки.
7.2. Обем на продажбите и пазарен дял
Таблица 5
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите (в тонове)
9 454 786
9 607 731
8 488 073
9 294 137
Индекс 2009 г. = 100
100
102
90
98
Пазарен дял
84,7 %
83,3 %
76,1 %
79,2 %
Индекс 2009 г. = 100
100
98
90
94
Източник:
Данни, предоставени от промишлеността на Съюза
(104)
Обемът на продажбите към несвързани дружества в Съюза е останал по-скоро стабилен през този период. Предвид слабото увеличение на потреблението през този период, тази стабилност на обема на продажбите е довела до намаляване на пазарния дял (намаление с 5,5 процентни пункта), в полза на вноса от разглежданите държави.
7.3. Растеж
(105)
Ръстът при промишлеността на Съюза намира отражение в нейните показатели за обема, като производство, продажби, и особено в пазарния ѝ дял. Въпреки нарастването на потреблението през анализирания период, пазарният дял на производителите от Съюза не се е увеличил успоредно с потреблението. През този период пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалявал, докато обемът на вноса е растял. През същия период вносът от Индонезия и Аржентина е успял да увеличи с 10 процентни пункта пазарния си дял. Обстоятелството, че промишлеността на Съюза не е могла в пълна степен да се възползва от разрастването на пазара, като цяло е оказало отрицателно въздействие върху икономическото ѝ състояние.
7.4. Заетост и производителност
Таблица 6
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Заетост - Еквивалент на пълно работно време (ЕПРВ)
1 858
2 055
2 061
2 079
Индекс 2009 г. = 100
100
111
111
112
Производителност (в тонове/ЕПРВ)
4 707
4 558
4 142
4 354
Индекс 2009 г. = 100
100
97
88
93
Източник:
Данни, предоставени от промишлеността на Съюза
(106)
Тъй като производството на биодизел е капиталоемка промишленост, която не изисква много работна ръка в производствения процес, и предвид обстоятелството, че сегашното производство на биодизел в голямата си част е възложено на подизпълнители, броят на хората, заети в производството, не е голям. Предвид наблюдаваното през периода слабо увеличение на обема на производството, то е съпътствано и от увеличение на заетостта.
(107)
Поради по-бързите темпове на увеличение на заетостта в сравнение с производството, производителността е намаляла със 7 процентни пункта между 2009 г. и края на РП.
7.5. Величина на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(108)
Промишлеността на Съюза понасяше вреда вследствие дъмпинговия внос от САЩ до 2009 г., когато започва разследваният период в рамките на настоящата процедура. Митата, които са в сила по отношение на вноса от САЩ, бяха замислени така, че да осигуряват равнопоставеност, която да позволи на промишлеността на Съюза да бъде в лоялна конкуренция с този внос и да се възстанови от претърпяната вреда.
(109)
Това очевидно така и не се случи. Промишлеността на Съюза понастоящем носи по-малко приходи отколкото през 2009 г. и е загубила известен пазарен дял, дори от 2009 г. насам, в полза на вноса от Аржентина и Индонезия, които подбиват цените в Съюза. Наблюдава се спад в натоварването на мощностите, независимо от това че потреблението в Съюза се е увеличило. Така и не станахме свидетели на възстановяване от предишния дъмпинг.
(110)
Дъмпинговите маржове за производителите износители в Аржентина и Индонезия са пояснени по-горе в раздела за дъмпинга. По отношение на един производител износител в Индонезия, чийто внос от Индонезия е с малък обем, не беше установено да е извършвал дъмпинг. Що се отнася до останалите производители износители в Индонезия и всички производители износители в Аржентина обаче беше установено, че извършват дъмпинг по отношение на биодизела на пазара на Съюза. Нещо повече, предвид количествата и цените на дъмпинговия внос от двете засегнати държави, въздействието на действителния дъмпингов марж не може да се смята за незначително.
8. Микроикономически показатели
8.1. Средни цени за единица продукция, разходи за единица продукция и разходи за заплати
Таблица 7
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Цена за единица продукция (EUR/t)
797
845
1 096
1 097
Индекс 2009 г. = 100
100
106
137
138
Цена за единица продукция (EUR/t)
760
839
1 089
1 116
Индекс 2009 г. = 100
100
110
143
147
Разходи за заплати (в EUR/ЕПРВ)
57 391
63 490
62 141
61 004
Индекс 2009 г. = 100
100
111
108
106
Източник:
отговори на въпросника, получени от включените в извадката производители от Съюза
(111)
Независимо от факта, че през разглеждания период промишлеността на Съюза е била в състояние да увеличи продажните си цени, поради лошата рапична реколта през 2011 г. производствените разходи са нараснали до такава степен, че не е можело да бъдат покрити от увеличение на продажните цени. Икономически неизгодно е било за промишлеността на Съюза да внася алтернативни суровини от Аржентина и Индонезия поради съществуващите данъчни режими в тези държави и затова тя е била принудена да прибегне до внос на готов биодизел, за да останат разходите ѝ на ниско ниво и по този начин да се намалят общите загуби.
(112)
В същото време разходите за заплати в дружествата, включени в извадката, са се увеличили през разглеждания период, принуждавайки отново дружествата да намират начини за намаляване на съвкупната им разходна тежест.
8.2. Стокови запаси
Таблица 8
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Стокови запаси (в тонове)
74 473
87 283
90 249
103 058
Индекс 2009 г. = 100
100
117
121
138
Източник:
отговори на въпросника, получени от включените в извадката производители от Съюза
(113)
През анализирания период стоковите запаси на биодизел са нараснали с около 40 %. Това увеличение на наличностите е наблюдавано през целия анализиран период. Но понеже биодизелът не може да се съхранява в продължение на повече от 6 месеца (средно периодът на съхранение е само около три месеца), данните за стоковите запаси имат само ограничена стойност при оценяването на икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
8.3. Рентабилност, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток и способност за привличане на капитали
Таблица 9
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Рентабилност
3,5 %
-0,3 %
-0,2 %
-2,5 %
Инвестиции (в хиляди евро)
188 491
156 927
149 113
141 578
Индекс 2009 г. = 100
100
83
79
75
Възвръщаемост на инвестициите
19 %
-2 %
-2 %
-24 %
Паричен поток (в хиляди евро)
244 001
-48 649
21 241
23 984
Индекс 2009 г. = 100
100
-20
9
10
Източник:
отговори на въпросника, получени от включените в извадката производители от Съюза
(114)
Рентабилността за включените в извадката производители от Съюза беше установена чрез изразяване на чистата печалба, преди облагането с данъци, от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза като процент от оборота на тези продажби. През анализирания период рентабилността за включените в извадката производители от Съюза е намаляла значително от 3,5 % на - 2,5 %.
(115)
Нивото на инвестициите в производството на биодизел, направени от включените в извадката производители от Съюза, е намаляло през периода, което показва, че макар включените в извадката производители все още да са били в състояние да инвестират в производството на биодизел, размерът на наличните ресурси за такива инвестиции е намалял успоредно с намаляването на пазарния дял на производителите от Съюза.
(116)
Възвръщаемостта на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза, която отразява резултата за тях, преди облагане с данъци, като процент от средната нетна отчетна стойност в началото и в края на периода на активите, използвани при производството на биодизел, е следвала същата отрицателна тенденция, която е наблюдавана и при рентабилността. Влошаването на възвръщаемостта на инвестициите е ясен знак за влошаването на икономическото състояние на промишлеността на Съюза през разследвания период.
(117)
Паричният поток, който представлява способността на промишлеността да финансира самостоятелно дейността си, е отбелязал значителен спад през анализирания период, което свидетелства за затруднението на включените в извадката дружества да се конкурират с дъмпинговия внос от Аржентина и Индонезия.
9. Заключение относно вредата
(118)
Анализът на проверените данни ясно показва, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент. В период на нарастващо потребление тя е загубила част от своя пазарен дял и е регистрала намаление на рентабилността, докато вносът е увеличил пазарния си дял и е подбивал цените на производителите от Съюза.
(119)
Други показатели също бележат низходяща тенденция или остават непроменени, дори след налагането на мерките срещу САЩ и включването в обхвата на митата на заобикалящия мерките внос с произход от Канада.
(120)
Производителите от Съюза са успели да отразят в цената по-голямата част от увеличението на производствените разходи в интервала от 2010 до 2011 г. (+ 33 процентни пункта), но само с понижаване на рентабилността до нулева стойност. Те обаче не са успели да отразят в цената по-нататъшното увеличение на разходите от 2011 г. до РП поради увеличение на цената на суровините, която представлява близо 80 % от пълната себестойност на произвеждания биодизел. Това увеличение на разходите не е могло да бъде поето изцяло от клиентите на пазара на Съюза, причинявайки съответните загуби през РП.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(121)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе проучен въпросът дали дъмпинговият внос с произход от засегнатите държави е причинил вреда на промишлеността на Съюза до такава степен, че тази вреда да бъде класифицирана като съществена.
(122)
Подложени бяха на анализ и други известни фактори, освен дъмпинговият внос, които в същото време са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, така че да се гарантира, че вредата, причинена от тях, не се приписва на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(123)
През разследвания период е установено, че малък процент (между 2 и 6 %) от вноса от Индонезия в ЕС не е бил дъмпингов. Установено беше, че останалият обем на вноса от Индонезия, а и целият внос от Аржентина са дъмпингови. С изваждането на малкото количество недъмпингов внос от общия внос, деклариран от Индонезия, не се повлиява подробно описаната по-горе тенденцията при вноса.
(124)
Разследването показа, че дъмпинговият внос на ниски цени от засегнатите държави е нараснал значително в количествено изражение (над два пъти) през разглеждания период. Това е довело до значително увеличение на пазарния му дял с 10 процентни пункта - от 9,1 % през 2009 г. на 18,8 % до края на РП.
(125)
В същото време, въпреки нарастването на потреблението, промишлеността на Съюза е загубила 5,5 процентни пункта пазарен дял през разглеждания период.
(126)
Средните цени на дъмпинговия внос са нараснали с 48 % между 2009 г. и РП, но са били значително по-ниски от тези на промишлеността на Съюза през същия период. Дъмпинговият внос е подбивал цените на промишлеността на Съюза при средна стойност на маржа на подбиване на цените от 4 % за Индонезия и 8 % за Аржентина през РП.
(127)
Натискът, упражняван от нарасналия дъмпингов внос на ниски цени на пазара на Съюза, не е позволил на промишлеността на Съюза да съобрази продажбените си цени с пазарните условия и с увеличението на разходите. Включените в извадката дружества са била в състояние да увеличат цената за клиентите си само с 38 %, като в същото време пълният размер на разходите им се е увеличил с 47 % през същия период.
(128)
Въз основа на гореизложеното временно се заключава, че дъмпинговият внос на ниски цени от засегнатите държави, който е подбивал цените на промишлеността на Съюза през РП и в същото време значително е разширил обема си, е имал решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Внос от други държави
Таблица 10
Други трети държави
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общо внос (в тонове)
699 541
256 327
161 973
175 370
Индекс 2009 г. = 100
100
37
23
25
Пазарен дял
6,3 %
2,2 %
1,5 %
1,5 %
Индекс 2009 г. = 100
100
35
23
24
Източник:
Евростат
(129)
Вносът от трети държави, главно от САЩ, Норвегия и Южна Корея, е отбелязал значителен спад от 2009 г. до края на РП. Този спад се дължи на налагането през 2009 г. на мерки по отношение на вноса от САЩ и на проведеното през 2010 г. разследване във връзка със заобикаляне на действащите мерки по отношение на вноса, изпращан от Канада. Предвид намаляването на пазарния дял на вноса от други трети държави към момента на влошаване на финансовото състояние на промишлеността на Съюза, приносът на вноса от други трети държави за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, можеше да бъде само незначителен. Ето защо не може да се направи заключението, че вносът от тези държави е прекъснал причинно-следствената връзка между понесената вреда и въздействието на дъмпинговия внос.
3.2. Недъмпингов внос от засегнатите държави
(130)
Беше констатирано съществуването на недъмпингов внос от засегнатите държави, но само през втората половина на 2011 г. Поради краткия период от време, през който е бил осъществяван този внос, и ограничените количества, той е могъл да причини само незначителна вреда на Съюза и не е в състояние да прекъсне причинно-следствената връзка между понесената вреда и въздействието на дъмпинговия внос.
3.3. Другите производители от Съюза
(131)
Предвид малкия обем на продукцията на производителите от Съюза, които са изключени от определението за промишленост на Съюза, както и предвид малкия обем на вноса им като цяло, тези производители не се разглеждат като допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
3.4. Внос, осъществен от промишлеността на Съюза
(132)
От Асоциацията на аржентинските производители на биодизел („CARBIO“) заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от вноса от Аржентина и Индонезия, осъществяван от производителите от Съюза. Те окачествиха този внос като самопричинена вреда и заявиха, че той не може да се разглежда като причина за вреда, дължаща се на поведението на аржентинското производители.
(133)
От данните, предоставени от промишлеността на Съюза, е видно, че през разглеждания период тя е внасяла от Аржентина и Индонезия определени количества биодизел, които съставляват до 60 % от целия внос през РП от тези държави. При все това тя заяви, че този внос е направен с цел да се самозащити. Възможността да се възползват от дъмпинговите цени на този внос в краткосрочен план е помогнала на производителите от Съюза да се задържат на пазара в средносрочен план.
(134)
Вносът на биодизел на дъмпингови цени от промишлеността на Съюза е нараснал съществено през 2011 г. и през РП, през който период ефектът от диференцираната експортна такса върху биодизела и суровините за него е бил най-осезаем, тъй като именно по това време вносът на суровините (соево и палмово масло) е станал икономически неизгоден в сравнение с вноса на крайния продукт. Системата, основаваща се на диференцирани експортни такси и в двете държави, предвижда по-високи такси за износа на суровини, отколкото за крайния продукт. Въпросът за това, дали тази диференцирана експортна такса може да се счита за субсидия по смисъла на член 2 от основния регламент за защита срещу субсидиран внос, ще бъде разгледан в рамките на текущото антисубсидийно разследване.
(135)
Например през някои месеци от РП цената на вноса на соево масло от Аржентина е била по-висока от цената на вноса на СМЕ, което е направило икономически неизгодна покупката на соево масло. При това положение закупуването на СМЕ е било единственият икономически оправдан вариант.
(136)
При всички обстоятелства, дори промишлеността на Съюза да не беше внесла тези количества биодизел, търговските дружества в Съюза щяха да ги внесат, да подбият с тях цените на промишлеността на Съюза и да ги продадат на пазара на Съюза, тъй като те и без това осъществяват внос от тези държави с цел продажба на дизеловите рафинерии в конкуренция с промишлеността на Съюза. Причинно-следствената връзка не е била нарушена от този внос и поради това този довод временно се отхвърля.
3.5. Капацитет на промишлеността на Съюза
(137)
От „CARBIO“ твърдят още, че вредата, причинена на промишлеността на Съюза, се дължи на свръхкапацитет, причинен от прекомерното разрастване. При 50-процентно натоварване на мощностите през 2008 г. те твърдят, че промишлеността е продължила да се разраства, без да е налице съизмеримо увеличение на търсенето.
(138)
Случаят е такъв, че през разглеждания период натоварването на мощностите в рамките на Съюза е останало ниско, достигайки най-ниската си точка от 40 % през РП. Поради това някои дружества не са използвали мощностите, с които са разполагали.
(139)
Натоварването на мощностите обаче е било ниско още в началото на разглеждания период и е останало ниско през целия период, а също така е било стабилно във включените в извадката дружества.
(140)
Включените в извадката дружества са били на печалба в началото на разглеждания период и губещи в края на същия период, със стабилно натоварване на мощностите. Логично е да се направи изводът, че цялата промишленост също е станала по-малко печеливша, докато в същото време натоварването на мощностите е останало стабилно. Ето защо този фактор не може да се разглежда като основна причина за вредата, тъй като изглежда липсва причинно-следствена връзка. Поради това този довод временно се отхвърля.
3.6. Липса на достъп до суровини и на вертикална интеграция
(141)
От „CARBIO“ също така твърдят, че промишлеността на Съюза понася вреда поради липсата на ефективност, по-специално тъй като тя не е вертикално интегрирана и не е разположена в близост до суровини.
(142)
Тези доводи временно се отхвърлят. Някои от включените в извадката дружества са разположени в пристанища с безпроблемен достъп до суровини, доставяни с кораби, а други включени в извадката дружества са разположили техните предприятия за производство на биодизел непосредствено на същото място, където са разположени и техните предприятия за производство на растително масло. Много производители на биодизел в Южна Европа умишлено са разположени в пристанищни зони, за да имат достъп до суровините, внасяни от Аржентина и Индонезия, или на същите места като техните клиенти (рафинерии за изкопаеми горива). Предвид факта, че ефектът от диференцираната експортна такса е да направи суровините по-скъпи от готовия продукт, е ясно, че това е нанесло вреда на промишлеността на Съюза, като е направило икономически невъзможно производството на ПМЕ и СМЕ в ЕС.
3.7. Други регулаторни фактори
(143)
От „CARBIO“ също така се позоваха на някои регулаторни фактори, които по тяхно твърдение са причинили вреда на промишлеността на Съюза; някои от тях са само предложения и към настоящия момент все още не са влезли в сила. Те обаче поставят ударението върху системата на „двойно отчитане“, която е описана по-долу.
(144)
С Директивата относно енергията от възобновяеми източници е въведено задължение за държавите членки да изискват определен процент от биодизела да се смесва с минерален дизел, преди той да бъде продаден на потребителите. Някои държави членки са се възползвали от разпоредбата на директивата, която позволява този процент да бъде намален наполовина, ако използваният биодизел е произведен от отпадъчни масла или използвани животински мазнини. Например ако съответната държава членка изисква 7 % биодизел да се смесват с 93 % минерален дизел, тези 7 % спадат на 3,5 %, ако биодизел е получен от отпадъчни масла.
(145)
От „CARBIO“ твърдят, че правилата за двойното отчитане са довели до спад в продажбите на биодизел от т. нар. „първо поколение“ с 1 милион метрични тона през РП и че това е причина за вреда за промишлеността на Съюза. Това твърдение се отхвърля, тъй като в извадката от производители от Съюза присъстват няколко дружества, които произвеждат двойно отчитан биодизел, и тяхното финансово състояние не се различава съществено от това на включените в извадката дружества, произвеждащи биодизел от необработени растителни масла. Тези дружества показаха по време на проверката на данните им, че цената на техния биодизел е била повлияна от ниската цена на дъмпинговия внос от Аржентина и Индонезия, тъй като те са в непряка конкуренция с ПМЕ и СМЕ от засегнатите държави.
(146)
Изтъкнато бе също така, че промишлеността на Съюза понася вреда, тъй като не инвестира повече в биогорива от второ поколение, като например използването на отпадъчни масла. Този аргумент бе временно отхвърлен, тъй като Съюзът не разполага с достатъчни количества отпадъчни масла, за да увеличи значително преработваните вече съществуващи количества.
3.8. Ограничения в държавите членки
(147)
От „CARBIO“ твърдят също, че вредата, нанесена на промишлеността на Съюза, не може да бъде причинена от внос от засегнатите държави поради съществуващите квотни системи и данъчни режими в различните държави членки, които ограничават достъпа до тези пазари. Освен това те твърдят, че някои пазари в ЕС са затворени за СМЕ и ПМЕ поради климатичните условия.
(148)
Съвсем правилно е твърдението им, че граничната температура на филтруемост през студен филтър („СFРР“) на ПМЕ (+ 13 °C) означава, че ПМЕ не могат да се използват на цялата територия на Съюза, без да са смесени с други биодизели, за да се снижи СFРР. CFPP на СМЕ от порядъка на 0 °C обаче позволява СМЕ да бъдат по-широко използвани, особено през летните месеци.
(149)
Твърдението, че именно регулаторната система в някои държави членки причинява вреда на промишлеността на Съюза, беше предмет на обстоен анализ по време на цялото разследване.
(150)
В някои държави членки се прилагат квотни системи, по силата на които е определена конкретна производствена квота за дружествата в тази държава членка или в други държави членки на територията на Съюза. Повечето държави обаче са дали предимства чрез използване на данъчната система и тези предимства постепенно биват намалявани или оттегляни.
(151)
Франция например прилага предимство, заключаващо се в „необлагаем размер“ от 90 EUR за тон за произведения биодизел от съответната квота. Предвид ниското ниво на цените на дъмпинговия внос обаче, често по-евтин е вариантът да се внася биодизел, отколкото той да се закупува от промишлеността на Съюза, дори да се прибави данъчното предимство. Това проличава от факта, че аржентинският внос има отчетливо присъствие на френския пазар.
(152)
В някои държави членки не се извършва никакъв внос от Аржентина и Индонезия, било поради климатичните условия, било поради съществуващите квотни системи. В по-голямата част от Съюза обаче се извършва внос от Аржентина и Индонезия, било поради липсата на квотна система, било поради това че цената е по-ниска от всякакво данъчно предимство, което дадена държава членка може да предостави.
(153)
Предвид това че, в смес с произведен в Съюза РМЕ или друг вид биодизел, ПМЕ и СМЕ могат да бъдат продавани в Съюза, и предвид наличието на внос в големи количества и на дъмпингови цени дори в държавите членки, прилагащи системи от данъчни предимства, този аргумент временно се отхвърля, тъй като съществуващите квотни системи и данъчни режими не са в състояние да прекъснат причинно-следствената връзка между вредата и въздействието на дъмпинговия внос.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(154)
Горният анализ показа, че е налице съществено увеличение на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос на ниски цени с произход от засегнатите държави. Едновременно с това беше установено, че този внос е подбивал цените на производителите от Общността през РП.
(155)
Данните сочат, че поради нарасналия обем на дъмпинговия внос на ниски цени от засегнатите държави икономическото състояние на промишлеността на Съюза се е влошило значително.
(156)
В рамките на горния анализ беше направено съответно разграничение и отделяне на въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносното въздействие на дъмпинговия внос. Въз основа на този анализ е направено временното заключение, че дъмпинговият внос от засегнатите държави е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
(157)
В съответствие с член 3, параграф 7 от основния регламент бяха подложени на анализ и други известни фактори, освен дъмпинговият внос, без да бъдат открити доказателства, че същите прекъсват причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(158)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията разгледа въпроса дали, въпреки заключението относно вредоносния дъмпинг, съществуват неоспорими основания да се заключи, че предприемането на мерки в този конкретен случай не е в интерес на Съюза. Интересът на Съюза беше анализиран на базата на оценка на всички засегнати интереси, в това число тези на промишлеността на Съюза, на вносителите, на доставчиците на суровини и на ползвателите.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(159)
Както беше споменато по-горе, промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос с произход от засегнатите държави. Непредприемането на мерки най-вероятно би довело до продължаване на негативната тенденция по отношение на финансовото състояние на промишлеността на Съюза. Особено характерно за състоянието на промишлеността на Съюза е намалението на рентабилността от + 3 % през 2009 г. на - 2,5 % до края на РП. Всяко допълнително намаление на производителността в крайна сметка би довело до намаляване на производството и нови закривания на производствени обекти, което от своя страна би застрашило заетостта и инвестициите в Съюза.
(160)
Налагането на мерки би възстановило лоялната конкуренция на пазара. Тенденцията в посока спад на рентабилността на промишлеността на Съюза е резултат от трудностите, които тя среща при конкурирането си с дъмпинговия внос на ниски цени с произход от засегнатите държави, което обстоятелство се дължи също така на режима на експортни такси и в двете държави, който води до намаляване на цената на вноса на СМЕ и ПМЕ на пазара на Съюза и същевременно до увеличаване на цената на суровините. Поради това налагането на антидъмпингови мерки би могло да позволи на промишлеността на Общността да повиши своята рентабилност до равнищата, които се считат за необходими за този капиталоемък промишлен отрасъл.
(161)
Мерките следва да дадат възможност на промишлеността на Съюза да започне да се възстановява от вредоносния дъмпинг, установен по време на разследването.
2. Интерес на несвързаните вносители/търговци в Съюза
(162)
Несвързаните вносители/търговци в Съюза бяха поканени да заявят своя интерес пред Комисията. Въпреки това нито един вносител не оказа съдействие в хода на разследването.
(163)
В отсъствието на данни от несвързаните вносители или търговци, липсват доказателства за това, че налагането на мерки ще бъде в явно противоречие с интересите на тези страни.
3. Интерес на ползвателите и потребителите
(164)
При започването на процедурата бяха изпратени въпросници до всички известни дружества ползватели, ангажирани с производството и дистрибуцията на минерален дизел, както и със задължителното смесване на минералния дизел с биодизел.
(165)
Трима ползватели на биодизел отговориха на въпросника за ползвателите, но заявиха, че биодизелът съставлява много малък дял от съвкупната им търговска дейност. Те заявиха, че тъй като те ще бъдат правно задължени да закупуват биодизел, както и преди, ако дадено мито доведе до повишаване на цената на биодизела, това увеличение автоматично ще се прехвърли върху техните клиенти.
(166)
Предвид ограничения обем на наличната информация, налагането на мерки би трябвало да има изключително ограничен ефект върху крайния потребител, предвид ниския процент на биодизел, който се смесва до образуването на минералното дизелово гориво, закупувано в бензиностанциите. Не бяха открити доказателства за това, че налагането на мерки ще бъде в явно противоречие с интересите на ползвателите или потребителите.
4. Интерес на доставчиците на суровини
(167)
От едно сдружение на доставчици на суровини - „FEDIOL“ (федерация, представляваща европейската промишленост за производство на растителни масла и богати на белтък храни, в Европа) - отговориха на въпросника, изпратен до доставчиците на суровини. Те заявиха, че вносът от засегнатите държави е намалил търсенето на рапично масло в целия Съюз, като търсенето е спаднало с над 1 милион тона между 2009 и 2011 година.
(168)
Те считат, че налагането на мерките ще има положително въздействие върху отрасъла на доставките в ЕС, тъй като ще се увеличи натоварването на мощностите. Всяко увеличение на търсенето на рапично масло би се отразило благотворно на сектора на комбинираните фуражи, тъй като се касае за остатъци от производството на рапично масло, и на земеделския сектор в ЕС, в качеството му на производител на рапица.
(169)
Полученото доказателство следователно свидетелства за това, че налагането на мерки би било в интерес на доставчиците на суровини в Съюза.
5. Заключение относно интереса на Съюза
(170)
Налагането на мерки върху вноса на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия очевидно ще бъде в интерес на промишлеността на Съюза. Това би позволило на промишлеността на Съюза да се разрасне и да започне да се възстановява от вредата, причинена от дъмпинговия внос. Ако обаче не бъдат наложени мерки, икономическото състояние на промишлеността на Съюза ще продължи да се влошава и ще се наложи още повече стопански субекти да преустановят дейността си. Макар и да не беше възможно да се направи недвусмислено заключение по отношение на ползвателите и вносителите, налагането на мерки би трябвало да е в интерес на доставчиците на суровини.
(171)
Не съществуват необорими причини, които да сочат, че би било несъмнено в противоречие с интереса на Съюза да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки върху вноса на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(172)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
1. Ниво на отстраняване на вредата
(173)
При определянето на размера на тези мерки бяха взети под внимание, без да бъдат завишени, установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза.
(174)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за премахване на ефекта от вредоносния дъмпинг, беше преценено, че всяка една мярка би трябвало да позволява на промишлеността на Съюза да покрие разходите си и да извлече печалба преди данъчното облагане, която би могла да се постигне в разумни граници при нормални условия на конкуренция, т.е. при липса на дъмпингов внос.
(175)
За тази цел марж на печалбата в размер на 15 % от оборота би могъл да се счита за подходящо ниво, което промишлеността на Съюза би могла да очаква да реализира в отсъствието на вредоносен дъмпинг, на базата на заключенията, направени по време на предходното разследване, засягащо вноса от САЩ, при което този марж бе счетен за достатъчен за гарантиране на производствените инвестиции на тази промишленост в дългосрочен план.
(176)
На тази основа беше изчислена цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза, която не води до вреда. Невредоносната цена е получена чрез коригиране на продажбените цени на включените в извадката производители от Съюза с фактическата печалба/загуба по време на РП и добавяне на посочения по-горе марж на печалбата.
(177)
Впоследствие беше определено необходимото увеличение на цената въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на включените в извадката производители износители в засегнатите държави, установена за целите на изчисляването на подбиването на цената, с невредоносната цена на сходния продукт, продаван от включените в извадката производители от Съюза на пазара на Съюза през РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това беше изразена като процент от общата CIF стойност на вноса.
2. Временни мерки
(178)
В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент, следва да се въведат временни антидъмпингови мита по отношение на вноса на биодизел с произход от Аржентина и Индонезия в съответствие с правилото за по-малкото мито, т.е. на нивото на по-ниския от двата изчислени маржа (дъмпинга или вредата).
(179)
Ставките на антидъмпинговото мито са установени по пътя на съпоставяне на маржовете на отстраняване на вредата с дъмпинговите маржове. Съответно временните ставки на антидъмпинговото мито, изразени като CIF цена на границата на Съюза, без платено мито, са, както следва:
Държава
Дружество
Временен дъмпингов марж
Временен марж на вредата
Ставка на временното антидъмпингово мито
Аржентина
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Росарио
10,6 %
27,8 %
10,6 %
Bunge Argentina S.A., Буенос Айрес
10,6 %
27,8 %
10,6 %
Louis Dreyfus Commodities S.A., Буенос Айрес
7,2 %
30,9 %
7,2 %
Molinos Rio de la Plata S.A., Буенос Айрес
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y А., Бахия Бланка
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Vicentin S.A.I.C., Авейанеда -
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Други оказали съдействие дружества
7,9 %
31 %
7,9 %
Всички останали дружества
10,6 %
31,8 %
10,6 %
Индонезия
PT. Ciliandra Perkasa, Джакарта
0,0 %
0,0 %
PT. Musim Mas, Медан
2,8 %
23,3 %
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri, Медан
5,3 %
27,1 %
5,3 %
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Медан
9,6 %
26,4 %
9,6 %
PT Wilmar Nabati Indonesia, Медан
9,6 %
26,4 %
9,6 %
Други оказали съдействие дружества
6,5 %
25,3 %
6,5 %
Всички останали дружества
9,6 %
27,1 %
9,6 %
(180)
Предвид това обаче, че антидъмпинговото мито ще се прилага и за смеси, които включват биодизел (пропорционално на тяхното тегловно съдържание на биодизел), както и за чистия биодизел, е препоръчително, с оглед по-голяма прецизност и правилното прилагане на митото от митническите власти на държавите членки, митото да бъде определено като сума във фиксиран размер, изразена в евро на тон нетно тегло, и да се прилага за чистия биодизел от внос или за количеството биодизел в продукта, получен при смесването.
(181)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези ставки на митото (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб за „всички останали дружества“) се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатите държави и произведен от тези дружества, и следователно от посочените по-горе конкретни правни субекти. Разглежданият внесен продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително от субекти, свързани с конкретно посочените, не може да се ползва от тези ставки и следва да се облага с приложимата по отношение на „всички останали дружества“ ставка на митото.
(182)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (например след промяна на наименованието на правния субект или след създаването на нови субекти за производство или за продажба) следва да се изпраща до Комисията (8) заедно с цялата информация, която е от значение, по-специално относно всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от споменатата промяна на наименованието или от споменатата промяна на субектите за производство и продажба. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен посредством актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(183)
По силата на Регламент (ЕС) № 79/2013 от 28 януари 2013 г. Комисията реши, че вносът на разглеждания продукт с произход от засегнатите държави подлежи на регистрация. Това се прави с оглед на възможното прилагане с обратна сила на антидъмпинговите мерки, в съответствие с член 10, параграф 4 от основния регламент. На този етап от процедурата е невъзможно да се вземе каквото и да било решение относно възможното прилагане с обратна сила на антидъмпинговите мерки.
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(184)
В интерес на доброто администриране, заинтересованите страни, които са заявили своя интерес в срока, определен в известието за започване на процедурата, могат да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в рамките на един месец от деня на публикуването на настоящия регламент. Направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на мита са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани с цел налагане на окончателни мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящото се налага временно антидъмпингово мито върху вноса на моноалкилни естери на мастни киселини и/или парафинови газьоли, получени посредством синтез и/или хидрообработка, от неизкопаем източник, в чист вид или включени в смес, понастоящем класирани в кодове по КН ex 1516 20 98 (кодове по ТАРИК 1516209821, 1516209829 и 1516209830), ex 1518 00 91 (кодове по ТАРИК 1518009121, 1518009129 и 1518009130), ex 1518 00 95 (код по ТАРИК 1518009510), ex 1518 00 99 (кодове по ТАРИК 1518009921, 1518009929 и 1518009930), ex 2710 19 43 (кодове по ТАРИК 2710194321, 2710194329 и 2710194330), ex 2710 19 46 (кодове по ТАРИК 2710194621, 2710194629 и 2710194630), ex 2710 19 47 (кодове по ТАРИК 2710194721, 2710194729 и 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97 (кодове по ТАРИК 3824909701, 3824909703 и 3824909704), 3826 00 10 и ex 3826 00 90 (кодове по ТАРИК 3826009011, 3826009019 и 3826009030) и с произход от Аржентина и Индонезия.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложимо за продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Държава
Дружество
Ставка на временното мито
Евро на тон нетно тегло
Допълнителен код по ТАРИК
Аржентина
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Росарио; Bunge Argentina S.A., Буенос Айрес
104,92
B782
Louis Dreyfus Commodities S.A., Буенос Айрес
69,16
B783
Molinos Rio de la Plata S.A., Буенос Айрес; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y А., Бахия Бланка; Vicentin S.A.I.C., Авейанеда
65,24
B784
Други оказали съдействие дружества:
Cargill S.A.C.I., Буенос Айрес; Unitec Bio S.A., Буенос Айрес; Viluco S.A., Тукуман
75,97
B785
Всички останали дружества
104,92
B999
Индонезия
PT Ciliandra Perkasa, Джакарта
0
B786
PT Musim Mas, Медан
24,99
B787
PT. Pelita Agung Agrindustri, Медан
45,65
B788
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Медан; PT Wilmar Nabati Indonesia, Медан
83,84
B789
Други оказали съдействие дружества:
PT Cermerlang Energi Perkasa, Джакарта
57,14
B790
Всички останали дружества
83,84
B999
3. Антидъмпинговото мито върху смесите се прилага пропорционално на общото тегловно съдържание на моноалкилни естери на мастни киселини и парафинови газьоли, получени посредством синтез и/или хидрообработка, от неизкопаем източник (биодизеловото съдържание) в сместа.
4. В случаите, в които стоките са били повредени преди влизането им в свободно обращение и поради това действително платената или платимата цена е изчислена пропорционално за определяне на митническата стойност в съответствие с член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 (9), размерът на антидъмпинговото мито, изчислен върху сумите, определени по-горе, се намалява с процент, съответстващ на пропорционално определената действително платена или платима цена.
5. Допускането за свободно обращение в Европейския съюз на продукта, посочен в параграф 1, е подчинено на задължително представяне на обезпечение, равностойно по размер на временното мито.
6. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета, заинтересованите страни могат да поискат да бъдат разгласени основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят в писмена форма своите становища и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в едномесечен срок от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета засегнатите страни имат право на коментар по прилагането на настоящия регламент в едномесечен срок от датата на влизането му в сила.
Член 3
1. Митническите власти се приканват да преустановят регистрационния режим за внос, установен в съответствие с член 1 от Регламент (ЕС) № 79/2013 на Комисията.
2. Събраните данни относно продукти, които са внесени за потребление не по-рано от 90 дни преди датата на влизане в сила на настоящия регламент, се съхраняват до влизането в сила на евентуални окончателни мерки или до прекратяването на настоящата процедура.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 27 май 2013 година.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 490/2013,
27. mai 2013,
millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiisli suhtes
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 7,
olles konsulteerinud nõuandekomiteega
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Algatamine
(1)
29. augustil 2012 avaldas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) Euroopa Liidu Teatajas teate (2) (edaspidi „algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Argentinast ja Indoneesiast (edaspidi „asjaomased riigid”) pärit biodiisli impordi suhtes Euroopa Liitu.
(2)
Uurimine algatati kaebuse alusel, mille esitas 17. juulil 2012. aastal Euroopa Biodiisli Nõukogu (edaspidi „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 60 % liidu biodiisli kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid nimetatud toote dumpinguhinnaga müügi ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena menetluse algatamiseks.
(3)
30. jaanuaril 2013. aastal kehtestas komisjon asjaomastest riikidest pärit sama toote impordi suhtes registreerimisnõude vastavalt komisjoni 28. jaanuari 2013. aasta määrusele (EL) nr 79/2013 (3).
(4)
Komisjon teatas 10. novembril 2012. aastal Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (4) subsiidiumidevastase menetluse algatamisest Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiisli impordi suhtes liitu ja alustas eraldi uurimist.
2. Uurimisperiood
(5)
Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2011 kuni 30. juunini 2012 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt olulisi suundumusi vaadeldi ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
3. Uurimisega seotud isikud
(6)
Komisjon teavitas ametlikult kaebuse esitajat, teisi teadaolevaid liidu tootjaid, Argentina ja Indoneesia teadaolevaid eksportivaid tootjaid, teadaolevaid importijaid, tarnijaid, turustajaid, kasutajaid ja asjaomaseid ühendusi ning Argentina ja Indoneesia ametiasutusi uurimise algatamisest. Algatamisteates paluti kõikidel uurimisega seotud isikutel komisjoniga ühendust võtta ja endast teada anda.
(7)
Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda algatamisteates märgitud tähtaja jooksul ärakuulamist.
(8)
Kaebuse esitaja, Argentina ja Indoneesia eksportivad tootjad, importijad ning Argentina ja Indoneesia ametiasutused tegid oma seisukohad teatavaks. Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, võimaldati ärakuulamine.
3.1. Väljavõtteline uuring
(9)
Võttes arvesse uurimisega hõlmatud Argentina ja Indoneesia eksportivate tootjate, sõltumatute liidu importijate ja liidu tootjate suurt hulka ning selleks, et lõpetada uurimine ettenähtud tähtaja jooksul, teatas komisjon algatamisteates, et ta võib vähendada uuritavate Argentina ja Indoneesia eksportivate tootjate, sõltumatute importijate ja liidu tootjate hulka mõistliku arvuni, moodustades vastavalt algmääruse artiklile 17 valimi (seda menetlust nimetakse ka väljavõtteliseks uuringuks).
3.2. Argentina eksportivate tootjate väljavõtteline uuring
(10)
Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustada, paluti kõigil Argentina eksportivatel tootjatel endast komisjonile teada anda ja esitada algatamisteates märgitud teave.
(11)
Kümme eksportivat tootjat või eksportivate tootjate rühma esitasid nõutud teabe ning nõustusid valimisse kaasamisega. Kaks äriühingut teatas, et uurimisperioodi jooksul nad liitu ei eksportinud (või ei tootnud üldse).
(12)
Ülejäänud kaheksa eksportivat tootjat (rühma) esindasid uurimisperioodi jooksul liitu suunatud ekspordi kogumahtu.
(13)
Vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 1 moodustas komisjon valimi kolmest eksportivast tootjast või eksportivate tootjate rühmast vaatlusaluse toote suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordimahu põhjal, mida on võimalik ettenähtud aja jooksul mõistlikult uurida. Moodustatud valim esindas 86 % vaatlusaluse toote liitu suunatud ekspordi kogumahust uurimisperioodi jooksul, nagu teatasid põhjenduses 12 osutatud kaheksa eksportivat tootjat.
(14)
Vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 konsulteeriti valimi moodustamise osas kõikide teadaolevate eksportivate tootjate ning Argentina tootjate ühenduse ja Argentina ametiasutustega ja nad ei esitanud vastuväiteid.
3.3. Individuaalne hindamine
(15)
Ükski valimisse kaasamata Argentina äriühing ei taotlenud individuaalset hindamist vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 3.
3.4. Indoneesia eksportivate tootjate väljavõtteline uuring
(16)
Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustada, paluti kõigil Indoneesia eksportivatel tootjatel endast komisjonile teada anda ja esitada algatamisteates märgitud teave.
(17)
Kaheksa eksportivat tootjat või eksportivate tootjate rühma esitasid nõutud teabe ning nõustusid valimisse kaasamisega. Kolm äriühingut teatas, et uurimisperioodi jooksul nad liitu ei eksportinud.
(18)
Ülejäänud viis eksportivat tootjat (rühma) esindasid uurimisperioodi jooksul liitu suunatud ekspordi kogumahtu.
(19)
Vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 1 moodustas komisjon valimi neljast eksportivast tootjast või eksportivate tootjate rühmast vaatlusaluse toote suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordimahu põhjal, mida on võimalik ettenähtud aja jooksul mõistlikult uurida. Moodustatud valim esindas 99 % asjaomase toote liitu suunatud ekspordi kogumahust uurimisperioodi jooksul, nagu teatasid põhjenduses 18 osutatud viis eksportivat tootjat.
(20)
Vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 2 konsulteeriti kõikide teadaolevate eksportivate tootjate ning Indoneesia ametiasutustega ja nad ei esitanud vastuväiteid.
3.5. Individuaalne hindamine
(21)
Ükski valimisse kaasamata Indoneesia äriühing ei taotlenud individuaalset hindamist vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 3.
3.6. Sõltumatute importijate väljavõtteline uuring
(22)
Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustada, paluti kõigil sõltumatutel importijatel endast komisjonile teada anda ja esitada algatamisteates märgitud teave. Kõnealuse uurimise raames ei teinud koostööd ükski importija.
3.7. Liidu tootjate väljavõtteline uuring
(23)
Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Valim koosnes kaheksast liidu tootjast, kes komisjonile teadaolevalt tootsid enne uurimise algatamist biodiislit. Komisjon moodustas valimi tootmismahu, müügimahu ja geograafilise asukoha alusel. Valimisse kaasatud liidu tootjad esindasid 27 % liidu tootmisest.
(24)
Algatamisteates kutsuti huvitatud isikuid üles tegema teatavaks ka oma seisukohad esialgse valimi kohta. Pärast esitatud valimi avaldamist taganesid koostööst kaks äriühingut, keda kavatseti valimisse kaasata, ja nad asendati kahe teise äriühinguga. Liidu tootmisharu avaldas ka arvamust, et tulenevalt suurest VKEde arvust biodiisli tootjate seas tuleks valimisse kaasata nendest vähemalt üks. See taotlus võeti vastu.
(25)
Valimit peeti tüüpiliseks liidu tootmisharu jaoks.
3.8. Vastused küsimustikule
(26)
Küsimustikud saadeti kolmele valimisse kaasatud Argentina eksportivale tootjale või tootjate rühmale, neljale valimisse kaasatud Indoneesia eksportivale tootjale või tootjate rühmale ja kaheksale valimisse kaasatud liidu tootjale.
(27)
Vastused küsimustikule saadi seitsmelt valimisse kaasatud Argentina ja Indoneesia eksportivalt tootjalt või tootjate rühmalt, kaheksalt valimisse kaasatud liidu tootjalt ja kolmelt kasutajalt.
3.9. Kontrollkäigud
(28)
Komisjon kogus ja kontrollis teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu kindlakstegemise, dumpingust tuleneva kahju ja liidu huvide seisukohast. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:
(a)
Liidus paiknevad tootjad
-
Bio-Oils Huelva S.L., Huelva, Hispaania
-
Biocom Energia S.L., Valencia, Hispaania
-
Diester Industrie S.A.S., Pariis, Prantsusmaa
-
Elin Biofuels S.A., Kifissia, Kreeka
-
Novaol S.R.L., Milano, Itaalia
-
Perstorp BioProducts A.B., Stenungsund, Rootsi
-
Preol A.S., Lovosice, Tšehhi Vabariik
-
VERBIO Vereinigte BioEnergie A.G., Leipzig, Saksamaa
(b)
Argentina eksportivad tootjad
-
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires („LDC”);
-
seotud äriühingute rühm „Renova”:
-
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires („Molinos”);
-
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I., Bahia Blanca („Oleaginosa”);
-
Renova S.A., Bahia Blanca („Renova”);
-
Vicentin S.A.I.C., Avellaneda („Vicentin”);
-
seotud äriühingute rühm „T6”:
-
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario („AGD”);
-
Bunge Argentina S.A., Buenos Aires („Bunge”);
-
T6 Industrial S.A., Puerto General San Martín, Santa Fe („T6”).
(c)
Argentina eksportivate tootjatega seotud müüjad väljaspool ELi
-
Molinos Overseas, Montevideo, Uruguay („Molinos Overseas”);
-
Louis Dreyfus Commodities Suisse, Geneva, Šveits („LDC Suisse”);
(d)
Indoneesia eksportivad tootjad
-
PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta, Indoneesia („CPL”)
-
PT. Musim Mas, Medan, Indoneesia („PTMM”)
-
PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan, Indoneesia („PAA”)
-
seotud äriühingute rühm („Wilmar”), PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, PT. Wilmar Nabati Indonesia;
-
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan, Indoneesia („WBI”)
-
PT. Wilmar Nabati Indonesia, Medan, Indoneesia („WINA”)
(e)
Indoneesia eksportivate tootjatega seotud müüjad väljaspool ELi
-
First Resources Limited, Suntex Tower Three, Singapur („FRL”)
-
IM Biofuel Pte Ltd, Gateway West, Singapur („IMBS”)
-
Inter-continental Oils and Fats Pte Ltd, Gateway West, Singapur („ICOF”)
-
Virgen Oils & Fats Pte Ltd, Marina Bay Financial Centre, Singapur („VOF”)
-
Wilmar Trading Pte Ltd, Neil road, Singapur
(f)
Argentina ja Indoneesia eksportijatega seotud liidu importijad:
-
Campa Iberia S.A.U., Tarragona, Hispaania („CAMPA”)
-
IM Biofuel Italy S.R.L., Milano, Itaalia („IMBI”)
-
Louis Dreyfus Commodities España S.A., Madrid, Hispaania („LDC Spain”);
-
Losur Overseas S.A., Madrid, Hispaania („Losur”);
-
Wilmar Europe Trading B.V., Barendrecht, Madalmaad („WET BV”) (5)
B. VAATLUSALUNE TOODE ja SAMASUGUNE TOODE
1. Vaatlusalune toode
(29)
Vaatlusalune toode on Argentinast ja Indoneesiast pärit mittefossiilse päritoluga sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrid ja/või parafiinsed gaasiõlid kas puhtal kujul või osana segust, mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97, 3826 00 10 ja ex 3826 00 90 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”, üldtuntud nimetusega „biodiisel”).
(30)
Uurimine näitas, et Argentinas toodetud biodiisel on eranditult sojaoa õlist saadud metüülester (SME) ja et Indoneesias toodetud biodiisel on eranditult palmiõlist saadud metüülester (PME), samal ajal kui liidus toodetud biodiisel on peamiselt rapsiseemne metüülester (RME), kuid saadud ka teistest lähteainetest, kaasa arvatud vanaõlidest ja neitsiõlidest.
(31)
SME, PME ja RME kuuluvad kõik rasvhapete metüülestrite kategooriasse (FAME). Mõiste „ester” viitab taimeõlide ümberesterdamisele, nimelt õli segunemisele alkoholiga, mille tulemusena tekib biodiisel ja kõrvalsaadusena glütseriin. Mõiste „metüül” viitab metanoolile, protsessis kõige rohkem kasutatavale alkoholile.
(32)
SME ja PME biodiislit võib kasutada puhtal kujul, kuid üldjuhul enne Euroopa Liidus kasutamist need segatakse, kas siis üksteisega või RMEga. SME ja PME segamise põhjus on see, et SME puhtal kujul ei vasta joodi- ja tsetaaniarvu osas Euroopa standardile EN 14214. PME (ja SME) RMEga segamise põhjus on see, et PME ja SME külmfiltri ummistuspunkt (Cold Filter Plugging Point - CFPP) on kõrgem kui RME-l ja seetõttu ei sobi need puhtal kujul Euroopa Liidu külmades piirkondades talvekuudel kasutamiseks.
(33)
Biodiisli ja mineraaldiisli segusid kasutatakse transpordisektoris diislikütusega töötavate maanteesõidukite kütusena, näiteks sõiduautodes, veoautodes, bussides ning samuti rongides. Puhtal kujul või mineraaldiisliga segatud biodiislit saab kasutada ka katlakütusena kodustes, kaubanduslikes või tööstuslikes kateldes ning generaatorite kütusena elektri tootmiseks.
2. Samasugune toode
(34)
Uurimine näites, et vaatlusalune toode, Argentinas ja Indoneesias toodetud ja omamaisel turul müüdud ning liidus liidu tootmisharu toodetud ja müüdud toode on sarnaste põhiliste füüsikaliste, keemiliste ja tehniliste omadustega ning neid kasutatakse sarnasel otstarbel. Seepärast käsitatakse neid esialgu samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
3. Toote väljajätmise taotlus
(35)
Üks Indoneesia tootja taotles fraktsioneeritud metüülestrite väljajätmist menetluse tootevalikust. Rasvhapete metüülestrite fraktsioneeriv destillatsioon eraldab need erisuguste lõppkasutusviiside jaoks erinevate keemiliste omadustega komponentideks. Väideti, et fraktsioneeritud metüülestrid, mida äriühing tootis ja ELi eksportis, ei ole biodiisel ja seda ei kasutata kütusena, vaid teisteks tööstusrakendusteks. Märgiti ka seda, et kõnealuste fraktsioneeritud metüülestrite jaoks kasutatud tooraine on kookospähkliõli või palmituumaõli, mitte tavaliselt Indoneesias biodiisli valmistamiseks kasutatav toorpalmiõli.
(36)
Fraktsioneeritud metüülestrid kuuluvad vaatlusaluse toote tootekirjelduse alla, kuna nad jäävad rasvhapete metüülestriteks ja neid toodetakse biodiisli tootmiseks kasutatavatest toorainetest. Kuigi see iseenesest ei vasta Euroopa standardile (EN 14214), võib seda segada teiste biodiislitega, et saavutada normidele vastav segu. See on täpselt sama nagu palmi metüülestri biodiisel, mis iseenesest ilma segamata ei vasta Euroopa standardile. See väide lükatakse seetõttu tagasi.
(37)
Üks Euroopa importija, kes impordib Indoneesiast palmituumaõlil põhinevat rasvhapete metüülestrit, taotles lõppkasutusest tulenevat soodustust oma impordi jaoks, mis ei olnud ette nähtud kütusena kasutamiseks, vaid küllastumata rasvalkoholiks töötlemiseks.
(38)
Lõppkasutusest tulenev soodustus on riikide tolliasutuste hallatav süsteem, mille puhul vabastust imporditollimaksudest kohaldatakse imporditud tooraine sertifitseeritud lõppkasutuse alusel. Süsteem on sätestatud ühenduse tolliseadustiku rakendussätetes (6).
(39)
Kõnealuse taotlusega tegeldakse uurimise lõppjärgus, pärast seda, kui komisjon on saanud huvitatud isikutelt märkused selle kohta, kas konkreetne taotlus seoses palmituumaõli rasvhapete metüülestri impordiga muul otstarbel kui kütusena kasutamiseks tuleks rahuldada. Märkustes tuleks käsitleda, kas soodustust saab kasutada lõplikest tollimaksudest kõrvalehoidmiseks, juhul kui need kehtestatakse, ning soodustuse mõju muul otstarbel kui kütusena kasutatava biodiisli impordile riikidest, mille suhtes on meetmed juba kehtestatud.
C. DUMPING
1. Argentina
1.1. Normaalväärtus
(40)
Komisjon uuris kõigepealt iga valimisse kaasatud eksportiva tootja puhul, kas samasuguse toote müügi kogumaht omamaisel turul Argentina sõltumatutele klientidele oli tüüpiline, s.t kas sellise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % vaatlusaluse toote liitu suunatud eksportmüügi kogumahust uurimisperioodil vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2. Komisjon leidis, et iga valimisse kaasatud äriühingu või äriühingute rühma puhul oli müügi kogumaht vähemalt 5 % liitu suunatud eksportmüügi kogumahust uurimisperioodil.
(41)
Seejärel tegi komisjon iga valimisse kaasatud äriühingu või äriühingute rühma puhul kindlaks need omamaisel turul müüdud tooteliigid, mis olid liitu ekspordiks müüdud tooteliikidega identsed või võrreldavad.
(42)
Iga valimisse kaasatud äriühingu või äriühingute rühma poolt nende omamaisel turul müüdud iga tooteliigi osas, mis oli liitu ekspordiks müüdud tooteliigiga identne või võrreldav, uuriti, kas müük omamaisel turul oli algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses piisavalt tüüpiline. Konkreetse tooteliigi müüki omamaisel turul peeti piisavalt tüüpiliseks, kui selle tooteliigi sõltumatutele klientidele suunatud müügi maht omamaisel turul moodustas uurimisperioodi jooksul vähemalt 5 % liitu ekspordiks suunatud võrreldava tooteliigi müügi kogumahust.
(43)
Seejärel hindas komisjon iga valimisse kaasatud äriühingu või äriühingute rühma puhul, kas samasuguse toote müük omamaisel turul toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti kindlaks, kui suure osa iga tooteliigi müügist moodustas uurimisperioodil tulutoov müük sõltumatutele klientidele omamaisel turul.
(44)
Uurimine näitas, et Argentina turgu reguleerib tugevasti riik. Argentinas on fossiildiisli ja biodiisli segamine kohustuslik (7 % biodiislist uurimisperioodil). Kõnealuse segamisnõude täitmiseks vajaliku biodiisli koguhulk jagatakse kvootide eraldamise kaudu valitud arvu Argentina biodiisli tootjate vahel. Kohustusliku segamisnõude täitmiseks on naftaettevõtted kohustatud ostma biodiislit seda tootvatelt Argentina äriühingutelt. Hind on riiklikult kindlaks määratud ja selle avaldab Argentina energiaministeerium. Uurimisperioodil arvutati kõnealune riiklikult kindlaksmääratud võrdlushind keerulise valemi alusel, mis võttis arvesse tootmiskulusid (toorained, transport ja muud kulud) ja tagas teatava kasumi saamise. Võrdlushinna kindlaksmääramiseks kasutatud parameetrid kehtestati riigi kõige äärepoolseimas piirkonnas paikneva kõige ebatõhusama tootja hinnanguliste kulude alusel ja tulemuseks oli märkimisväärne kasumlikkus Argentina tootjate jaoks.
(45)
Nendel tingimustel ei käsitatud müüki tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina ja samasuguse toote normaalväärtus tuli ajutiselt määrata algmääruse artikli 2 lõigete 3 ja 6 alusel, liites äriühingu enda tootmiskulud uurimisperioodil, müügi-, üld- ja halduskulud ning mõistliku kasumimarginaali. Kaebuse esitajad väitsid, et Argentina diferentseeritud ekspordimaksu süsteem lööb alla sojaubade ja sojaoaõli hinnad ning moonutab seega biodiisli tootjate kulusid. Komisjonil puudub praegu piisav teave, mis võimaldaks teha otsust, kuidas seda väidet kõige asjakohasemal viisil käsitleda. Küsimust, kas kulud kajastavad mõistlikul viisil vaatlusaluse toote tootmisega seotud kulusid, uuritakse seepärast täiendavalt lõppjärgus ning käimasoleva subsiidiumivastase uurimise käigus.
(46)
Põhjenduses 44 kirjeldatud turul valitsevat olukorda arvesse võttes oli komisjon seisukohal, et kasumisumma aluseks ei saanud võtta valimisse kaasatud äriühingute tegelikke andmeid. Seetõttu määrati normaalväärtuse leidmiseks kasutatud kasumisumma kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile c mõistliku kasumisumma alusel, mida võiks saavutada seda liiki noor ja uuenduslik kapitalimahukas tootmisharu tavapärastel konkurentsitingimustel vabal ja avatud turul, s.t 15 % käibe põhiselt.
1.2. Ekspordihind
(47)
Valimisse kaasatud eksportivad tootjad eksportisid liitu otse sõltumatutele klientidele või seotud äriühingute kaudu.
(48)
Kui vaatlusalune toode eksporditi otse liidu sõltumatutele tootjatele, määrati ekspordihind vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade alusel.
(49)
Kui eksportmüük liitu toimus liidus paiknevate seotud kaubandusettevõtete kaudu, määrati ekspordihind vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 hinna alusel, millega imporditud toode esimest korda sõltumatutele ostjatele edasi müüdi. Sellistel juhtudel kohandati kõiki importimise ja müügi vahelisel ajal tekkinud kulusid, kaasa arvatud kasumit. Kõnealuse arvutuse eesmärgil käsitleti mõistlikuna 5 % suurust käibepõhist kasumit.
1.3. Võrdlus
(50)
Normaalväärtust ja valimisse kaasatud eksportivate tootjate ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil.
(51)
Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi.
(52)
Sellest lähtuvalt võeti kõikidel juhtudel, kus ilmnes, et see hindade võrreldavust mõjutas, arvesse transpordi-, mereveo- ja kindlustuskulusid, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid, eksporditollimakse ja vahendustasusid.
(53)
Kui eksportmüük liitu toimus väljaspool liitu paiknevate seotud kaubandusettevõtete kaudu, uuris komisjon, kas neid seotud kaubandusettevõtteid tuleks käsitleda eksportiva tootja eksportmüügi osakonnana või vahendustasu alusel töötava agendina.
(54)
Üks kaubandusettevõte oli tihedalt seotud eksportiva tootjaga ja tema täieliku kontrolli all, tal puudusid läbirääkimisvolitused ja mõju hindadele või tarnetingimustele ning ta kauples eranditult Argentina eksportiva tootja toodetud toodetega. Seetõttu käsitleti teda eksportiva tootja eksportmüügi osakonnana ja vahendustasu arvesse ei võetud. Ühel väljaspool ELi paikneval kaubandusettevõttel leiti olevat lõdvemad sidemed Argentina eksportiva tootjaga, ta ei olnud eksportiva tootja kontrolli all ja kauples mitmete teiste tootjate toodetud toodetega. Sel juhul asuti seisukohale, et kaubandusettevõte täitis vahendustasu alusel tegutseva kauplejaga sarnaseid ülesandeid. Tulemusena kohandati eksportmüügi hindu vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile i, et võtta arvesse müüja saadud oletatavat hinnalisandit.
(55)
Kohandamise arvutamisel ei kasutatud müügihindu, mis Argentina eksportiv tootja oli kehtestanud seotud kauplejale, ega seotud kauplejate ELi esimesele sõltumatule kliendile kehtestatud müügihindu. Kohandamine arvutati seotud kaupleja müügi-, üld- ja halduskulude ja mõistliku kasumi summa alusel. Äriühingu tegelikku kasumit ei käsitletud suhte olemuse tõttu usaldusväärsena.
1.4. Dumpingumarginaal
(56)
Valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul võrreldi samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga, nagu sätestatud algmääruse artikli 2 lõigetes 11 ja 12.
(57)
Valimisse mitte kaasatud, koostööd tegevate eksportivate tootjate jaoks arvutati keskmine kaalutud dumpingumarginaal vastavalt algmääruse artikli 9 lõike 6 sätetele. Marginaal määrati kolme valimisse kaasatud eksportiva tootja marginaalide alusel.
(58)
Kõikide teiste Argentina eksportivate tootjate jaoks määrati dumpingumarginaal teadaolevate asjaolude alusel vastavalt algmääruse artiklile 18. Sel eesmärgil määrati esiteks kindlaks koostöö tase; selleks võrreldi koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud andmeid liitu suunatud ekspordi mahu kohta vastava Eurostati statistikaga. Kuna koostöö tase oli väga kõrge, moodustades 100 % liitu suunatud koguekspordist uurimisperioodil, määrati kõikidele teistele Argentina eksportivatele tootjatele kohaldatav jääkdumpingumarginaal kindlaks tasemel, mis vastas kõrgeimale koostööd tegeva eksportiva tootja dumpingumarginaalile.
(59)
Sellisel viisil määratud ajutised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksude tasumist, on järgmised:
Dumpingumarginaal
Äriühing
Ajutine dumpingumarginaal
Louis Dreyfus Commodities S.A.
7,2 %
Group „Renova” (Molinos Río de la Plata S.A., Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A. ja Vicentin S.A.I.C.)
6,8 %
Group „T6” (Aceitera General Deheza S.A., Bunge Argentina S.A.)
10,6 %
Muud koostööd tegevad äriühingud
7,9 %
Kõik muud äriühingud
10,6 %
2. Indoneesia
2.1. Normaalväärtus
(60)
Komisjon uuris kõigepealt iga valimisse kaasatud eksportiva tootja puhul, kas samasuguse toote müügi kogumaht omamaisel turul Indoneesia sõltumatutele klientidele oli tüüpiline, s.t kas sellise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % vaatlusaluse toote liitu suunatud eksportmüügi kogumahust uurimisperioodil vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2. Komisjon leidis, et müük omamaisel turul ei olnud tüüpiline, välja arvatud kahe eksportiva tootja puhul.
(61)
Seejärel tegi komisjon üldise tüüpilisusega eksportivate tootjate puhul kindlaks need omamaisel turul müüdud tooteliigid, mis olid liitu ekspordiks müüdud tooteliikidega identsed või võrreldavad.
(62)
Nende identsete või võrreldavate tooteliikide puhul uuriti, kas müük omamaisel turul oli algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses piisavalt tüüpiline. Konkreetse tooteliigi müüki omamaisel turul peeti piisavalt tüüpiliseks, kui selle tooteliigi eksportivate tootjate poolt sõltumatutele klientidele suunatud müügi kogumaht omamaisel turul moodustas uurimisperioodi jooksul vähemalt 5 % liitu ekspordiks suunatud võrreldava tooteliigi müügi kogumahust. Üldise tüüpilisusega eksportivate tootjate puhul ei leitud eksporditud tooteliigi osas omamaisel turul tüüpilist müüki või puudus müük üldse.
(63)
Seetõttu määrati esialgu kõikide eksportivate tootjate jaoks samasuguse toote normaalväärtus algmääruse artikli 2 lõigete 3 ja 6 alusel, liites äriühingu enda tootmiskulud uurimisperioodil, müügi-, üld- ja halduskulud ja mõistliku kasumimarginaali. Kaebuse esitajad väitsid, et Indoneesia diferentseeritud ekspordimaksu süsteem lööb alla palmiõli hinna ning moonutab seega biodiisli tootjate kulusid. Komisjonil puudub praegu piisav teave, mis võimaldaks teha otsust, kuidas seda väidet kõige asjakohasemal viisil käsitleda. Küsimust, kas kulud kajastavad mõistlikul viisil vaatlusaluse toote tootmisega seotud kulusid, uuritakse seepärast täiendavalt lõppjärgus ning käimasoleva subsiidiumivastase uurimise käigus.
(64)
Uurimine näitas, et Indoneesias reguleerib biodiisli siseturgu suuresti riik. Täielikult riigile kuuluv nafta- ja gaasiettevõte Pertamina on kahtlemata suurim omamaisel turul tegutsev äriühing (üle 90 % riigisisestest biodiisli ostudest valimisse kaasatud tootjatelt). Riik on andnud Pertaminale õiguse segada biodiislit fossiilkütustega tanklates müümise eesmärgil. Indoneesia kaubandusministeerium kehtestab iga kuu niinimetatud HPE hinna (või ekspordi kontrollhinna), mis on eksporditollimaksude igakuise taseme arvutamiseks kasutatav võrdlushind. Pertamina ostab biodiislit Indoneesia valitsuse kehtestatud HPE hinnaga.
(65)
Nendel tingimustel ei saa kasumi summa aluseks võtta valimisse kaasatud äriühingute tegelikke andmeid, arvestades, et müüki siseriigis ei käsitleta tavapärase kaubandustegevuse käigus toimuvana. Seetõttu määrati normaalväärtuse leidmiseks kasutatud kasumisumma kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile c mõistliku kasumisumma alusel, mida võiks saavutada seda liiki noor ja uuenduslik kapitalimahukas tootmisharu tavapärastel konkurentsitingimustel vabal ja avatud turul, s.t 15 % käibe põhiselt.
2.2. Ekspordihind
(66)
Valimisse kaasatud eksportivad tootjad eksportisid liitu otse sõltumatutele klientidele või seotud äriühingute kaudu.
(67)
Kui vaatlusalune toode eksporditi otse liidu sõltumatutele tootjatele, määrati ekspordihind vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade alusel.
(68)
Kui eksportmüük liitu toimus liidus paiknevate seotud kaubandusettevõtete kaudu, määrati ekspordihind vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 hinna alusel, millega imporditud toode esimest korda liidu sõltumatutele ostjatele edasi müüdi. Sellistel juhtudel kohandati kõiki importimise ja edasimüügi vahelisel ajal tekkinud kulusid ning mõistlikuks peeti käibepõhist 5 % suurust kasumit.
(69)
Lisatasusid, mis arvestati ühes liikmesriigis klientidele, kelle eesmärk oli - pärast biodiisli ostmist - saada kasu kehtivast biodiisli „topeltarvestamist” reguleerivast raamistikust, (7) ei käsitletud ekspordihinna osana. Kõnealused lisatasud ei ole seotud vaatlusaluse toote kui sellisega, vaid pigem seotud importija esitatavate dokumentidega, et saada valitsuse sertifikaat, mis võimaldab seotud importija kliendil täita ainult poole biodiislikoguse segamiseks vajalikud tingimused (tingimusel, et biodiislit võib pidada „kahekordseks”).
2.3. Võrdlus
(70)
Normaalväärtust ja valimisse kaasatud eksportivate tootjate ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil.
(71)
Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglaseks võrdlemiseks tehti kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 vastavaid kohandusi, et võtta arvesse erinevusi, mis mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust.
(72)
Asjakohaseid kohandusi tehti seoses transpordi-, mereveo- ja kindlustuskulude, käitlemis-, laadimis- ja lisakuludega, krediidikulude, eksporditollimaksude, ekspertiisikulude, pangatasude ja vahendustasudega, kui leidis kinnitust, et see mõjutab hindade võrreldavust.
(73)
Kui liitu suunatud eksportmüük toimus väljaspool liitu paiknevate seotud kaubandusettevõtete kaudu, siis uuris komisjon, kas kõnealuseid seotud kauplejaid tuleks käsitleda eksportiva tootja eksportmüügi osakonnana või vahendustasu alusel töötava agendina.
(74)
Leiti, et üks äriühing või äriühingute rühm oli sõlminud seotud kaubandusettevõttega lepingu, et müüa muu hulgas vahendustasu eest biodiislit. Sellel juhul asuti seisukohale, et seotud kauplejat tuleks käsitleda vahendustasu alusel töötava agendina ja seetõttu kohandati eksportmüügi hindu vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile i, et võtta arvesse hulgimüüja saadud hinnalisandit.
(75)
Ühe eksportiva tootja puhul segati vaatlusalune toode (PME) enne esimesele sõltumatule kliendile müümist RMEga. Seetõttu kohandati vastavalt artikli 2 lõike 10 punktile a vaatlusaluse toote füüsikaliste omaduste erinevusi.
2.4. Dumpingumarginaal
(76)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 võrreldi valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga.
(77)
Valimisse kaasamata koostööd tegevate eksportivate tootjate kaalutud keskmine dumpingumarginaal arvutati vastavalt algmääruse artikli 9 lõike 6 sätetele. Kõnealuse marginaali kehtestamisel lähtuti valimisse kaasatud eksportivate tootjate suhtes kindlaks määratud marginaalist, kusjuures arvesse ei võetud eksportivat tootjat, kelle dumpingumarginaal oli null.
(78)
Kõikide teiste Indoneesia eksportivate tootjate puhul määrati dumpingumarginaal kooskõlas algmääruse artikliga 18 kindlaks teadaolevate asjaolude alusel. Selleks tehti kõigepealt kindlaks koostöö tase, võrreldes koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud andmeid liitu suunatud ekspordi mahu kohta vastava Eurostati statistikaga. Kuna koostöö tase oli väga kõrge, moodustades 99 % liitu suunatud koguekspordist uurimisperioodil, määrati kõikidele teistele Indoneesia eksportivatele tootjatele kohaldatav jääkdumpingumarginaal kindlaks tasemel, mis vastas kõrgeimale koostööd tegeva eksportiva tootja dumpingumarginaalile
(79)
Sellisel viisil määratud ajutised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksude tasumist, on järgmised:
Dumpingumarginaal
Äriühing
Ajutine dumpingumarginaal
PT. Ciliandra Perkasa
0,0 %
PT. Musim Mas
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri
5,3 %
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia
9,6 %
PT. Wilmar Nabati Indonesia
9,6 %
Muud koostööd tegevad äriühingud
6,5 %
Kõik muud äriühingud
9,6 %
D. KAHJU
1. Liidu tootmisharu ja liidu tootmise määratlus
(80)
Liidus toodab samasugust toodet 254 tootjat. Need tootjad moodustavad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses ja neid nimetatakse edaspidi „liidu tootmisharuks”.
(81)
Esitati väiteid, et märkimisväärne arv suurtest liidu tootjatest oli seotud Argentina eksportijatega ja/või importisid Argentinast biodiislit ja tuleks seetõttu liidu tootmisharu määratlusest välja jätta.
(82)
Pärast uurimist jäeti kolm äriühingut liidu tootmisharu määratlusest välja, kuna nende tegevus tugines impordile asjaomastest riikidest, kusjuures import moodustas 63 %, 85 % ja 71 % nende omatoodangust uurimisperioodil. Kaks äriühingut jäeti välja, kuna nad ei olnud uurimisperioodil biodiislit tootnud. Allpool toodud jaotistes ei ole kõnealuste äriühingute andmeid kasutatud. Esialgu järeldati, et puudus alus teiste liidu tootjate väljajätmiseks liidu tootmisharu määratlusest.
(83)
Liidu kogutoodangu kindlaksmääramiseks uurimisperioodil kasutati kogu olemasolevat teavet liidu tootmisharu kohta, kaasa arvatud kaebuses esitatud teavet ja liidu tootjatelt enne ja pärast uurimise algatamist kogutud andmeid. Selle teabe põhjal leiti, et liidu kogutoodang oli uurimisperioodil ligikaudu 9 052 871 tonni. Nagu eespool märgitud, kaasati valimisse kaheksa liidu tootjat, kelle toodang moodustas 27 % samasuguse toote kogutoodangust liidus.
2. Liidu tarbimine
Tabel 1
Liidu tarbimine
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Tonnid
11 165 831
11 538 511
11 159 706
11 728 400
Indeks 2009 = 100
100
103
100
105
Allikas:
Eurostat, liidu tootmisharu andmed
(84)
Liidu tarbimine määrati kindlaks liidu kõikide tootjate kogutoodangu mahu alusel liidu turul, millest lahutati nende eksport ja millele liideti import Argentinast ja Indoneesiast ja import teistest kolmandatest riikidest.
(85)
Argentinast ja Indoneesiast pärit impordi maht võeti Eurostati andmetest erinevate CN-koodide kohta, mille alla toode on liigitatud.
(86)
Eeltoodud andmete alusel suurenes biodiisli tarbimine liidus 2009. aasta ja uurimisperioodi lõpu vahel 5 % võrra.
3. Asjaomastest riikidest pärit impordi mõju kumulatiivne hindamine
(87)
Nagu on sätestatud algmääruse artikli 3 lõikes 4, saab kahest riigist pärit impordi mõju hinnata kumulatiivselt ainult juhul, kui on täidetud kaks tingimust.
(88)
Esimene tingimus on, et kummastki riigist pärit impordi dumpingumarginaal on suurem miinimumtasemest ja et impordi maht ei ole tähtsusetu. Argentinast ja Indoneesiast pärit impordi puhul kindlaksmääratud dumpingumarginaal oli suurem algmääruse artikli 9 lõikes 3 määratletud miinimumtasemest ja impordi maht kõikidest asjaomastest riikidest ei olnud tähtsusetu algmääruse artikli 5 lõike 7 tähenduses, kuna turuosad olid uurimisperioodil vastavalt 10,8 % ja 8,5 %.
(89)
Teine tingimus on, et importtooted konkureerivad üksteise ja samasuguse liidu tootega. Argentinast ja Indoneesiast imporditud biodiislit segavad mineraaldiisliga samad kaubandusettevõtted, kes müüvad selle kõikjal liidus klientidele otseses konkurentsis liidu tootmisharus toodetud biodiisliga.
(90)
Eeltoodut silmas pidades asutakse esialgu seisukohale, et kõik algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud kriteeriumid on täidetud ja et Argentinast ja Indoneesiast pärinevat importi tuleks kahju analüüsimise eesmärgil uurida kumulatiivselt.
4. Asjaomastest riikidest pärit impordi maht ja turuosa
Tabel 2
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Import Argentinast
Tonnid
853 589
1 179 285
1 422 142
1 263 230
Indeks 2009 = 100
100
138
167
148
Turuosa
7,6 %
10,2 %
12,7 %
10,8 %
Indeks 2009 = 100
100
135
167
141
Import Indoneesiast
Tonnid
157 915
495 169
1 087 518
995 663
Indeks 2009 = 100
100
314
689
631
Turuosa
1,4 %
4,3 %
9,7 %
8,5 %
Indeks 2009 = 100
100
303
689
600
Turuosa kokku
9,1 %
14,5 %
22,5 %
19,3 %
Indeks 2009 = 100
100
160
248
213
Allikas:
Eurostat
(91)
Argentinast ja Indoneesiast pärit impordi maht suurenes 2009. aastast kuni uurimisperioodini märkimisväärselt, Indoneesiast pärinev import kasvas kiiremini kui Argentinast pärinev import. Samal perioodil suurenes turuosa 9,1 %-lt 19,3%ni.
5. Asjaomastest riikidest pärit impordi hinnad ja hindade allalöömine
5.1. Hindade muutumine
Tabel 3
Impordihind EUR/tonn
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Argentina
629
730
964
967
Indeks 2009 = 100
100
116
153
154
Indoneesia
597
725
864
863
Indeks 2009 = 100
100
121
145
145
Kokku
624
728
920
921
Indeks 2009 = 100
100
117
147
148
Allikas:
Eurostat
(92)
Kuigi vaatlusalusel perioodil, eelkõige aastatel 2010-2011 impordihinnad kasvasid, jäid nii Argentinast kui ka Indoneesiast pärit biodiisli hinnad kogu vaatlusaluse perioodi jooksul liidu tootmisharu hindadest madalamaks.
5.2. Hindade allalöömine
(93)
Hindade allalöömise kindlakstegemiseks uurimisperioodil võrreldi valimisse kaasatud liidu tootjate poolt sõltumatutele klientidele pakutud keskmisi kaalutud müügihindu liidu turul, mis olid kohandatud tehasest hankimise tasandile, valimisse kaasatud Argentina ja Indoneesia tootjate kaalutud keskmiste impordihindadega, mida maksis esimene sõltumatu klient liidu turul ning mis olid kindlaks määratud CIF-hindade alusel, kohandades neid vajaduse korral tollimaksude ja impordijärgsete kuludega.
(94)
SME ja Indoneesia PME võrdlus liidu turul toodetud ja müüdud tootega tehti külmfiltri ummistuspunkti (Cold Filter Plugging Point - CFPP) alusel, mis on temperatuur, mille juures biodiisel muutub uuesti rasvaks ja seda ei saa kütusena kasutada.
(95)
Kõikide Argentinast ELi liikunud müügikoguste CFPP oli 0 °C. Neid müügikoguseid võrreldi seetõttu liidu tootjate sellise biodiisli müügikogustega, mille CFPP oli samuti 0 °C.
(96)
Kõikide Indoneesiast ELi liikunud müügikoguste CFPP oli 13 °C. Võttes arvesse liidu tootjate väga väikesi müügikoguseid sellise CFPPga - kuna Indoneesia PME segatakse peaaegu alati enne esimesele sõltumatule kliendile müümist teistest allikatest pärineva biodiisliga - ei peetud otsest võrdlust mõistlikuks. Indoneesiast pärineva PME (CFPP 13 °C) ekspordihinda kohandati seetõttu ülespoole CFPP 0 °C hinnani, lähtudes hinnaerinevusest liidu tootmisharu toodetud ja liidu turul müüdava PME, mille CFPP oli 13 °C, ja sellise biodiisli, mille CFPP oli 0 °C, keskmise hinna vahel.
(97)
Eespool toodud metodoloogia alusel jäi Argentina ja Indoneesia ja liidu hindade erinevus, väljendatuna protsendina liidu tootmisharu kaalutud keskmisest tehasehinnast, s.t hinna allalöömise marginaal, vahemikku 2,5-9,1 %.
6. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
(98)
Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 sisaldas dumpinguhinnaga impordi poolt liidu tootmisharule avaldatava mõju uurimine hinnangut kõikide liidu tootmisharu seisundit kajastavate majandusnäitajate kohta analüüsitud ajavahemikul.
(99)
Nagu eespool märgitud, kasutati liidu tootmisharu kantud võimaliku kahju uurimiseks valimisse kaasatud liidu tootjatelt saadud kontrollitud andmeid.
(100)
Kahju analüüsimiseks eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon analüüsis vaatlusaluse perioodi makromajanduslikke näitajaid liidu tootmisharu esitatud andmete alusel seoses kõikide liidu tootjatega. Komisjon analüüsis mikromajanduslikke näitajaid valimisse kaasatud liidu tootjatelt kogutud kontrollitud andmete alusel.
(101)
Kogu liidu biodiisli tootjaid hõlmava teabe alusel hinnati järgmisi makromajanduslikke näitajaid: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja taastumine varasemast dumpingust.
(102)
Valimisse kaasatud liidu biodiisli tootjaid hõlmava teabe alusel hinnati järgmisi mikromajanduslikke näitajaid: keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.
7. Makromajanduslikud näitajad
7.1. Tootmisvõimsus, toodang ja tootmisvõimsuse rakendamine
Tabel 4
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Tootmisvõimsus (tonnides)
20 359 000
21 304 000
21 517 000
22 227 500
Indeks 2009 = 100
100
105
106
109
Toodangumaht (tonnides)
8 745 693
9 367 183
8 536 884
9 052 871
Indeks 2009 = 100
100
107
98
104
Tootmisvõimsuse rakendamine
43 %
44 %
40 %
41 %
Indeks 2009 = 100
100
102
92
95
Allikas:
liidu tootmisharu esitatud andmed
(103)
Vaatlusalusel perioodil kasvas liidu tootmisharu toodang kooskõlas tarbimisega. Tootmisvõimsus jäi eelkõige 2010. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal suhteliselt stabiilseks, seetõttu oli tootmisvõimsuse rakendamine kogu perioodi jooksul madal. Liidu tootmisharu ei olnud võimeline kasutama olemasolevaid tootmisvõimsusi ega suutnud mingilgi määral ära kasutada tootmisvõimsuse suurenemist, mis toimus ajal, mil arvestati USA-vastaste meetmete kehtestamise mõjuga või eeldatavate kvoodisüsteemidega ja mõningatelt liikmesriikidelt saadud suuremate volitustega.
7.2. Müügimaht ja turuosa
Tabel 5
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Müügimaht (tonnides)
9 454 786
9 607 731
8 488 073
9 294 137
Indeks 2009 = 100
100
102
90
98
Turuosa
84,7 %
83,3 %
76,1 %
79,2 %
Indeks 2009 = 100
100
98
90
94
Allikas:
liidu tootmisharu esitatud andmed
(104)
Müügimaht liidu sõltumatutele äriühingutele jäi perioodi jooksul üsna stabiilseks. Perioodi jooksul toimunud tarbimise kerge kasvu juures tõi stabiilne müügimaht kaasa turuosa vähenemise (5,5 protsendipunkti võrra), mida põhjustas import asjaomastest riikidest.
7.3. Kasv
(105)
Liidu tootmisharu kasv kajastub mahunäitajates, milleks on näiteks toodangumaht ja müügimaht, ent eelkõige turuosas. Vaatamata tarbimise suurenemisele analüüsitud perioodil ei kasvanud liidu turuosa koos tarbimisega. Liidu tootmisharu turuosa vähenes perioodi jooksul, samal ajal kui impordimaht kasvas. Samal perioodil kasvas Indoneesiast ja Argentinast pärit impordi turuosa rohkem 10 protsendipunkti. Asjaolu, et ühenduse tootmisharu ei saanud kasu kasvanud turust, avaldas kokkuvõttes negatiivset mõju selle majanduslikule olukorrale.
7.4. Tööhõive ja tootlikkus
Tabel 6
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Tööhõive - täistööaja ekvivalent
1 858
2 055
2 061
2 079
Indeks 2009 = 100
100
111
111
112
Tootlikkus (tonnid/täistööaja ekvivalent)
4 707
4 558
4 142
4 354
Indeks 2009 = 100
100
97
88
93
Allikas:
liidu tootmisharu esitatud andmed.
(106)
Kuna biodiislitööstus on kapitalimahukas tootmisharu, mis ei vaja tootmisprotsessis palju tööjõudu, ja võttes arvesse allhangete hulka biodiisli tegelikul tootmisel, ei ole tööstuses hõivatud inimeste arv suur. Kuna tootmismahud perioodi jooksul kergelt suurenesid, suurenes ka tööhõive.
(107)
Kuna tööhõive suurenes, kuid kiiremini kui tootmine, siis vähenes tootlikkus ajavahemikul 2009. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni 7 protsendipunkti võrra.
7.5. Tegeliku dumpingumarginaali suurus ja taastumine varasemast dumpingust
(108)
Liidu tootmisharu oli kandnud kahju Ameerika Ühendriikidest pärineva dumpinguhinnaga impordi tõttu kuni 2009. aastani, mil algas käesoleva menetlusega seotud uurimisperiood. Ameerika Ühendriikidest pärit impordi suhtes kehtivad tollimaksud kavandati võrdsete võimaluste loomise eesmärgil, nii et liidu tootmisharu saaks kõnealuse impordiga ausalt konkureerida ja taastuda kantud kahjust.
(109)
Seda ei ole ilmselgelt toimunud. Liidu tootmisharu kasumlikkus on praegu väiksem kui 2009. aastal ja ta on alates 2009. aastast kaotanud turuosa Argentinast ja Indoneesiast pärit impordile, mis lööb liidu hinnad alla. Tootmisvõimsuse rakendamine on madal, isegi kui liidu tarbimine on kasvanud. Taastumist varasemast dumpingust ei ole ilmselgelt toimunud.
(110)
Argentina ja Indoneesia eksportivate tootjate dumpingumarginaalid on esitatud eespool dumpingut käsitlevas jaotises. Ühe Indoneesia eksportiva tootja osas, kelle impordikogused Indoneesiast on väikesed, tehti kindlaks, et ta ei kasutanud dumpinguhindu. Indoneesia ülejäänud eksportivate tootjate ja kõikide Argentina eksportivate tootjate osas tehti kindlaks, et nad müüvad biodiislit liidu turule dumpinguhindadega. Kahest asjaomasest riigist tulnud dumpinguhinnaga impordi mahtusid ja hindu arvestades ei saa tegelike dumpingumarginaalide mõju pidada tähtsusetuks.
8. Mikromajanduslikud näitajaid
8.1. Keskmised ühikuhinnad, ühikukulud ja töötasukulud
Tabel 7
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Ühikuhind EUR/tonn
797
845
1 096
1 097
Indeks 2009 = 100
100
106
137
138
Ühikukulu EUR/tonn
760
839
1 089
1 116
Indeks 2009 = 100
100
110
143
147
Töötasukulud EUR/täistööaja ekvivalent
57 391
63 490
62 141
61 004
Indeks 2009 = 100
100
111
108
106
Allikas:
valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule.
(111)
Kuigi liidu tootmisharu suutis vaatlusalusel perioodil oma müügihinda suurendada, siis 2011. aasta viletsa rapsiseemne saagi tõttu kasvasid tootmiskulud sellises ulatuses, et seda ei olnud võimalik müügihindade tõstmisega katta. Kõnealustes riikides kehtestatud maksusüsteemide tõttu ei olnud alternatiivsete toorainete importimine Argentinast ja Indoneesiast liidu tootmisharu jaoks majanduslikult otstarbekas ning seetõttu oldi sunnitud otsima väljapääsu valmis biodiisli importimisest, et hoida kulud madalal ja vähendada sel viisil kogukahjumit.
(112)
Samal ajal kasvasid vaatlusalusel perioodil valimisse kaasatud äriühingute töötasukulud, mis omakorda ajendas äriühinguid leidma viise oma üldise kulutaseme vähendamiseks.
8.2. Varud
Tabel 8
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Varud (tonnides)
74 473
87 283
90 249
103 058
Indeks 2009 = 100
100
117
121
138
Allikas:
valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule.
(113)
Analüüsitud perioodil suurenesid biodiisli varud ligikaudu 40 %. Varude kasv toimus kogu analüüsitud perioodi jooksul. Kuna biodiislit ei saa ladustada kuuest kuust pikema ajavahemiku vältel (keskmine ladustamisperiood on kõigest kolm kuud), siis on varusid puudutavatel andmetel liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamisel üksnes piiratud väärtus.
8.3. Kasumlikkus, investeeringud, investeeringutasuvus, rahavoog ja kapitali kaasamise võime
Tabel 9
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Kasumlikkus
3,5 %
-0,3 %
-0,2 %
-2,5 %
Investeeringud EUR 000
188 491
156 927
149 113
141 578
Indeks 2009 = 100
100
83
79
75
Investeeringutasuvus
19 %
-2 %
-2 %
-24 %
Rahavoog EUR 000
244 001
-48 649
21 241
23 984
Indeks 2009 = 100
100
-20
9
10
Allikas:
valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule
(114)
Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus määrati kindlaks liidus samasuguse toote müügist teenitud maksustamiseelse puhaskasumi ja müügikäibe suhtena. Analüüsitud ajavahemiku jooksul langes valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus märkimisväärselt, 3,5 %-lt -2,5 %ni.
(115)
Valimisse kaasatud liidu tootjate poolt biodiisli tootmisse tehtud investeeringud langesid sellel perioodil, näidates, et kuigi valimisse kaasatud tootjad suutsid endiselt biodiisli tootmisse investeerida, oli selliste investeeringute tarbeks kättesaadavate ressursside maht koos liidu tootjate turuosaga vähenenud.
(116)
Kasumlikkuse negatiivset suundumust järgis valimisse kuuluvate ühenduse tootjate investeeringutasuvus, mis väljendab nende maksustamiseelset tulu protsendina biodiisli tootmises kasutatud vahendite keskmisest bilansilisest puhasväärtusest arvestusperioodi alguses ja lõpus. Investeeringutasuvuse vähenemine on selge märk ühenduse tootmisharu majandusliku olukorra halvenemisest uurimisperioodi jooksul.
(117)
Rahavoog, mis väljendab tööstusharu võimet oma tegevust ise rahastada, vähenes analüüsitud perioodil märkimisväärselt, näidates, et valimisse kaasatud äriühingutel on raske konkureerida Argentinast ja Indoneesiast pärit dumpinguhinnaga impordiga.
9. Järeldus kahju kohta
(118)
Kontrollitud andmete analüüs näitab selgelt, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju, nagu on määratletud algmääruse artikli 3 lõikes 5. Tarbimise suurenemise ajal on tootmisharu kaotanud turuosa ja kasumlikkust, samal ajal kui import on hõivanud turuosa ja löönud alla liidu tootjate hinnad.
(119)
Teised näitajad osutavad samuti negatiivsele või stabiilsele suundumusele, isegi pärast meetmete kehtestamist Ameerika Ühendriikide suhtes ja tollimaksude laiendamist Kanadast pärit meetmetest möödahiilivale impordile.
(120)
Liidu tootjad suutsid edasi kanda suurema osa tootmiskulude kasvust aastatel 2010-2011 (+33 protsendipunkti), kuid ainult läbi kasumlikkuse vähendamise kasumiläveni. Neil ei õnnestunud siiski edasi kanda kulude edasist suurenemist 2011. aastast kuni uurimisperioodini, põhjuseks oli lähteainete hindade kasv, mis moodustavad ligikaudu 80 % biodiisli kõikidest tootmiskuludest. Kulude kasvu ei olnud võimalik täies ulatuses edasi kanda liidu turu klientidele, mis tõi uurimisperioodil kaasa kahjumi.
E. PÕHJUSLIK SEOS
1. Sissejuhatus
(121)
Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 kontrolliti, kas asjaomastest riikidest pärinev dumpinguhinnaga import on põhjustanud liidu tootmisharule kahju sellisel määral, et seda on võimalik pidada oluliseks.
(122)
Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada liidu tootmisharu, et vältida nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.
2. Dumpinguhinnaga impordi mõju
(123)
Üksnes väike osa (2-6 %) Indoneesiast liitu suunatud impordist ei toimunud uurimisperioodil dumpinguhinnaga. Ülejäänud impordimaht Indoneesiast ja kogu import Argentinast oli dumpinguhinnaga. Kui jätta Indoneesiast pärinevast deklareeritud koguimpordist välja väike impordikogus, mis ei toimunud dumpinguhinnaga, ei mõjuta see eespool kirjeldatud impordi suundumust.
(124)
Uurimine näitas, et vaatlusalusel perioodil kasvas märkimisväärselt asjaomastest riikidest pärineva dumpinguhinnaga impordi maht (üle kahe korra). Selle tulemusena kasvas oluliselt ehk 10 protsendipunkti võrra nende riikide turuosa, 9,1 %-lt 2009. aastal 18,8 %ni uurimisperioodi lõpuks.
(125)
Samal ajal, vaatamata tarbimise kasvule, kaotas liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil 5,5 protsendipunkti turuosast.
(126)
Dumpinguhinnaga impordi keskmised hinnad kasvasid 2009. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 48 %, ent olid märkimisväärselt madalamad liidu tootmisharu keskmistest hindadest samal perioodil. Dumpinguhinnaga import lõi liidu tootmisharu hinnad alla; keskmine hinna allalöömismarginaal oli uurimisperioodil Indoneesia puhul 4 % ja Argentina puhul 8 %.
(127)
Dumpinguhinnaga impordi mahu kasvust liidu turul tulenev surve ei võimaldanud liidu tootmisharul kehtestada oma müügihindu kooskõlas turutingimuste ja kulude kasvuga. Valimisse kaasatud äriühingutel oli võimalik hinnatõusu klientidele edasi kanda üksnes 38 % ulatuses, samas kui kogukulud kasvasid samal ajavahemikul 47 %.
(128)
Eespool kirjeldatu põhjal järeldatakse esialgu, et asjaomastest riikidest pärinev dumpinguhinnaga import, mis lõi liidu tootmisharu hinnad uurimisperioodi jooksul alla, kasvades samas märkimisväärselt ka mahult, mängis otsustavat rolli liidu tootmisharu kantud olulises kahjus.
3. Muude tegurite mõju
3.1. Import muudest riikidest
Tabel 10
Muud kolmandad riigid
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Import kokku (tonnides)
699 541
256 327
161 973
175 370
Indeks 2009 = 100
100
37
23
25
Turuosa
6,3 %
2,2 %
1,5 %
1,5 %
Indeks 2009 = 100
100
35
23
24
Allikas:
Eurostat
(129)
Kolmandatest riikidest, peamiselt USAst, Norrast ja Lõuna-Koreast pärinev import vähenes 2009. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni oluliselt. Vähenemise põhjuseks oli meetmete kehtestamine USAst pärit impordi suhtes 2009. aastal ja meetmetest kõrvalehoidmist käsitlev uurimine seoses Kanadast pärit impordiga 2010. aastal. Võttes arvesse muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa vähenemist, samal ajal kui liidu tootmisharu finantsolukord halvenes, sai muudest kolmandatest riikidest pärit impordil liidu tootmisharu kantud kahjus olla vaid tähtsusetu osa. Seega ei ole võimalik järeldada, et see kõrvaldaks põhjusliku seose kahju ja dumpinguhinnaga impordi mõju vahel.
3.2. Dumpinguhinnata import asjaomastest riikidest
(130)
Tehti kindlaks dumpinguhinnata import asjaomastest riikidest, kuid see puudutas ainult 2011. aasta teist poolt. Võttes arvesse lühikest aega, mille jooksul see import toimus, ja impordi piiratud koguseid, sai see liidu tootmisharu kantud kahjus mängida vaid tähtsusetut rolli ning ei suuda katkestada põhjuslikku seost kahju ja dumpinguhinnaga impordi mõju vahel.
3.3. Muud liidu tootjad
(131)
Seoses liidu tootmisharu määratlusest välja jäetud liidu tootjate tootmismahu ja impordi kogumahu väiksusega leiti, et kõnealused tootjad ei põhjustanud liidu tootmisharule kahju.
3.4. Liidu tootmisharu import
(132)
Argentina biodiisli tootjate ühendus CARBIO väitis, et liidu tootmisharu kantud kahju põhjustas liidu tootjate import Argentinast ja Indoneesiast. Nad määratlesid seda importi enda põhjustatud kahjuna ja väitsid, et neid ei tohiks Argentina tootjate käitumisel põhineva kahju tekitajana arvesse võtta.
(133)
Liidu tootmisharu esitatud andmetest selgub, et vaatlusalusel perioodil importisid nad Argentinast ja Indoneesiast biodiislit 60 % ulatuses kogu impordimahust, mis uurimisperioodil kõnealustest riikidest imporditi. Nad kinnitasid, et kõnealune import tehti enesekaitseks. Võimalus saada kõnealusest dumpinguhinnaga impordist lühiajaliselt kasu aitas liidu tootjatel keskpika aja jooksul äritegevust jätkata.
(134)
Dumpinguhinnaga biodiisli import liidu tootmisharu poolt suurenes märkimisväärselt 2011. aastal ja uurimisperioodil, see oli aeg, kui biodiisli ja selle toorainete diferentseeritud ekspordimaksu mõju oli kõige tuntavam, kuna sellel ajal muutus toorainete (sojaoaõli ja palmiõli) import lõpptoote impordiga võrreldes ebamajanduslikuks. Mõlema riigi diferentseeritud ekspordimaksu süsteem maksustab toorainete eksporti kõrgemalt kui lõpptoodet. Seda, kas diferentseeritud ekspordimaksu saab käsitleda subsiidiumina subsiidiumivastase algmääruse artikli 2 tähenduses, uuritakse käimasoleva subsiidiumivastase uurimise käigus.
(135)
Näiteks uurimisperioodi mõnedel kuudel oli Argentina sojaoaõli impordihind kõrgem kui SME impordihind, muutes sojaoaõli ostmise majanduslikult kahjulikuks. Selles olukorras oli SME ostmine ainuke majanduslikult põhjendatud valik.
(136)
Igal juhul, kui liidu tootmisharu ei oleks kõnealuseid biodiisli koguseid importinud, oleks neid importinud liidu kaubandusettevõtted, kes oleksid liidu tootmisharu hinnad alla löönud ja müünud seda liidu turul, kuna nad juba impordivad kõnealustest riikidest liidu tootmisharuga konkureerivatele diisli rafineerimistehastele müümise eesmärgil. Kõnealune import ei katkesta põhjuslikku seost ja see väide lükatakse seetõttu esialgu tagasi.
3.5. Liidu tootmisharu tootmisvõimsus
(137)
CARBIO väidab lisaks, et liidu tootmisharule tekitatud kahju põhjus on ülemäärasest laienemisest põhjustatud liigne võimsus. Kuna 2008. aastal rakendati tootmisvõimsust 50 % ulatuses, väidavad nad, et tootmisharu on jätkanud laienemist ilma vastava nõudluse suurenemiseta.
(138)
Tuleb öelda, et vaatlusalusel perioodil jäi tootmisvõimsuse kasutamine kogu liidus madalaks, uurimisperioodil oli madalpunkt 40 %. Seetõttu ei ole mõningad äriühingud paigaldatud võimsust kasutanud.
(139)
Tootmisvõimsuse kasutamine oli madal juba vaatlusaluse perioodi alguses ja jäi madalaks kogu perioodi jooksul ning oli ka valimisse kaasatud äriühingutes stabiilne.
(140)
Valimisse kaasatud äriühingud olid vaatlusaluse perioodi alguses kasumlikud ja selle lõpus kahjumlikud, kasutades tootmisvõimsust stabiilselt. Mõistlik on järeldada, et kogu tootmisharu on samuti muutunud vähem kasumlikuks, samal ajal kui selle tootmisvõimsuse kasutamine on jäänud stabiilseks. Seetõttu ei saa käsitleda seda kahju peamise põhjusena, kuna põhjuslik seos tundub puuduvat. Seetõttu lükatakse see väide esialgu tagasi.
3.6. Toorainetele juurdepääsu puudumine ja vertikaalne integratsioon
(141)
CARBIO väidab ka, et liidu tootmisharu kannab kahju tõhususe puudumise tõttu, eelkõige kuna nad ei ole vertikaalselt integreeritud ja ei paikne toorainete läheduses.
(142)
Need väited lükatakse esialgu tagasi. Mõningad valimisse kaasatud äriühingud asuvad sadamates, kus on sujuv juurdepääs laevaga kohaletoodavatele toorainetele, ja teised valimisse kaasatud äriühingud on paigutanud oma biodiislitehased vahetult samasse kohta, kus on nende taimeõli tootvad tehased. Paljud Lõuna-Euroopa biodiisli tootjad paiknevad ettekavatsetult sadamaaladel, et pääseda juurde Argentinast ja Indoneesiast imporditavatele toorainetele, või paiknevad samas kohas, kus nende kliendidki (fossiilse nafta rafineerimistehased). Kuna diferentseeritud ekspordimaksu mõjul on toorained muutunud lõpptootest kallimaks, on see liidu tootmisharu selgelt kahjustanud, muutes PME ja SME tootmise ELis majanduslikult võimatuks.
3.7. Muud reguleerivad tegurid
(143)
CARBIO viitas ka mõnedele reguleerivatele teguritele, mis on väidetavalt tekitanud liidu tootmisharule kahju ja millest mõned on ettepanekud, mida ei ole tänaseni jõustatud. Rõhutatakse ka topeltarvestuse süsteemi, mida kirjeldatakse allpool.
(144)
Taastuvenergia direktiivis nõutakse liikmesriikidelt kohustuse kehtestamist, et enne kasutajatele müümist segataks teatud osa biodiislist mineraaldiisliga. Mõned liikmesriigid on enda huvides ära kasutanud taastuvenergia direktiivi sätet, mis lubab nimetatud osa poolitada, kui kasutatud biodiisel on tehtud vanaõlidest või kasutatud loomsetest rasvadest. Näiteks kui asjaomane liikmesriik nõuab, et 7 % biodiislist tuleb segada 93 % mineraaldiisliga, siis 7 % väheneb 3,5 %ni, kui tegemist on vanaõlist biodiisliga.
(145)
CARBIO väidab, et topeltarvestuse eeskirjad on põhjustanud niinimetatud esimese põlvkonna biodiisli müügi languse 1 miljoni tonni ulatuses uurimisperioodil ja et see on liidu tootmisharule tekkinud kahju põhjus. Väide lükatakse tagasi, kuna liidu tootjate valim sisaldab äriühinguid, mis toodavad kahekordselt arvestatavat biodiislit ja nende finantsolukord ei ole märkimisväärselt erinev valimisse kaasatud äriühingutest, mis toodavad biodiislit taimsetest toorõlidest. Kõnealused äriühingud on oma andmete kontrollimise käigus näidanud, et nende biodiisli hinda on mõjutanud Argentinast ja Indoneesiast pärinev dumpinguhinnaga import, kuna nad konkureerivad otseselt asjaomaste riikide PME ja SMEga.
(146)
Samuti on esitatud väide, et liidu tootmisharu kannab kahju seetõttu, et ei investeeri rohkem teise põlvkonna biokütustesse, näiteks vanaõlide kasutamisse. See väide lükati esialgu tagasi, kuna liidus ei ole piisavalt vanaõli, et suurendada märkimisväärselt juba olemasoleva töötlemise kogust.
3.8. Piirangud liikmesriikides
(147)
CARBIO väitis samuti, et liidu tootmisharule tekitatud kahju põhjus ei saanud olla import asjaomastest riikidest, kuna erinevate liikmesriikide kvoodi- ja maksusüsteemid piiravad juurdepääsu nendele turgudele. Väideti ka, et mõned ELi turud on SME-le ja PME-le kliimatingimuste tõttu suletud.
(148)
On õige märkida, et PME külmfiltri ummistuspunkt (Cold Filter Plugging Point - CFPP) (+13 Co) tähendab, et PME-d ei saa kõikjal liidus kasutada, kui seda ei segata CFPP-i vähendamiseks muude biodiislitega. SME külmfiltri ummistuspunkt 0 Co Celsiuse juures võimaldab seda siiski laialdasemalt kasutada, eelkõige suvekuudel.
(149)
Kogu uurimise käigus uuriti hoolikalt väidet, et liidu tootmisharule tekitab kahju mõnede liikmesriikide reguleeriv raamistik.
(150)
Mõnedes liikmesriikides on kehtestatud kvoodisüsteemid, millega eraldatakse konkreetsed tootmiskvoodid selle liikmesriigi või teiste liikmesriikide äriühingutele kõikjal liidus. Enamik riike on teinud soodustusi maksusüsteemi kasutamise kaudu ja neid soodustusi vähendatakse või tühistatakse.
(151)
Prantsusmaal on näiteks maksuvabastuse soodustus 90 EUR tonni kohta kvoodi alusel toodetud biodiislile. Dumpinguhinnaga importi silmas pidades on sageli odavam biodiislit importida kui osta seda liidu tootmisharult, isegi kui võtta arvesse maksusoodustust. Seda näitab asjaolu, et Argentinast pärinev import on Prantsusmaa turul selgelt olemas.
(152)
Mõnes liikmesriigis import Argentinast ja Indoneesiast puudub, seda kliimatingimuste või kvoodisüsteemide tõttu. Import Argentinast ja Indoneesiast on liidu turul enamikus kohtades siiski olemas, kas siis kvoodisüsteemi puudumise tõttu või kuna hind on madalam mis tahes maksusoodustusest, mida liikmesriik võiks anda.
(153)
Kuna liidus toodetud RME või muu biodiisliga segatud PMEd ja SMEd võib kogu liidus müüa ja kuna suurtes kogustes ja dumpinguhinnaga import on olemas isegi maksusoodustussüsteemidega liikmesriikides, lükatakse see väide esialgu tagasi, kuna olemasolevad kvoodi- ja maksusüsteemid ei suuda katkestada põhjuslikku seost kahju ja dumpinguhinnaga impordi mõju vahel.
4. Järeldus põhjusliku seose kohta
(154)
Eespool esitatud analüüs tõendab, et asjaomastest riikidest pärit madalate dumpinguhinnaga import ja turuosa suurenesid oluliselt. Lisaks leiti, et kõnealune import lõi alla ühenduse tootmisharu hinnad uurimisperioodi vältel.
(155)
Andmed näitavad, et kui dumpinguhinnaga import asjaomastest riikidest kasvab, halveneb märkimisväärselt liidu tootmisharu majanduslik olukord.
(156)
Eeltoodud analüüsis on nõuetekohaselt eristatud kõigi teadaolevalt liidu tootmisharu olukorda mõjutanud tegurite toime dumpinguhinnaga impordi kahjulikust mõjust. Selle analüüsi põhjal tehakse esialgne järeldus, et asjaomastest riikidest pärinev dumpinguhinnaga import on põhjustanud liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.
(157)
Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 7 hinnati lisaks dumpinguhinnaga impordile muid teadaolevaid tegureid ja ei leitud tõendeid selle kohta, et need katkestasid põhjusliku seose dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel.
F. LIIDU HUVID
(158)
Komisjon uuris algmääruse artikli 21 kohaselt, kas olenemata järeldusest kahjustava dumpingu kohta on kaalukaid põhjuseid, millest tulenevalt ei oleks ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamine käesoleval juhul liidu huvides. Liidu huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate, toormetarnijate ning kasutajate huvide hindamisel.
1. Liidu tootmisharu huvid
(159)
Nagu eespool märgitud, kandis liidu tootmisharu asjaomastest riikidest pärineva dumpinguhinnaga impordi tõttu olulist kahju. Meetmete võtmata jätmine tähendaks kõige tõenäolisemalt liidu tootmisharu finantsolukorra negatiivse suundumuse jätkumist. Liidu tootmisharu olukorda iseloomustas iseäranis kasumlikkuse vähenemine +3 %-lt 2009. aastal -2,5 %ni uurimisperioodi lõpus. Tulemuste edasine halvenemine tooks kaasa tootmise vähendamise ja suurema arvu tootmisrajatiste sulgemise, mis seaks ohtu liidu tööhõive ja investeeringud.
(160)
Meetmete kehtestamine taastaks turul ausa konkurentsi. Liidu tootmisharu kasumlikkuse vähenemise suundumus on tingitud raskustest konkureerimisel asjaomastest riikidest pärineva dumpinguhinnaga impordiga. Selle asjaolu põhjus on ka mõlema riigi ekspordimaksude süsteem, mis vähendab SME ja PME impordihinda liidu turul, suurendades toorainete hinda. Dumpinguvastaste meetmete kehtestamisel suudaks liidu tootmisharu saavutada kasumlikkuse taseme, mida kõnealuse kapitalimahuka tootmisharu puhul vajalikuks peetakse.
(161)
Meetmete rakendamine annaks liidu tootmisharule võimaluse taastuda uurimise raames tuvastatud kahjustavast dumpingust.
2. Sõltumatute importijate/kauplejate huvid
(162)
Liidu sõltumatutel importijatel/kauplejatel paluti endast komisjonile teada anda. Uurimise raames ei teinud koostööd ükski importija.
(163)
Sõltumatute importijate või kauplejate andmete puudumise tõttu ei olnud tõendeid selle kohta, et meetmete kehtestamine oleks selgelt kõnealuste poolte huvidega vastuolus.
3. Kasutajate ja tarbijate huvid
(164)
Menetluse algatamisel saadeti küsimustikud kõikidele teadaolevatele kasutaja- äriühingutele, kes tegelevad mineraaldiisli tootmise ja turustamisega ning mineraaldiisli kohustusliku segamisega biodiisliga.
(165)
Kolm biodiisli kasutajat vastasid kasutajaküsimustikule, kuid märkisid, et biodiisel moodustab väga väikese osa nende üldisest äritegevusest. Nad märkisid, et kuna nad oleksid õiguslikult kohustatud biodiislit ostma ning kui tollimaks suurendaks biodiisli hinda, kantaks see nagu varemgi automaatselt üle nende klientidele.
(166)
Olemasoleva teabe piiratud hulka arvestades peaks meetmete kehtestamisel olema lõpptarbijatele äärmiselt piiratud mõju, kuna mineraaldiisliga, mida nad tanklas ostavad, segatakse väike protsent biodiislit. Ei leitud tõendeid selle kohta, et meetmete kehtestamine oleks selgelt suunatud kasutajate või tarbijate huvide vastu.
4. Toorainete tarnijate huvid
(167)
Toorainete tarnijatele saadetud küsimustikule vastas üks toorainete tarnijate ühendus, FEDIOL (Euroopa taimeõli ja valgutoodete tootmisharu Euroopas esindav föderatsioon). Märgiti ära, et import asjaomastest riikidest on vähendanud rapsiseemneõli nõudlust kogu liidus, nii et aastatel 2009-2011 langes nõudlus üle 1 miljoni tonni võrra.
(168)
Ollakse seisukohal, et meetmete kehtestamisel on positiivne mõju ELi tarnetööstusele, kuna tootmisvõimsuse kasutamine suureneb. Rapsiseemneõli nõudluse suurenemine mõjutaks seejärel segasööda sektorit - kuna seal kasutatakse rapsiseemneõli tootmise jääke ja ELi põllumajandussektor on rapsiseemne tootja.
(169)
Seetõttu näitavad saadud tõendid, et meetmete kehtestamine oleks liidu toorainete tarnijate huvides.
5. Järeldus liidu huvide kohta
(170)
Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiisli impordi suhtes rakendatavate meetmete kehtestamine oleks ilmselgelt liidu tootmisharu huvides. See võimaldaks liidu tootmisharul kasvada ja taastuda dumpinguhinnaga impordi põhjustatud kahjust. Meetmete kehtestamata jätmisel aga halveneks liidu tootmisharu olukord veelgi ja veel enam ettevõtjaid peaksid tegevuse lõpetama. Ehkki kasutajate ja importijate puhul ei olnud ühest järeldust võimalik teha, eeldatakse, et meetmete kehtestamine on toorainetarnijate huvides.
(171)
Puuduvad kaalukad põhjused, mis näitaksid, et Argentinast ja Indoneesiast pärit biodiisli impordi suhtes ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamine oleks selgelt liidu huvide vastu.
G. AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED
(172)
Dumpingu, tekitatud kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades leitakse, et tuleb kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks liidu tootmisharule täiendavat kahju.
1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase
(173)
Kõnealuste meetmete taseme kindlaksmääramisel võeti arvesse kindlaks tehtud dumpingumarginaale ja tollimaksu suurust, mis on vajalik liidu tootjatele põhjustatud kahju kõrvaldamiseks, neid mitte ületades.
(174)
Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu arvutamisel leiti, et meetmed peaksid võimaldama liidu tootmisharul katta tootmiskulud ja saada sellist maksueelset kasumit, mida võiks mõistlikuks pidada tavapärastes konkurentsitingimustes, s.t dumpinguhinnaga impordi puudumise korral.
(175)
Leiti, et 15 % on kohane kasumimarginaal, mille liidu tootmisharu võiks eelduste kohaselt saavutada kahjustavate dumpinguhindade puudumise korral, arvestades eelmise uurimise tulemusi Ameerika Ühendriikidest pärit impordi kohta, mille puhul peeti seda mõistlikuks tasemeks, tagamaks tulemuslikud pikaajalised investeeringud kõnealusesse tootmisharusse.
(176)
Sellel põhjal määrati liidu tootmisharu jaoks kindlaks samasuguse toote mittekahjustav hind. Mittekahjustava hinna saamiseks kohandati valimisse kaasatud liidu tootjate müügihindu uurimisperioodi jooksul saadud tegeliku kasumiga või tegelikult kantud kahjumiga ning liideti saadud tulemusele eespool nimetatud kasumimarginaal.
(177)
Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes hinna allalöömise arvutuste abil kindlaks tehtud valimisse kaasatud eksportivate tootjate kaalutud keskmist impordihinda asjaomastes riikides mittekahjustava hinnaga, millega valimisse kaasatud liidu tootjad liidu turul samasugust toodet uurimisperioodil müüsid. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendimäärana kogu CIF-impordihinnast.
2. Ajutised meetmed
(178)
Kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 tuleks kehtestada Argentinast ja Indoneesiast pärit impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks vastavalt väiksema tollimaksu reeglile, mis tähendab, et see peaks vastama dumpingu- või kahjumarginaali määrale, olenevalt sellest, kumb on väiksem.
(179)
Dumpinguvastase tollimaksu määrad kehtestati, võrreldes kahju kõrvaldamist võimaldavat marginaali ja dumpingumarginaali. Sellest tulenevalt on ajutised dumpinguvastased tollimaksu määrad, mida väljendatakse protsentides CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, järgmised:
Riik
Äriühing
Ajutine dumpingumarginaal
Ajutine kahjumarginaal
Ajutine dumpinguvastane tollimaksu määr
Argentina
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario
10,6 %
27,8 %
10,6 %
Bunge Argentina S.A., Buenos Aires
10,6 %
27,8%
10,6 %
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires
7,2 %
30,9%
7,2 %
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires
6,8 %
31,8%
6,8 %
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca
6,8 %
31,8%
6,8 %
Vicentin S.A.I.C., Avellaneda
6,8 %
31,8%
6,8 %
Muud koostööd tegevad äriühingud
7,9 %
31%
7,9 %
Kõik muud äriühingud
10,6 %
31,8%
10,6 %
Indoneesia
PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta
0,0 %
0,0 %
PT. Musim Mas, Medan
2,8 %
23,3%
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan
5,3 %
27,1%
5,3 %
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan
9,6 %
26,4%
9,6 %
PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan
9,6 %
26,4%
9,6 %
Muud koostööd tegevad äriühingud
6,5 %
25,3%
6,5 %
Kõik muud äriühingud
9,6 %
27,1%
9,6 %
(180)
Kuna dumpinguvastast tollimaksu kohaldatakse ka segude suhtes, mis sisaldavad biodiislit (proportsionaalselt nende biodiisli sisaldusega kaalu järgi), ja samuti puhtale biodiislile, oleks tollimaksu nõuetekohase kohaldamise eesmärgil liikmesriikide tolliasutuste poolt täpsem ja asjakohasem väljendada tollimaksu kindlaksmääratud netosummana eurodes tonni kohta ning kohaldada seda puhtale imporditavale biodiislile või biodiisli osale segatud tootes.
(181)
Käesoleva määrusega äriühingutele sätestatud individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad tehti kindlaks käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seepärast peegeldavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute puhul kindlaks tehti. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit asjaomastest riikidest ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega konkreetsed juriidilised isikud. Kui imporditava toote on tootnud mõni teine äriühing, mida ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksus, ei kohaldata tema suhtes nimetatud määrasid, vaid „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavaid tollimaksumäärasid.
(182)
Kõik taotlused äriühingute suhtes kehtestatud individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade kohaldamiseks (nt pärast juriidilise isiku nime muutmist või uute tootmise või müügiga tegelevate üksuste loomist) tuleb viivitamata esitada komisjonile (8) koos kogu asjakohase teabega, eelkõige teabega muudatuste kohta äriühingu tegevuses seoses tootmise ning riigisisese ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutusega või kõnealuste tootmis- ja müügiüksuste loomisega. Vajaduse korral muudetakse käesolevat määrust, ajakohastades nende äriühingute nimekirja, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.
(183)
Komisjon kehtestas asjaomastest riikidest pärineva vaatlusaluse toote impordi suhtes komisjoni 28. jaanuari 2013. aasta määrusega (EL) nr 79/2013 registreerimisnõude. Seda tehti dumpinguvastaste meetmete võimalikku tagasiulatuvat kohaldamist silmas pidades vastavalt algmääruse artikli 10 lõikele 4. Menetluse käesolevas järgus ei ole võimalik teha otsust dumpinguvastaste meetmete võimaliku tagasiulatuva kohaldamise kohta.
H. LÕPPSÄTE
(184)
Tõrgeteta asjaajamise huvides võivad huvitatud isikud, kes andsid endast algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul teada, teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist ühe kuu jooksul alates käesoleva määruse avaldamisest. Käesolevas määruses tehtud järeldused tollimaksude kehtestamise kohta on ajutised ning need võidakse lõplike meetmete kehtestamisel uuesti läbi vaadata,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Käesolevaga kehtestatakse ajutine tollimaks selliste Argentinast ja Indoneesiast pärit mittefossiilse päritoluga sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrite ja/või parafiinsete gaasiõlide impordi suhtes, mis esinevad puhtal kujul või osana segust, ning mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 1516 20 98 (TARICi koodid 1516209821, 1516209829 ja 1516209830), ex 1518 00 91 (TARICi koodid 1518009121, 1518009129 ja 1518009130), ex 1518 00 95 (TARICi kood 1518009510), ex 1518 00 99 (TARICi koodid 1518009921, 1518009929 ja 1518009930), ex 2710 19 43 (TARICi koodid 2710194321, 2710194329 ja 2710194330), ex 2710 19 46 (TARICi koodid 2710194621, 2710194629 ja 2710194630), ex 2710 19 47 (TARICi koodid 2710194721, 2710194729 ja 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97 (TARICi koodid 3824909701, 3824909703 ja 3824909704), 3826 00 10 ja ex 3826 00 90 (TARICi koodid 3826009011, 3826009019 ja 3826009030) alla.
2. Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud toote suhtes ning mida toodavad allpool loetletud äriühingud, on järgmised:
Riik
Äriühing
Ajutine tollimaksu määr netosummana,
EUR/tonn
TARICi lisakood
Argentina
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires
104,92
B782
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires
69,16
B783
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda
65,24
B784
Muud koostööd tegevad äriühingud:
Cargill S.A.C.I., Buenos Aires; Unitec Bio S.A., Buenos Aires; Viluco S.A., Tucuman
75,97
B785
Kõik muud äriühingud
104,92
B999
Indoneesia
PT Ciliandra Perkasa, Jakarta
0
B786
PT Musim Mas, Medan
24,99
B787
PT Pelita Agung Agrindustri, Medan
45,65
B788
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan
83,84
B789
Muud koostööd tegevad äriühingud:
PT Cermerlang Energi Perkasa, Jakarta
57,14
B790
Kõik muud äriühingud
83,84
B999
3. Segude suhtes kohaldatakse dumpinguvastast tollimaksu vastavalt segu mittefossiilse päritoluga sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrite ja parafiinsete gaasiõlide (biodiisli) kogusisaldusele kaalu järgi.
4. Juhul, kui kaup on enne vabasse ringlusse jõudmist kahjustada saanud ja tegelikult makstud või makstav hind on seepärast tolliväärtuse määramiseks osadeks jagatud vastavalt määruse (EMÜ) nr 2454/93 (9) artiklile 145, vähendatakse eeltoodud summade alusel arvutatud dumpinguvastase tollimaksu summat sellise protsendi võrra, mis vastab tegelikult makstud või makstava hinna osadeks jagamisele.
5. Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.
6. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.
Artikkel 2
1. Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud taotleda käesoleva määruse vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, esitada kirjalikult oma seisukohad ning taotleda komisjonilt ärakuulamist ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.
2. Nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 21 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud esitada arvamusi käesoleva määruse kohaldamise kohta ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.
Artikkel 3
1. Tolliasutused lõpetavad komisjoni määruse (EL) nr 79/2013 artikli 1 kohase impordi registreerimise.
2. Kogutud andmeid toodete kohta, mis toodi tarbimiseks maale kuni 90 päeva jooksul enne käesoleva määruse jõustumist, säilitatakse kuni võimalike lõplike meetmete jõustumiseni või käesoleva menetluse lõpetamiseni.
Artikkel 4
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuue kuu jooksul.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 27. mai 2013