РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 716/2014 НА КОМИСИЯТА
от 27 юни 2014 година
за установяването на пилотния съвместен проект в подкрепа на изпълнението на Европейския генерален план за управление на въздушното движение
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 550/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. за осигуряване на аеронавигационно обслужване в единното европейско небе (1), и по-специално член 15а, параграф 3 от него,
като има предвид, че:
(1)
Програмата за изследване на управлението на въздушното движение в единното европейско небе (SESAR) има за цел да модернизира управлението на въздушното движение (наричано по-нататък „УВД“) в Европа и представлява технологичната основа на единното европейско небе. Тя има за цел до 2030 г. да осигури за Съюза високоефективна инфраструктура за управление на въздушното движение, която ще даде възможност за безопасно и екологосъобразно функциониране и развитие на въздушния транспорт.
(2)
С Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013 на Комисията (2) бяха установени изискванията, свързани със съдържанието на съвместните проекти, тяхното изготвяне, приемане, изпълнение и наблюдение. В него се предвижда, че съвместните проекти трябва да се изпълняват въз основа на програмата за разгръщане чрез проекти за внедряване, координирани от управителния орган за разгръщането.
(3)
Съгласно Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013 целта на даден съвместен проект е да се внедряват навременно, координирано и синхронизирано функциите за УВД, които са готови за внедряване и допринасят за постигането на основните оперативни промени, определени в Европейския генерален план за УВД. В даден съвместен проект трябва да се включват единствено функции за УВД, които изискват синхронизирано внедряване и допринасят съществено за постигането на валидните за целия Европейски съюз цели за ефективност.
(4)
По искане на Комисията съвместното предприятие SESAR изготви предварителна версия на първия съвместен проект, наричан „пилотен съвместен проект“.
(5)
Тази предварителна версия беше анализирана и разгледана от Комисията със съдействието на Европейската агенция за авиационна безопасност, Европейската агенция за отбрана, управителния орган на мрежата, органа за преглед на ефективността, Евроконтрол, европейските организации за стандартизация и Европейската организация за оборудване за гражданското въздухоплаване (Eurocae).
(6)
Впоследствие Комисията извърши независим глобален анализ на ползите и разходите и проведе целесъобразни консултации с държавите членки и съответните заинтересовани страни.
(7)
На тази основа Комисията изготви предложение за пилотния съвместен проект. В съответствие с Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013: групата ползватели на гражданското въздушно пространство по програмата SESAR одобри предложението на 30 април 2014 г.; доставчиците на аеронавигационно обслужване одобриха предложението на 30 април 2014 г.; летищните оператори одобриха предложението на 29 април 2014 г.; управителният орган на мрежата одобри предложението на 25 април 2014 г.; и европейските национални метеорологични служби одобриха предложението на 30 април 2014 г.
(8)
В пилотния съвместен проект се определят шест функции за УВД, а именно разширено управление на долитанията и базирана на летателните характеристики навигация (PBN) в зоните за маневриране на терминали с висока плътност на въздушното движение; интегриране и пропускателна способност на летищата; гъвкаво управление на въздушното пространство и свободни въздушни трасета; съвместно управление на мрежата; първоначално управление на информацията за цялата система; и първоначален обмен на информация за траекторията. Внедряването на тези шест функции за УВД следва да стане задължително.
(9)
Функцията „Разширено управление на долитанията и базирана на летателните характеристики навигация в зоните за маневриране на терминали с висока плътност на въздушното движение“ се очаква да подобри точността на траекторията на подхода за кацане, както и да улесни определянето на последователността на обслужване на по-ранен етап, като по този начин се намалят разходът на гориво и въздействието върху околната среда при фазите на снижаване/долитане. Тази функция включва част от стъпка 1 „Основна оперативна промяна“ за ключовата характеристика „Синхронизиране на движението“, определена в Европейския генерален план за УВД.
(10)
Функцията „Интегриране и пропускателна способност на летищата“ се очаква да подобри безопасността и пропускателната способност на пистите, като осигурява ползи по отношение на разхода на гориво и намаляване на закъсненията, както и по отношение на капацитета на летищата. Тази функция включва част от стъпка 1 „Основна оперативна промяна“ за ключовата характеристика „Интегриране и пропускателна способност на летищата“, определена в Европейския генерален план за УВД.
(11)
Функцията „Гъвкаво управление на въздушното пространство и свободни въздушни трасета“ се очаква да даде възможност за по-ефективно използване на въздушното пространство, като по този начин се предоставят значителни ползи, свързани с разхода на гориво и намаляването на закъсненията. Тази функция включва част от стъпка 1 „Основна оперативна промяна“ за ключовата характеристика „Преминаване от пространствено базирани операции към четириизмерно (4D) управление на траекторията“, определена в Европейския генерален план за УВД.
(12)
Функцията „Съвместно управление на мрежата“ се очаква да подобри качеството и навременността на информацията за мрежата, която се обменя от всички заинтересовани страни в областта на УВД, като по този начин се осигуряват значителни ползи от повишаването на производителността на аеронавигационното обслужване (наричано по-нататък „АНО“) и спестяване на разходи вследствие на закъснения. Тази функция включва част от стъпка 1 „Основна оперативна промяна“ за ключовата характеристика „Съвместно управление на мрежата и динамично балансиране на капацитета“, определена в Европейския генерален план за УВД.
(13)
Функцията „Първоначално управление на информацията за цялата система“, състояща се от набор услуги, предоставяни и ползвани чрез мрежа, базирана на интернет протокол, от системи, базирани на управлението на информацията за цялата система (SWIM), се очаква да допринесе значителни ползи по отношение на производителността на АНО. Тази функция включва част от стъпка 1 „Основна оперативна промяна“ за ключовата характеристика „SWIM“, определена в Европейския генерален план за УВД.
(14)
Функцията „Първоначален обмен на информация за траекторията“ с усъвършенствани системи за обработка на полетни данни се очаква да повиши предвидимостта на траекторията на въздухоплавателното средство, което е от полза за ползвателите на въздушното пространство, управителния орган на мрежата и доставчиците на АНО и води до намаляване на тактическите интервенции и подобрено предотвратяване на конфликтни ситуации. Очаква се това да окаже положително въздействие върху производителността на АНО, икономията на гориво и променливостта на закъсненията. Тази функция включва част от стъпка 1 „Основна оперативна промяна“ за ключовата характеристика „Преминаване от пространствено базирани операции към четириизмерно (4D) управление на траекторията“, определена в Европейския генерален план за УВД, и спомага косвено за други ключови характеристики, които са обхванати от останалите функции за УВД чрез използването на споделена информация за траекторията.
(15)
С цел постигане на максимални ползи от пилотния съвместен проект се очаква някои оперативни заинтересовани страни от трети държави да изпълнят части от него. Тяхното участие следва да бъде осигурено от управителния орган за разгръщането в съответствие с Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013. Участието на оперативни заинтересовани страни от трети държави не засяга разпределението на компетентности по отношение на аеронавигационното обслужване и функциите за УВД.
(16)
За да подпомогне съответните оперативни заинтересовани страни при внедряването на функциите за УВД, Комисията следва да публикува референтни материали с необвързващ характер, като: помощни материали за фазата на стандартизация и промишлено производство, които трябва да бъдат предоставени от съвместното предприятие SESAR, пътна карта относно нуждите от стандартизация и регулиране и глобален анализ на разходите и ползите, резултатите от който да са в подкрепа на пилотния съвместен проект. Помощните материали, когато са приложими такива, следва да бъдат разработени съгласно процедурите, изисквани от Регламент (ЕО) № 552/2004 на Европейския парламент и на Съвета (3), с участието на националните надзорни органи в съответствие със същия регламент.
(17)
Доколкото това е възможно, изпълнението на пилотния съвместен проект следва да се наблюдава чрез използване на съществуващите механизми за наблюдение и съществуващите съвещателни структури с цел приобщаване на всички оперативни заинтересовани страни.
(18)
Следва да се създадат подходящи механизми за преглед на настоящия регламент с участието на управителния орган за разгръщането, който следва да координира и да си сътрудничи със субектите, посочени в член 9 от Регламент за изпълнение (ЕО) № 409/2013, а именно националните надзорни органи, военните органи, съвместното предприятие SESAR, управителния орган на мрежата и промишления сектор, по-специално с цел да се даде възможност на Комисията да изменя настоящия регламент, когато това е необходимо. Управителният орган за разгръщането трябва да вземе предвид въздействието върху националните и колективните отбранителни способности в съответствие с член 9, параграф 7, буква в) от Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013. Координирането с военните органи остава приоритет в съответствие с общата декларация по военните въпроси, свързани с Единното европейско небе (4). Съгласно тази декларация държавите членки следва по-специално да засилят гражданско-военното сътрудничество и, ако се счете за необходимо и до степен, която се счита за необходима от всички засегнати държави членки, да улеснят сътрудничеството между своите въоръжени сили по всички въпроси на управлението на въздушното движение.
(19)
В съответствие с член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 549/2004 на Европейския парламент и на Съве (5)прилагането на настоящия регламент не засяга суверенитета на държавите членки върху тяхното въздушно пространство, както и изискванията на държавите членки по отношение на обществения ред, обществената сигурност и въпросите на отбраната. Настоящият регламент не засяга военните операции и учения.
(20)
Предвидените в настоящия регламент мерки са в съответствие със становището на Комитета за единно небе,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и приложно поле
1. С настоящия регламент се установява първият съвместен проект, наричан по-нататък „пилотен съвместен проект“. В рамките на пилотния съвместен проект се определя първоначален набор от функции за УВД, които трябва да се внедряват навременно, координирано и синхронизирано с цел постигане на основните оперативни промени, произтичащи от Европейския генерален план за УВД.
2. Настоящият регламент се прилага по отношение на Европейската мрежа за управление на въздушното движение (ЕМУВД) и системите за аеронавигационно обслужване, определени в приложение I към Регламент (ЕО) № 552/2004. Той се прилага по отношение на заинтересованите страни, определени в приложението към настоящия регламент.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат определенията, посочени в член 2 от Регламент (ЕО) № 549/2004 и в член 2 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013.
Освен това се прилагат следните определения:
1)
„съвместно вземане на решения за летищата“ (Airport - Collaborative Decision Making - A-CDM) означава процес, при който решенията, свързани с управлението на потоците въздушно движение и на капацитета (наричано по-нататък „УПВДК“) на летищата, се вземат въз основа на взаимодействие между оперативните заинтересовани страни и други участници в УПВДК, и който има за цел намаляване на закъсненията, подобряване на предвидимостта на събитията и оптимизиране на използването на ресурсите;
2)
„оперативен летищен план“ (Airport Operations Plan - AOP) означава единен, общ и съвместно договорен, текущо актуализиран план, който е на разположение на всички заинтересовани страни, свързани с летището, и който има за цел да осигури обща осведоменост за ситуацията и да формира основата, на която заинтересованите страни могат да вземат решения, свързани с оптимизирането на процеса;
3)
„план за управление на мрежата“ (Network Operations Plan - NOP) означава плана, включително неговите помощни инструменти, разработен от управителния орган на мрежата съгласувано с оперативните заинтересовани страни за организиране на оперативните му дейности в краткосрочен и средносрочен план в съответствие с ръководните принципи на стратегическия план за мрежата. Частта от плана за управление на мрежата, която конкретно е свързана с проектирането на европейската трасова мрежа, включва плана за подобряване на европейската трасова мрежа;
4)
„експлоатация на функция за УВД“ означава, че въпросната функция за УВД е въведена в експлоатация и че се използва пълноценно в ежедневните операции;
5)
„целева дата за внедряването“ означава датата, до която трябва да приключи внедряването на въпросната функция за УВД и да започне нейното пълноценно оперативно използване.
Член 3
Функции за УВД и тяхното внедряване
1. Пилотният съвместен проект включва следните функции за УВД:
а)
разширено управление на долитанията и базирана на летателните характеристики навигация в зоните за маневриране на терминали с висока плътност на въздушното движение;
б)
интегриране и пропускателна способност на летищата;
в)
гъвкаво управление на въздушното пространство и свободни въздушни трасета;
г)
съвместно управление на мрежата;
д)
първоначално управление на информацията за цялата система;
е)
първоначален обмен на информация за траекторията.
Тези функции за УВД са описани в приложението.
2. Определените в приложението оперативни заинтересовани страни и управителният орган на мрежата внедряват функциите за УВД, посочени в параграф 1, и изпълняват свързаните с това експлоатационни процедури, които позволяват непрекъснатото им действие в съответствие с приложението и Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013 на Комисията. Военните оперативни заинтересовани страни прилагат тези функции за УВД само в степента, която е необходима за съответствие с част А, точка 4 от приложение II към Регламент (ЕО) № 552/2004.
Член 4
Референтни и помощни материали
Комисията публикува на своя уебсайт следните референтни и помощни материали за внедряването на функциите за УВД, посочени в член 3, параграф 1:
а)
примерен списък на помощните материали за фазата на стандартизиране и промишлено производство, които трябва да бъдат предоставени от съвместното предприятие SESAR, включително целеви дати за предоставянето им;
б)
примерна пътна карта относно нуждите от стандартизиране и регулиране, включително препратки към правила за прилагане и спецификации на Общността, разработени в съответствие с членове 3 и 4 от Регламент (ЕО) № 552/2004, и свързани с тях целеви дати за предоставяне;
в)
глобалния анализ на разходите и ползите, въз основа на който заинтересованите страни разглеждат пилотния съвместен проект с оглед на одобряването му.
Член 5
Наблюдение
Наблюдението от Комисията, предвидено в член 6 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013, се извършва по-специално чрез следните инструменти за планиране и докладване:
а)
механизмите за планиране и докладване на Европейския генерален план за УВД;
б)
стратегическия план за мрежата и плана за управление на мрежата;
в)
плановете за ефективност - по-специално чрез информацията, посочена в член 11, параграф 3, буква в) и параграф 5 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 390/2013 на Комисията (6), както и точка 2 от приложение II към същия регламент;
г)
отчетните таблици за разходите за аеронавигационно обслужване - по-специално информацията, посочена в ред 3.8 от таблица 1 и точка 2, буква м) от приложение II, както и редове 2.1-2.4 от таблица 3 от приложение VII към Регламент за изпълнение (ЕС) № 391/2013 на Комисията (7);
д)
наблюдението на изпълнението на проектите, посочени в член 10 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013, от управителния орган за разгръщането;
е)
механизмите за докладване относно планирането и изпълнението на функционалните блокове въздушно пространство;
ж)
механизмите за докладване относно планирането и изпълнението във връзка със стандартизацията.
Член 6
Преглед
Комисията прави преглед на настоящия регламент с оглед на: информацията и съветите, получени от управителния орган за разгръщането, в съответствие с член 9, параграф 2, буква д) и след координиране и консултиране съгласно член 9 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013; информацията, получена в резултат на наблюдението, посочено в член 5; и развитието на технологиите в областта на УВД, като представя резултатите от прегледа на Комитета за единно небе.
При прегледа се разглеждат по-специално следните аспекти:
а)
напредъкът по внедряването на функциите за УВД, посочени в член 3, параграф 1;
б)
използването на съществуващите стимули за изпълнението на пилотния съвместен проект и възможностите за нови стимули;
в)
приносът на пилотния съвместен проект за постигането на целите за ефективност и осъществяването на гъвкаво използване на въздушното пространство;
г)
действителните разходи и ползи, произтичащи от внедряването на функциите за УВД, посочени в член 3, параграф 1, включително установяването на всякакви местни или регионални отрицателни въздействия за всяка специфична категория оперативни заинтересовани страни;
д)
необходимостта от адаптиране на пилотния съвместен проект, по-специално на неговия персонален и географски обхват и целевите дати за внедряването, определени в приложението;
е)
напредъкът в разработването на референтни и помощни материали, посочени в член 4.
Комисията започва първия преглед най-късно 18 месеца след одобряването на програмата за разгръщане.
Член 7
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящия регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 27 юни 2014 година.
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 716/2014,
27. juuni 2014,
Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava rakendamist toetava ühise katseprojekti kehtestamise kohta
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 550/2004 aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses Euroopa taevas, (1) eriti selle artikli 15a lõiget 3,
ning arvestades järgmist:
(1)
Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemiga seotud teadusuuringute ja arendustegevuse projekt (projekt SESAR), mille eesmärk on ajakohastada lennuliikluse korraldamist (edaspidi „ATM”) Euroopas, kujutab endast ühtse Euroopa taeva algatuse tehnoloogiasammast. Selle projekti eesmärk on töötada Euroopa Liidus 2030. aastaks välja tulemuslik lennuliikluse korraldamise taristu, mis võimaldab lennutransporti ohutult ja keskkonnasõbralikult käitada ning arendada.
(2)
Komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 409/2013 (2) on sätestatud nõuded ühisprojektide sisu, väljatöötamise, vastuvõtmise, rakendamise ja järelevalve kohta. Määrusega on ette nähtud, et ühisprojekte tuleb rakendada kasutuselevõtuprogrammil põhinevate ja kasutuselevõtu haldusasutuse kooskõlastatud rakendusprojektide kaudu.
(3)
Vastavalt rakendusmäärusele (EL) nr 409/2013 on ühisprojekti eesmärk võtta õigel ajal, kooskõlastatult ja ühtlustatult kasutusele kasutusvalmid ATMi funktsioonid, mille abil on võimalik teha põhilisi käitamispõhimõtete muudatusi, mis on kindlaks määratud Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkavas. Ühisprojekti raames toetatakse vaid selliseid ATMi funktsioone, mis nõuavad ühtlustatud kasutuselevõttu ja aitavad oluliselt kaasa kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkide saavutamisele.
(4)
Komisjoni palvel valmistas ühisettevõtte SESAR ette esimese ühisprojekti (edaspidi „ühine katseprojekt”) esialgse kavandi.
(5)
Komisjon analüüsis Euroopa Lennundusohutusameti, Euroopa Kaitseagentuuri, võrgu haldaja, tulemuslikkuse kontrolli organi, Eurocontroli, Euroopa standardiorganisatsioonide ja Euroopa tsiviillennunduse seadmete organisatsiooni (Eurocae) osalusel esialgset kavandit ja vaatas selle läbi.
(6)
Seejärel tegi komisjon üldise sõltumatu tasuvusanalüüsi ning konsulteeris nõuetekohaselt liikmesriikide ja asjaomaste sidusrühmadega.
(7)
Selle põhjal koostas komisjon ettepaneku ühise katseprojekti kohta. Vastavalt rakendusmäärusele (EL) nr 409/2013 kiitis SESARi tsiviilvaldkonna õhuruumi kasutajate rühm kõnealuse ettepaneku heaks 30. aprillil 2014; aeronavigatsiooniteenuste osutajad kiitsid ettepaneku heaks 30. aprillil 2014; lennujaamakäitajad kiitsid ettepaneku heaks 29. aprillil 2014; võrgu haldaja kiitis ettepaneku heaks 25. aprillil 2014 ja ELi liikmesriikide meteoroloogiateenistused kiitsid ettepaneku heaks 30. aprillil 2014.
(8)
Ühises katseprojektis määratakse kindlaks kuus ATMi funktsiooni: saabumisjärjestuse laiendatud haldamine ja suutlikkuspõhine navigatsioon suure liiklustihedusega lähenemisaladel (Extended Arrival Management and Performance Based Navigation in the High Density Terminal Manoeuvring Areas); lennujaamade integratsioon ja jõudlus (Airport Integration and Throughput); õhuruumi paindlik korraldamine ja vabalt valitavad marsruudid (Flexible Airspace Management and Free Route); ühine võrguhaldus (Network Collaborative Management); esmane süsteemidevaheline teabehaldus ja trajektooriteabe esmane jagamine (Initial System Wide Information Management and Initial Trajectory Information Sharing). Nende ATMi kuue funktsiooni kasutuselevõtt tuleks muuta kohustuslikuks.
(9)
Funktsioonid, mis on seotud saabumisjärjestuse laiendatud haldamisega ja suutlikkuspõhise navigatsiooniga suure liiklustihedusega lähenemisaladel, peaksid parandama lähenemistrajektoori täpsust ja hõlbustama liiklusjärjekorra varasemat kindlaksmääramist, mis aitab vähendada kütusekulu ja keskkonnamõju laskumise/saabumise etapis. See funktsioon hõlmab liikluse ühtlustamisega seotud põhielemendi (mis on kindlaks määratud Euroopa ATMi üldkavas) põhilise käitamisalase muudatuse 1. etapi üht osa.
(10)
Lennujaamade integratsiooni ja jõudlusega seotud funktsioon peaks suurendama lennuraja ohutust ja läbilaskevõimet, vähendama kütusekulu ja hilinemisi ning suurendama lennujaama läbilaskevõimet. See funktsioon hõlmab lennujaamade integratsiooni ja jõudlusega seotud põhielemendi (mis on kindlaks määratud Euroopa ATMi üldkavas) põhilise käitamisalase muudatuse 1. etapi üht osa.
(11)
Õhuruumi paindliku korraldamise ja vabalt valitavate marsruutidega seotud funktsioon peaks aitama õhuruumi tõhusamalt kasutada ning oluliselt vähendama kütusekulu ja hilinemisi. See funktsioon hõlmab õhuruumi korraldamiselt 4D-trajektoorihaldusele üleminekuga seotud põhielemendi (mis on kindlaks määratud Euroopa ATMi üldkavas) põhilise käitamisalase muudatuse 1. etapi üht osa.
(12)
Ühise võrguhaldusega seotud funktsioon peaks parandama kõikide ATMi sidusrühmade vahel jagatava võrguteabe kvaliteeti ja õigeaegsust ning tänu sellele paraneks märkimisväärselt aeronavigatsiooniteenuste (edaspidi „ANS”) osutamine ja väheneksid hilinemistega seotud kulud. See funktsioon hõlmab ühise võrguhalduse ja läbilaskevõime dünaamilise tasakaalustamisega seotud põhielemendi (mis on kindlaks määratud Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkavas) põhilise käitamisalase muudatuse 1. etapi üht osa.
(13)
Esmase süsteemidevahelise teabehaldusega seotud funktsioon, mis hõlmab mitmesuguseid teenuseid, mida osutatavad ja tarbivad süsteemidevahelise teabehalduse (SWIM) suutlikkusega süsteemid internetiprotokollipõhise võrgu kaudu, peaks oluliselt parandama ANSi tulemuslikkust. See funktsioon hõlmab SWIMiga seotud põhielemendi (mis on kindlaks määratud Euroopa ATMi üldkavas) põhilise käitamisalase muudatuse 1. etapi üht osa.
(14)
Trajektooriteabe esmase jagamisega seotud funktsioon koos lennuandmete töötlemise tõhustamisega peaks suurendama õhusõiduki trajektoori prognoositavust, mis on nii õhuruumi kasutajate, võrgu haldaja kui ka ANSi osutajate huvides, kuna see vähendab taktikaliste sekkumiste arvu ja võimaldab vältida konflikte. See peaks parandama aeronavigatsiooniteenuste osutamist ning vähendama kütusekulu ja hilinemisi. Kõnealune funktsioon hõlmab õhuruumi korraldamiselt 4D-trajektoorihaldusele üleminekut käsitleva põhielemendi (mis on kindlaks määratud Euroopa ATMi üldkavas) põhilise käitamisalase muudatuse 1. etapi üht osa ja toetab trajektooriteavet jagades kaudselt teisi ATMi funktsioonidega seotud põhielemente.
(15)
Selleks et saada ühise katseprojekti rakendamisest võimalikult suurt kasu, peaksid selle rakendamises eeldatavalt osalema ka teatavad operatiivses lennutegevuses osalevad kolmandate riikide sidusrühmad. Rakendusmääruse (EL) nr 409/2013 kohaselt peab nende kaasamise tagama kasutuselevõtu haldusasutus. Operatiivses lennutegevuses osalevate kolmandate riikide sidusrühmade kaasamine ei piira aeronavigatsiooniteenuste ja ATMi funktsioonidega seotud pädevuste jaotust.
(16)
Selleks et abistada operatiivses lennutegevuses osalevaid asjaomaseid sidusrühmi ATMi funktsioonide kasutuselevõtul, peaks komisjon avaldama mittesiduvaid viitematerjale, näiteks standardimisel ja tööstuslikul tootmisel kasutatavaid abimaterjale, mille töötab välja ühisettevõte SESAR, standardimist ja õigusakte hõlmava tegevuskava ning ühist katseprojekti toetava üldise tasuvusanalüüsi. Vajaduse korral töötatakse abimaterjalid välja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 552/2004 (3) ette nähtud korras ja kaasatakse kõnealuse määruse sätete kohaselt ka liikmesriikide järelevalveasutused.
(17)
Ühise katseprojekti rakendamist tuleks jälgida võimalikult suures ulatuses, kasutades olemasolevaid järelevalvemehhanisme ja konsulteerimisstruktuure, et kaasata kõik operatiivses lennutegevuses osalevad sidusrühmad.
(18)
Käesoleva määruse läbivaatamiseks tuleks kehtestada asjakohased mehhanismid ja läbivaatamisse tuleks kaasata ka kasutuselevõtu haldusasutus, kes peaks vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 409/2013 artiklile 9 kooskõlastama oma tegevuse ja tegema koosööd liikmesriikide järelevalveasutustega, sõjaväega, ühisettevõttega SESAR, võrgu haldajaga ja tootva tööstusega eelkõige selleks, et võimaldada komisjonil käesolevat määrust vajaduse korral muuta. Kasutuselevõtu haldusasutus peab vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 409/2013 artikli 9 lõike 7 punktile c arvesse võtma oma tegevuse mõju iga liikmesriigi ja ühisele kaitsevõimele. Vastavalt üldisele avaldusele ühtse Euroopa taeva algatusega seotud sõjaliste küsimuste kohta (4) kuulub ühise katseprojekti kooskõlastamine sõjaväega endiselt prioriteetide hulka. Selle avalduse kohaselt peaksid liikmesriigid eelkõige suurendama tsiviil- ja sõjandusvaldkonna koostööd ja kui kõik asjaomased liikmesriigid peavad vajalikuks, hõlbustama nende liikmesriikide poolt vajalikuks peetavas ulatuses koostööd nende relvajõudude vahel kõikides lennuliikluse korraldamise küsimustes.
(19)
Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 549/2004 (5) artikli 1 lõikele 2 ei piira kõnealuse määruse kohaldamine liikmesriikide suveräänsust nende õhuruumi suhtes ega liikmesriikide nõudeid seoses avaliku korra, julgeoleku ja kaitseküsimustega. Käesolev määrus ei hõlma sõjalisi operatsioone ega õppusi.
(20)
Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas ühtse taeva komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Reguleerimisese ja -ala
1. Käesoleva määrusega kehtestatakse esimene ühisprojekt, edaspidi „ühine katseprojekt”. Ühises katseprojektis määratakse kindlaks selliste ATMi funktsioonide esimene kogum, mis tuleb kasutusele võtta õigel ajal, kooskõlastatult ja ühtlustatult, et saavutada Euroopa ATMi üldkavast tulenevad põhilised käitamisalased muudatused.
2. Käesolevat määrust kohaldatakse selliste Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu (EATMNi) ja aeronavigatsiooniteenuste süsteemide suhtes, mis on loetletud määruse (EÜ) nr 552/2004 I lisas. Käesolevat määrust kohaldatakse operatiivses lennutegevuses osalevate sidusrühmade suhtes, kes on kindlaks määratud käesoleva määruse lisas.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse määruse (EÜ) nr 549/2004 artiklis 2 ja rakendusmääruse (EL) nr 409/2013 artiklis 2 sätestatud mõisteid.
Lisaks kohaldatakse järgmisi mõisteid:
1) „lennujaamade ühine otsustusprotsess (A-CDM)”- protsess, mille käigus tehakse lennuliiklusvoo ja läbilaskevõime juhtimisega (edaspidi: „ATFCM”) seotud otsuseid, mis põhinevad operatiivses lennutegevuses osalevate sidusrühmade ja muude ATFCMi kaasatud osalejate vahelisel suhtlusel ja mille eesmärk on vähendada hilinemisi, parandada sündmuste prognoositavust ja optimeerida ressursside kasutamist.
2) „lennujaama operatiivkava (AOP)”- üks ühine, ühiselt kokkulepitud ja pidevalt ajakohastatav kava, mis on kättesaadav kõigile lennujaama sidusrühmadele, kelle eesmärk on tagada ühine olukorrast teavitamine ja luua alus, mis võimaldab neil teha protsessi optimeerimist käsitlevaid otsuseid;
3) „võrgu operatiivkava (NOP)”- kava koos abivahenditega, mille võrgu haldaja töötab välja kooskõlas operatiivses lennutegevuses osalevate sidusrühmadega, et korraldada oma tegevust lühikeses ja keskpikas perspektiivis vastavalt võrgu strateegilises kavas sisalduvatele juhtpõhimõtetele. Võrgu operatiivkava osa, milles käsitletakse Euroopa lennumarsruutide võrgu kavandamist, hõlmab Euroopa lennumarsruutide võrgu parendamise kava;
4) „ATMi funktsiooni käitamine”- ATMi funktsioon on kasutusele võetud ja seda kasutatakse täies mahus kõikide igapäevatoimingute puhul;
5) „kasutuselevõtu sihtkuupäev”- kuupäev, kui asjaomased ATMi funktsioonid peavad olema täielikult kasutusele võetud ja täies mahus kaasatud kõikidesse igapäevatoimingutesse.
Artikkel 3
ATMi funktsioonid ning nende kasutuselevõtt
1. Ühine katseprojekt hõlmab järgmisi ATMi funktsioone:
a)
saabumisjärjestuse laiendatud haldamine ja suutlikkuspõhine navigatsioon suure liiklustihedusega lähenemisaladel;
b)
lennujaamade integratsioon ja jõudlus;
c)
õhuruumi paindlik korraldamine ja vabalt valitavad marsruudid;
d)
ühine võrguhaldus;
e)
esmane süsteemidevaheline teabehaldus
f)
trajektooriteabe esmane jagamine.
Neid ATMi funktsioone kirjeldatakse käesoleva määruse lisas.
2. Käesoleva määruse lisas kindlaks määratud sidusrühmad ja võrgu haldaja võtavad kasutusele lõikes 1 osutatud ATMi funktsioonid ja rakendavad asjakohaseid käitamisprotseduure, millega tagatakse kõnealuste funktsioonide tõrgeteta toimimine kooskõlas käesoleva määruse lisaga ja komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 409/2013. Käitamistegevuses osalevad sõjandusvaldkonna sidusrühmad võtavad eespool nimetatud ATMi funktsioonid kasutusele vaid niivõrd, kuivõrd see on vajalik määruse (EÜ) nr 552/2004 II lisa A osa punkti 4 nõuete täitmiseks.
Artikkel 4
Viite- ning abimaterjalid
Komisjon avaldab oma veebilehel käesoleva määruse artikli 3 lõikes 1 osutatud ATMi funktsioonide kasutuselevõtu kohta järgmised viite- ja abimaterjalid:
a)
soovituslik loetelu ühisettevõtte SESAR koostatud abimaterjalidest, milles käsitletakse standardimist ja tööstuslikku tootmist ning mis sisaldab ka tarnimise sihtkuupäevi;
b)
standardimist ja õiguslikke vajadusi hõlmav soovituslik tegevuskava, sealhulgas viited rakenduseeskirjadele ja ühenduse spetsifikatsioonid, mis on välja töötatud vastavalt määruse (EÜ) nr 552/2004 artiklitele 3 ja 4, ning asjaomased tarnimise sihtkuupäevad;
c)
ühine tasuvusanalüüs, milles võetakse arvesse sidusrühmade poolt ühise katseprojekti tasuvusanalüüsile antud heakskiitu.
Artikkel 5
Järelevalve
Komisjon teostab rakendusmääruse (EL) nr 409/2013 artikli 6 kohast järelevalvet eelkõige järgmiste kavandamis- ja aruandlusvahendite kaudu:
a)
Euroopa ATMi üldkava kavandamise ja rakendamise aruandlusmehhanismid;
b)
võrgu strateegiline kava ja võrgu operatiivkava;
c)
tulemuslikkuse kavad, eelkõige komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 (6) artikli 11 lõike 3 punktis c, artikli 11 lõikes 5 ja II lisa punktis 2 nimetatud teave;
d)
aeronavigatsioonikulusid käsitlevad aruandetabelid, eelkõige komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 391/2013 (7) II lisa tabeli 1 real 3.8 ja punkti 2 alapunktis m ning VII lisa tabeli 3 ridadel 2.1-2.4 nimetatud teave;
e)
määruse (EL) nr 409/2013 artiklis 10 osutatud rakendusprojektide järelevalve, mida teeb kasutuselevõtmise haldusasutus;
f)
funktsionaalsete õhuruumiosade kavandamist ja rakendamist käsitlevad aruandlusmehhanismid;
g)
standardimisega seotud kavandamis- ja rakendusmehhanismid.
Artikkel 6
Läbivaatamine
Komisjon vaatab käesoleva määruse läbi, võttes arvesse järgmist: kasutuselevõtu haldusasutuselt artikli 9 lõike 2 punkti e kohaselt saadud teave ja nõuanded, olles eelnevalt korraldanud rakendusmääruse (EL) nr 409/2013 artikli 9 kohase kooskõlastamise ja konsulteerimise; artiklis 5 osutatud järelevalve käigus kogutud teave ja ATMi tehnoloogilised arengusuunad, mis sisaldavad ühtse taeva komiteele esitatavaid läbivaatamistulemusi.
Läbivaatamisel käsitletakse eelkõige järgmisi aspekte:
a)
artikli 3 lõikes 1 osutatud ATMi funktsioonide kasutuselevõtu käigus tehtud edusammud;
b)
ühise katseprojekti rakendamist toetavate olemasolevate stiimulite kasutamine ja võimalikud uued stiimulid;
c)
ühise katseprojekti panus tulemuseesmärkide saavutamisse ja paindliku õhuruumikasutuse rakendamisse;
d)
artikli 3 lõikes 1 osutatud ATMi funktsioonide kasutuselevõtu tegelikud kulud ja sellest saadav kasu, sealhulgas operatiivses lennutegevuses osalevaid konkreetseid sidusrühmaliike mõjutavate kõikide kohalike või piirkondlike kahjulike mõjude kindlakstegemine;
e)
vajadus kohandada ühist katseprojekti, eelkõige selle personaalset ja geograafilist kohaldamissala ning lisas sätestatud kasutuselevõtu sihtkuupäevi;
f)
artiklis 4 osutatud viite- ja abimaterjali väljatöötamisel tehtud edusammud.
Komisjon algatab esimese läbivaatamise hiljemalt 18 kuud pärast kasutuselevõtuprogrammi heakskiitmist.
Artikkel 7
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 27. juuni 2014