РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
от 28 януари 2014 година
относно наличието на прекомерен дефицит в Хърватия
(2014/56/ЕС)
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 126, параграф 6 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като взе предвид съображенията, представени от Хърватия,
като има предвид, че:
(1)
В съответствие с член 126 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) държавите членки трябва да избягват прекомерния бюджетен дефицит.
(2)
Пактът за стабилност и растеж (ПСР) се основава на целта за осигуряване на стабилни публични финанси като средство за укрепване на предпоставките за ценова стабилност и висок и устойчив растеж, водещ до създаване на трудова заетост.
(3)
Процедурата при прекомерен дефицит (ППД) съгласно член 126 от ДФЕС, пояснена в Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета (1), който е част от ПСР, предвижда приемането на решение на Съвета, потвърждаващо наличието на прекомерен дефицит. Протокол № 12 относно процедурата при прекомерен дефицит, приложен към Договора за Европейския съюз и ДФЕС, определя допълнителни разпоредби, свързани с прилагането на ППД. С Регламент (ЕО) № 479/2009 на Съвета (2) се определят подробни правила и определения за прилагането на тези разпоредби.
(4)
Съгласно член 126, параграф 5 ДФЕС, ако Комисията счита, че в дадена държава членка съществува или може да възникне прекомерен дефицит, тя изпраща становище до съответната държава членка и информира за това Съвета.
(5)
Като взе предвид доклада си съгласно член 126, параграф 3 ДФЕС и становището на Икономическия и финансов комитет в съответствие с член 126, параграф 4 ДФЕС, Комисията заключи, че в Хърватия съществува прекомерен дефицит. Поради това Комисията изпрати такова становище до Хърватия и информира Съвета за това на 10 декември 2013 г. (3)
(6)
В член 126, параграф 6 ДФЕС се предвижда Съветът да разгледа всички съображения, които заинтересованата държава членка желае да представи, преди да реши след цялостна оценка дали съществува прекомерен дефицит. В случая с Хърватия цялостната оценка води до изложените по-долу заключения.
(7)
Според преразгледания бюджет за 2013 г. и проектобюджета за 2014 г. (4), приет от правителството на Хърватия и представен на парламента на Хърватия на 14 ноември 2013 г., хърватските власти планират бюджетният дефицит да възлезе на 5,5 % от БВП през 2013 г. (спрямо 5,0 % от БВП през 2012 г.), да се запази на същото равнище през 2014 г. и постепенно да намалява през 2015 г. и 2016 г. Съгласно прогнозата на службите на Комисията от есента на 2013 г., публикувана на 5 ноември 2013 г., още през 2013 г. бюджетният дефицит ще надхвърли значително заложената в Договора референтна стойност от 3 % от БВП, достигайки над 6 % от БВП през периода 2013-2015 г. при отсъствието на компенсиращи мерки. Както е посочено в доклада на Комисията, изготвен съгласно член 126, параграф 3 ДФЕС, планираните и прогнозираните дефицити превишават значително референтната стойност от Договора. Превишението на референтната стойност може да се счита за извънредно по смисъла на ПСР. По-специално, то се дължи отчасти на сериозен икономически спад по смисъла на ПСР. Според оценките икономическата активност е намаляла с почти 12 % спрямо върховата си стойност от 2008 г. Очаква се реалният БВП да се свие допълнително през 2013 г., като едва през 2014 г. ще настъпи частично подобрение. През 2009 г. растежът на потенциалния БВП, изчислен от службите на Комисията съгласно общоприетата методика, е бил без промяна, а през 2010 г. е станал отрицателен, като тази тенденция се запазва и до днес. Изчислената разлика между фактическия и потенциалния БВП, която от 2009 г. е отрицателна, се очаква през прогнозния период постепенно да намалее, но да остане отрицателна и през 2015 г., което потвърждава дълбочината и мащаба на рецесията. Планираното превишение на референтната стойност обаче не може да се счита за временно по смисъла на ПСР. Съгласно предвижданията на хърватските власти и прогнозата на службите на Комисията от есента на 2013 г. бюджетният дефицит ще остане значително над референтната стойност и през 2014 г. и 2015 г. Следователно залегналият в ДФЕС критерий за дефицита не е изпълнен.
(8)
В проектобюджета за 2014 г. правителството предвижда съотношението на държавния дълг към БВП да нарасне от 58,1 % през 2013 г. до 62 % през 2014 г., а след това до 64,1 % през 2015 г. и 64,7 % през 2016 г. Тези данни са малко по-високи от посочените в насоките за икономическата и фискалната политика на Хърватия от септември 2013 г., в които правителството прогнозира съотношението на държавния дълг към БВП да достигне 56,6 % през 2013 г. и 60,6 %, 63,4 % и 65,3 % съответно през 2014 г., 2015 г. и 2016 г. Според прогнозата на службите на Комисията от есента на 2013 г. очакваното съотношение на консолидирания държавен дълг възлиза на 59,7 % за 2013 г. При запазване на курса на политика се очаква съотношението на държавния дълг към БВП да нарасне над 60 % през 2014 г., надвишавайки по този начин заложената в Договора референтна стойност от 60 % от БВП. Според наличната към момента информация в резултат на емитираните през ноември 2013 г. облигации в USD съотношението на държавния дълг към БВП ще надхвърли прага от 60 % преди края на 2013 г. Член 2, параграф 1а от Регламент (ЕО) № 1467/97 предвижда, че изискването по критерия за дълга се смята за изпълнено и ако бюджетните прогнози на Комисията сочат, че изискваното намаление на разликата спрямо референтната стойност ще настъпи през тригодишния период, който включва двете години, следващи последната година, за която има данни. Прогнозите на хърватските власти и на службите на Комисията показват, че поради продължаващия висок дефицит и слабата икономическа активност съотношението на държавния дълг към БВП следва тенденция към повишаване, която се очаква да се запази в рамките на прогнозния хоризонт. Следователно показателят за дълга и съответно изискването по отношение на критерия за дълга по ДФЕС не са изпълнени.
(9)
В съответствие с разпоредбите на ДФЕС Комисията разгледа „съответните фактори“ в доклада си по член 126, параграф 3 ДФЕС. Както е определено в член 2, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1467/97, по отношение на държави, чието съотношение на държавния дълг към БВП надхвърля референтната стойност, тези съответни фактори се вземат предвид при стъпките, водещи до вземане на решение относно съблюдаването на критерия за дефицита, само ако бюджетният дефицит остане близо до референтната стойност и превишението на референтната стойност е временно - случаят с Хърватия не е такъв. При оценката на спазването на критерия за дълга бяха отчетени съответните фактори, най-вече дълбоката и продължителна рецесия, на фона на неблагоприятните външни условия. Въпреки това съответните фактори не променят заключението, че критерият за дълга по ДФЕС не е изпълнен,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
От цялостната оценка следва, че в Хърватия съществува прекомерен дефицит.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Република Хърватия.
Съставено в Брюксел на 28 януари 2014 година.
NÕUKOGU OTSUS,
28. jaanuar 2014,
ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Horvaatias
(2014/56/EL)
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 126 lõiget 6,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
võttes arvesse Horvaatia esitatud märkusi
ning arvestades järgmist:
(1)
Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklile 126 hoiduvad liikmesriigid ülemäärasest riigieelarve puudujäägist.
(2)
Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on vajalik hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja jätkusuutliku majanduskasvu tagamiseks.
(3)
ELi toimimise lepingu artiklis 126 sätestatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega, mida on täpsustatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1467/97, (1) mis on osa stabiilsuse ja kasvu paktist, on ette nähtud nõukogu otsuse vastuvõtmine ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta. Euroopa Liidu lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokollis nr 12 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta on ette nähtud täiendavad sätted seoses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamisega. Nõukogu määruses (EÜ) nr 479/2009 (2) on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad ja määratlused kõnealuste sätete kohaldamiseks.
(4)
ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 5 nõutakse, et kui komisjon leiab, et liikmesriigis on või võib tekkida ülemäärane eelarvepuudujääk, esitab ta asjaomasele liikmesriigile arvamuse ja teavitab vastavalt ka nõukogu.
(5)
Olles arvesse võtnud ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohast aruannet ning ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 4 kohast majandus- ja rahanduskomitee arvamust, järeldas komisjon, et Horvaatial on ülemäärane eelarvepuudujääk. Seepärast edastas komisjon Horvaatiale sellekohase arvamuse ja teavitas nõukogu sellest 10. detsembril 2013 (3).
(6)
ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 6 kohaselt peaks nõukogu kaaluma kõiki asjaomase liikmesriigi võimalikke märkusi enne, kui ta pärast üldhinnangut otsustab, kas liikmesriigil on ülemäärane eelarvepuudujääk. Horvaatia puhul jõuti pärast kõnealust üldhinnangut järgmistele järeldustele.
(7)
14. novembril 2013 Horvaatia valitsuses vastu võetud ja parlamendile saadetud 2013. aasta eelarve paranduste ja 2014. aasta eelarve projekti (4) kohaselt kavandavad Horvaatia ametiasutused valitsemissektori eelarvepuudujäägiks 2013. aastal 5,5 % SKPst, millele eelnes puudujääk 5 % SKPst 2012. aastal ning mis püsib prognooside kohaselt muutumatuna 2014. aastal ja hakkab üksnes järk-järgult vähenema 2015. ja 2016. aastal. Komisjoni talituste 5. novembril 2013 avaldatud 2013. aasta sügisprognoosi kohaselt ületab valitsemissektori eelarvepuudujääk 2013. aastal märkimisväärselt aluslepingu järgset kontrollväärtust 3 % SKPst ning kasvab tasakaalustavate meetmete puudumisel aastatel 2013-2015 suuremaks kui 6 % SKPst. Nagu on märgitud ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohases komisjoni aruandes, on kavandatavad ja prognoositavad eelarvepuudujäägid aluslepingu kontrollväärtusest märksa suuremad. Kontrollväärtust ületavat osa võib stabiilsuse ja kasvu pakti kohaselt käsitada erandlikuna. Täpsemalt tuleneb see osaliselt tõsisest majandussurutisest stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Majandustegevus on hinnangute kohaselt vähenenud peaaegu 12 % võrreldes tipptasemega 2008. aastal. Reaalne SKP väheneb 2013. aastal prognooside kohaselt veelgi ning vähest taastumist on oodata alles 2014. aastal. Potentsiaalne majanduskasv peatus komisjoni talituste ühiselt kokkulepitud metoodika kohaselt antud hinnangul 2009. aastal, muutus 2010. aastal negatiivseks ning on sellest ajast saadik püsinud negatiivsena. Arvutuslik SKP lõhe, mis on püsinud negatiivsena alates 2009. aastast, peaks prognoosiperioodi jooksul järk-järgult kitsenema, ent jääma siiski negatiivseks ka 2015. aastal, kinnitades majanduslanguse sügavust ja ulatust. Kontrollväärtuse kavandatavat ületamist ei saa käsitada stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses ajutisena. Horvaatia ametiasutuste prognooside ning komisjoni talituste 2013. aasta sügisprognoosi kohaselt jääb valitsemissektori eelarvepuudujääk kontrollväärtusest märkimisväärselt suuremaks ka 2014. ja 2015. aastal. ELi toimimise lepingu eelarvepuudujäägi kriteeriumi nõue on seega täitmata.
(8)
2014. aasta eelarveprojektis prognoosib valitsus valitsemissektori võla suhte tõusu 58,1 %-lt 2013. aastal 62 %-ni 2014. aastal ning edasist tõusu 64,1 %-ni 2015. aastal ja 64,7 %-ni 2016. aastal. Need arvud on veidi suuremad kui 2013. aasta septembris Horvaatia majandus- ja eelarvepoliitika suunistes esitatud andmed, mille kohaselt valitsemissektori võla suhe pidi valitsuse prognoosi kohaselt 2013. aastal ulatuma 56,6 %-ni ning 2014., 2015. ja 2016. aastal vastavalt 60,6, 63,4 ja 65,3 protsendini. Komisjoni talituste 2013. aasta sügisprognoosis on 2013. aasta kavandatud valitsemissektori võla suhteks märgitud 59,7 % SKPst. Muutumatu poliitika korral prognoositakse, et valitsemissektori võla suhe ületab 2014. aastal 60 %, tõustes seega kõrgemale aluslepingu järgsest kontrollväärtusest 60 %. Praegu kättesaadava teabe põhjal tõstaks USA dollarites võlakirjade emissioon 2013. aasta novembris valitsemissektori võla suhte 60 % tasemest kõrgemale juba 2013. aasta lõpuks. Määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikes 1a on sätestatud, et võlakriteeriumi nõue loetakse ühtlasi täidetuks juhul, kui komisjoni eelarveprognoosist ilmneb, et nõutud erinevuse vähenemine esineb kolme aasta jooksul, kaasa arvatud need kaks aastat, mis järgnevad viimasele aastale, mille kohta on andmed olemas. Horvaatia ametiasutuste ja komisjoni talituste prognoosid näitavad, et valitsemissektori võla suhe on jätkuvalt suure eelarvepuudujäägi ja vähese majandusaktiivsuse tõttu kasvamas ning jätkab seda suundumust kogu prognoositava perioodi vältel. Sellest saab järeldada, et võla võrdlustaset ei ole saavutatud ja seega on ELi toimimise lepingu võlakriteeriumi nõue täitmata.
(9)
Kooskõlas ELi toimimise lepingu sätetega analüüsis komisjon oma aruandes ka „asjassepuutuvaid tegureid” vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikele 3. Nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõikes 4, saab riikide puhul, kus valitsemissektori võla suhe ületab kontrollväärtuse, võtta kõnealuseid tegureid edasises menetluses, mille tulemusel tehakse otsus eelarvepuudujäägi kriteeriumi täitmise kohta, arvesse üksnes juhul, kui valitsemissektori eelarvepuudujääk on kontrollväärtuselähedane ja ületab kontrollväärtuse ajutiselt, mis Horvaatia puhul nii ei ole. Asjassepuutuvaid tegureid, eriti sügavat ja pikaajalist majanduslangust koos ebasoodsate välistingimustega on võetud arvesse võlakriteeriumi täitmise hindamisel. Asjassepuutuvad tegurid ei mõjuta siiski järeldust, et ELi toimimise lepingu võlakriteerium on täitmata,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Üldhinnangust järeldub, et Horvaatial on ülemäärane eelarvepuudujääk.
Artikkel 2
Käesolev otsus on adresseeritud Horvaatia Vabariigile.
Brüssel, 28. jaanuar 2014