РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1071/2013 НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА
от 24 септември 2013 година
относно баланса на сектор „Парично-финансови институции“ (преработен текст)
(ЕЦБ/2013/33)
УПРАВИТЕЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА,
като взе предвид Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка, и по-специално член 5 от него,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 2533/98 на Съвета от 23 ноември 1998 г. относно събирането на статистическа информация от Европейската централна банка (1), и по-специално член 5, параграф 1 и член 6, параграф 4 от него,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 2531/98 на Съвета от 23 ноември 1998 г. относно прилагането на минимални резерви от страна на Европейската централна банка (2), и по-специално член 6, параграф 4 от него,
като взе предвид становището на Европейската комисия,
като има предвид, че:
(1)
Регламент (ЕО) № 25/2009 на Европейската централна банка от 19 декември 2008 г. относно баланса на сектор „Парично-финансови институции“ (ЕЦБ/2008/32) (3) е изменян съществено. Тъй като предстоят още изменения, по-специално с оглед на Регламент (ЕС) № 549/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно Европейската система от национални и регионални сметки в Европейския съюз (4), той следва да бъде преработен от съображения за яснота.
(2)
С оглед на изпълнението на своите задачи Европейската система на централните банки (ЕСЦБ) изисква да се изготвя консолидиран баланс на сектор „Парично-финансови институции“ (ПФИ). Главната цел на тази информация е да предостави на Европейската централна банка (ЕЦБ) пълна статистическа картина на паричната динамика в държавите членки, чиято парична единица е еврото (наричани по-долу „държави членки от еврозоната“), които се разглеждат като една икономическа територия. Тази статистика обхваща агрегираните финансови активи и пасиви по отношение на салдата и транзакциите на базата на пълен и хомогенен сектор „ПФИ“ и съвкупност от отчетни единици и се изготвя редовно. Необходими са също достатъчно подробни статистически данни, за да се осигури трайна аналитична полза от паричните агрегати и техните кореспондиращи позиции в еврозоната.
(3)
В съответствие с Договора за функционирането на Европейския съюз и съгласно условията, установени в Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка (наричан по-долу „Уставът на ЕСЦБ“), от ЕЦБ се изисква да приема регламенти, доколкото това е необходимо за изпълнение на задачите на ЕСЦБ, определени в Устава на ЕСЦБ, а в някои случаи, установени в разпоредбите, приети от Съвета съгласно член 129, параграф 4 от Договора.
(4)
Член 5.1 от Устава на ЕСЦБ изисква ЕЦБ, подпомагана от националните централни банки (НЦБ), да събира необходимата статистическа информация от компетентните национални власти или пряко от стопанските субекти с цел осъществяването на задачите на ЕСЦБ. Член 5.2 от Устава на ЕСЦБ предвижда, че националните централни банки осъществяват, доколкото това е възможно, задачите, описани в член 5.1.
(5)
Член 3 от Регламент (ЕО) № 2533/98 изисква ЕЦБ да определи действителната съвкупност от отчетни единици в рамките на общата съвкупност от отчетни единици и ѝ дава право частично или изцяло да освободи конкретни категории отчетни единици от изпълнение на изискванията ѝ за статистическа отчетност. Член 6, параграф 4 предвижда, че ЕЦБ може да приема регламенти, определящи условията, съгласно които може да бъде упражнявано правото да се проверява или да се извършва принудително събиране на статистическа информация.
(6)
Член 4 от Регламент (ЕО) № 2533/98 изисква от държавите членки сами да се организират в областта на статистиката и изцяло да си сътрудничат с ЕСЦБ, за да гарантират изпълнението на задълженията, произтичащи от член 5 от Устава на ЕСЦБ.
(7)
Би било уместно, ако НЦБ събират от действителната съвкупност от отчетни единици необходимата статистическа информация за изпълнение изискванията на ЕЦБ за статистическа отчетност като част от по-широкообхватна рамка за статистическа отчетност, която НЦБ установяват съгласно своите отговорности в съответствие с правото на Съюза или националното право, или установената практика и която обслужва други статистически цели, при условие че изпълнението на изискванията за статистическа отчетност на ЕЦБ не е застрашено. Това може също да намали разходите по отчитането. За да се насърчи прозрачността, е подходящо в тези случаи да се информират отчетните единици, че данните се събират за изпълнението на други статистически цели. В специални случаи ЕЦБ може да разчита на статистическа информация, събирана за такива други цели, за изпълнение на изискванията ѝ.
(8)
Статистическите изисквания са най-подробни, когато контрагентите са част от сектора на държателите на парични средства. Подробни данни се изискват относно: а) задължения по депозити по подсектор и матуритет, класифицирани допълнително по валута, за да се позволи по-задълбочен анализ на развитието на компонентите на чуждестранната валута, включени в паричен агрегат М3, и да се улесни изследването, отнасящо се до степента на заменяемост между чуждестранна валута и деноминираните в евро компоненти на паричен агрегат М3; б) кредити по подсектор, матуритет, цел на използване, актуализация на лихвения процент и валута, тъй като тази информация се счита за съществена за целите на паричния анализ; в) позиции спрямо други ПФИ, доколкото това е необходимо, за да позволи нетирането на салдата между ПФИ или да се изчисли резервната база; г) позиции спрямо резиденти извън еврозоната („Останал свят“) за „депозити с договорен матуритет над две години“, „депозити, договорени за ползване след предизвестие над две години“ и „репо-сделки“, за да се изчисли резервната база, подчиняваща се на условията на положително резервно съотношение; д) позиции спрямо „Останал свят“ за общите задължения по депозити, за да се съберат данни за външните контрагенти; e) задължения по депозити и кредити спрямо „Останал свят“ с оригинален матуритет под и над една година за целите на платежния баланс и на финансовите сметки.
(9)
За целите на събирането на статистическа информация относно портфейлите от ценни книжа на ПФИ съгласно Регламент (ЕС) № 1011/2012 на Европейската централна банка от 17 октомври 2012 г. относно статистически данни за държани ценни книжа (ЕЦБ/2012/24) (5), НЦБ отчитат на тримесечие на база ценна книга по ценна книга. НЦБ могат да комбинират изискванията за отчетност съгласно настоящия регламент и Регламент (ЕС) № 1011/2012 (ЕЦБ/2012/24) в случаите, когато това може да намали разходите по отчитането на кредитните институции. НЦБ могат да позволяват на фондовете на паричния пазар (ФПП) да се отчитат в съответствие с Регламент (ЕС) № 1073/2013 на Европейската централна банка от 18 октомври 2013 г. относно статистиката на активите и пасивите на инвестиционните фондове (ЕЦБ/2013/38) (6), така че да облекчат натовареността на управителите на фондове.
(10)
Финансовите транзакции се изчисляват от ЕЦБ като разликата между салдата на отчетните дати в края на месеца, от които се изваждат промените, възникващи от въздействия, които не са резултат от транзакциите. Изискването, отнасящо се до отчетните единици, не обхваща промените в обменните курсове, които се изчисляват от ЕЦБ или от НЦБ, след консултация с ЕЦБ, от данните за салдата валута по валута, предоставени от отчетните единици, или корекциите от прекласификации, събрани от самите НЦБ, чрез използване на различни източници на информация, които са вече на разположение.
(11)
Член 5 от Регламент (ЕО) № 2531/98 оправомощава ЕЦБ да приема регламенти или решения за освобождаване на институции от изискванията за минимални резерви, за определяне на условията за изключване или приспадане на задълженията, дължими на някоя друга институция от резервната база, и за създаване на различни резервни съотношения за определени категории задължения. Съгласно член 6 от Регламент (ЕО) № 2531/98 ЕЦБ има правото да събира от институциите информацията, необходима за прилагането на изискванията за минимални резерви, и да проверява точността и качеството на информацията, която институциите предоставят, за да докажат спазването на изискванията за минимални резерви. За да се намалят общите разходи по отчитането, е желателно статистическата информация, отнасяща се до месечния баланс, да се използва и за редовното изчисляване на резервната база на кредитните институции, подлежащи на системата на минимални резерви на ЕЦБ, в съответствие с Регламент (ЕО) № 1745/2003 на Европейската централна банка от 12 септември 2003 г. за прилагане на изискването за минимални резерви (ЕЦБ/2003/9) (7).
(12)
Определянето на конкретни процедури, които следва да се прилагат в случаите на сливания, отнасящи се до кредитни институции, е необходимо, за да се уточнят задълженията на тези институции по отношение на задължителните резерви.
(13)
ЕЦБ изисква информация относно дейностите на ПФИ по секюритизация, за да тълкува развитието на кредитите и заемите в еврозоната. Тази информация също така допълва данните, отчетени съгласно Регламент (ЕС) № 1075/2013 на Европейската централна банка от 18 октомври 2013 г. относно статистиката на активите и пасивите на дружествата със специална инвестиционна цел, занимаващи се със секюритизационни транзакции (ЕЦБ/2013/40) (8).
(14)
Въпреки че се признава, че регламентите, приети от ЕЦБ съгласно член 34.1 от Устава на ЕСЦБ, не дават никакви права и не налагат никакви задължения на държавите членки, чиято парична единица не е еврото (наричани по-долу „държави членки извън еврозоната“), член 5 от Устава на ЕСЦБ се прилага както към държавите членки от еврозоната, така и към държавите членки извън еврозоната. Съображение 17 от Регламент (ЕО) № 2533/98 припомня, че член 5 от Устава на ЕСЦБ, заедно с член 4, параграф 3 от Договора за Европейския съюз, предполага задължение за организиране и прилагане на национално равнище на всички мерки, които държавите членки извън еврозоната считат за уместни при събирането на статистическата информация, необходима за изпълнение на изискванията на ЕЦБ за статистическо отчитане, както и своевременната им подготовка в областта на статистиката, за да станат държави членки от еврозоната.
(15)
Следва да се прилагат стандартите за защита и използване на поверителна статистическа информация, както са установени в член 8 от Регламент (ЕО) № 2533/98.
(16)
Член 7, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 2533/98 предвижда, че ЕЦБ има правомощието да налага санкции на отчетните единици, които не спазват изискванията за статистическа отчетност, посочени в регламенти или решения на ЕЦБ,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Определения
За целите на настоящия регламент:
а)
„парично-финансова институция“ (ПФИ) означава резидентно предприятие, което принадлежи към някой от следните сектори:
1.
„Централни банки“; и
2.
„Други ПФИ“, които включват
а)
„Депозитни институции“:
i)
кредитни институции съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 1 от Регламент (ЕС) № 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 г. относно пруденциалните изисквания за кредитните институции и инвестиционните посредници (9), и
ii)
депозитни институции, различни от кредитни институции, които са:
-
други финансови институции, които са основно ангажирани с финансово посредничество и чиято дейност е да получават депозити и/или близки заместители на депозити от институционални единици, а не само от ПФИ (степента на заменяемост между инструментите, емитирани от други ПФИ, и депозитите, вложени в кредитни институции, определя тяхната класификация като ПФИ); и за собствена сметка, поне от икономическа гледна точка, предоставят кредити и/или инвестират в ценни книжа; или
-
институции за електронни пари, които са основно ангажирани с финансово посредничество под формата на издаване на електронни пари; или
б)
фондове на паричния пазар (ФПП) съгласно член 2;
б)
„отчетна единица“ и „резидент“ имат същите значения съгласно определението в член 1 от Регламент (ЕО) № 2533/98;
в)
„съответна НЦБ“ е НЦБ на държавата членка от еврозоната, в която ПФИ е резидент;
г)
„дружество със специална инвестиционна цел“ (ДСИЦ) има същото значение съгласно определението в член 1 от Регламент (ЕС) № 1075/2013 (ЕЦБ/2013/40);
д)
„секюритизация“ означава транзакция, която е: а) традиционна секюритизация съгласно определението в член 4 от Регламент (ЕС) № 575/2013; и/или б) секюритизация съгласно определението в член 1 от Регламент (ЕС) № 1075/2013 (ЕЦБ/2013/40), която включва разпореждане с кредитите, които са секюритизирани по отношение на ДСИЦ;
е)
„институция за електронни пари“ и „електронни пари“ имат същото значение съгласно определенията в член 2, параграфи 1 и 2 от Директива 2009/110/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (10);
ж)
„намаление на стойността“ означава пряко намаляване на балансовата стойност на кредит по баланса в резултат на влошаване на качеството му;
з)
„отписване на стойността“ означава намаление на пълната балансова стойност на кредит, водещо до премахването му от баланса;
и)
„предоставящо услуги лице“ означава ПФИ, която управлява базови кредити по секюритизацията или кредити, които иначе са били прехвърлени по отношение на събирането на главницата и лихвата от длъжници;
й)
„разпореждане с кредит“ означава икономическо прехвърляне на кредит или на съвкупност от кредити от отчетната единица на приобретател, постигнато чрез прехвърляне на собственост или чрез синдикиране;
к)
„придобиване на кредит“ означава икономическо прехвърляне на кредит или на съвкупност от кредити от прехвърлител на отчетната единица, постигнато чрез прехвърляне на собственост или чрез синдикиране;
л)
„вътрешногрупови позиции“ означава позиции между депозитни институции от еврозоната, които принадлежат към същата група, състояща се от дружество майка и от всичките му пряко или непряко контролирани членове на групата резиденти в еврозоната;
м)
институция от „опашката“ означава малка ПФИ, на която е била предоставена дерогация съгласно член 9, параграф 1;
н)
„отписване“ означава премахване на кредит или на част от кредит от салдата, отчетени в съответствие с части 2 и 3 от приложение I, включително неговото премахване поради прилагането на дерогацията, посочена в член 9, параграф 4.
Член 2
Идентифициране на ФПП
Като ФПП се третират предприятията за колективно инвестиране, които отговарят на всички посочени по-долу критерии, при което:
а)
преследват инвестиционната цел да поддържат главница на фонд и да осигуряват възвръщаемост, съизмерима с лихвените проценти на инструментите на паричния пазар;
б)
инвестират в инструменти на паричния пазар, които отговарят на критериите за инструменти на паричния пазар, определени в Директива 2009/65/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 13 юли 2009 г. относно координирането на законовите, подзаконовите и административните разпоредби относно предприятията за колективно инвестиране в прехвърлими ценни книжа (ПКИПЦК) (11) или в депозити в кредитни институции, или като алтернатива, гарантират, че ликвидността и стойността на портфейла, в който инвестират, са оценени на еквивалентна основа;
в)
гарантират, че инструментите на паричния пазар, в които инвестират, са с високо качество съгласно определеното от управляващото дружество. Качеството на инструмент на паричния пазар се определя, inter alia, въз основа на следните фактори:
i)
кредитното качество на инструмента на паричния пазар;
ii)
естеството на категориите активи, представени от инструмента на паричния пазар;
iii)
за структурирани финансови инструменти, оперативния риск и риска, свързан с контрагента, присъщи на структурираната финансова транзакция;
iv)
ликвидния профил;
г)
гарантират, че техният портфейл има среднопретеглен матуритет не повече от шест месеца и среднопретеглен срок на живот не повече от дванадесет месеца (в съответствие с приложение I, част 1, раздел 2);
д)
представят ежедневно нетна стойност на активите и изчисление на цената на техните акции/дялови единици, както и ежедневно записване и обратно изкупуване на акции/дялови единици;
е)
ограничават инвестициите в ценни книжа до такива с остатъчен матуритет до датата на обратно изкупуване, по-малък от или равен на две години, при условие че оставащият срок до датата на следваща актуализация на лихвения процент е по-малък от или равен на 397 дни, при което ценните книжа с плаващ лихвен процент следва да се актуализират спрямо лихвен процент или индекс на паричния пазар;
ж)
ограничават инвестициите в други предприятия за колективно инвестиране до такива, отговарящи на определението на ФПП;
з)
не поемат преки или непреки капиталови или стокови експозиции, включително чрез деривати, и използват деривати само в съответствие със стратегията на фонда за инвестиране на паричния пазар. Деривати, които водят до валутна експозиция, могат да бъдат използвани само с цел хеджиране. Инвестиции в ценни книжа, които не са в основна валута, са разрешени, при условие че валутната експозиция е изцяло хеджирана;
и)
имат постоянна или променлива нетна стойност на активите.
Член 3
Действителна съвкупност от отчетни единици
1. Действителната съвкупност от отчетни единици се състои от ПФИ, резиденти на територията на държавите членки от еврозоната (в съответствие с част 1 от приложение II).
2. ПФИ, включени в действителната съвкупност от отчетни единици, подлежат на пълни изисквания за статистическа отчетност, освен ако не се прилага дерогация, предоставена съгласно член 9.
3. Лицата, които отговарят на определението за ПФИ, попадат в обхвата на настоящия регламент, дори и ако са изключени от обхвата на Регламент (ЕС) № 575/2013.
4. За целите на събирането на статистическа информация относно постоянното пребиваване на притежателите на акции/дялови единици във ФПП, както е посочено в приложение I, част 2, раздел 5.7, действителната съвкупност от отчетни единици се състои също от други финансови посредници, с изключение на застрахователни (осигурителни) дружества и пенсионни фондове (ДФП), съобразно дерогациите по член 9, параграф 2, буква в). За целите на настоящия регламент НЦБ могат да съставят и поддържат списък с ДФП, които са част от действителната съвкупност от отчетни единици, в съответствие с принципите, изложени в приложение I, част 2, раздел 5.7.
Член 4
Списък на ПФИ за статистически цели
1. Изпълнителният съвет съставя и поддържа списък на ПФИ за статистически цели, като взема предвид изискванията по отношение на честотата и сроковете, които произтичат от използването на списъка в контекста на системата на минималните резерви на ЕЦБ. Списъкът на ПФИ за статистически цели съдържа графа, в която се вписва дали спрямо институциите се прилага или не системата за минимални резерви на ЕЦБ. Списъкът на ПФИ е постоянно актуализиран, точен и доколкото е възможно, хомогенен и достатъчно стабилен за статистически цели.
2. Достъпът до списъка на ПФИ за статистически цели и до неговите актуализации се предоставя от НЦБ и ЕЦБ на отчетните единици по подходящ начин, включително чрез електронни средства, чрез интернет или по искане на отчетните единици, на хартиен носител.
3. Списъкът на ПФИ за статистически цели е само за сведение. Ако обаче последният достъпен вариант на списъка е неточен, ЕЦБ не налага санкции на лицето, което не е изпълнило надлежно изискванията за статистическа отчетност, доколкото то е разчитало добросъвестно на неточния списък.
Член 5
Изисквания за статистическа отчетност
1. Действителната съвкупност от отчетни единици отчита пред НЦБ на държавата членка, в която ПФИ е резидент: а) месечните салда, свързани с баланса в края на месеца, и б) месечните агрегирани корекции от преоценки. Агрегираните корекции от преоценки се отчитат по отношение на отписвания и намалявания на стойността на кредитите, съответстващи на кредитите, и обхващащи ценовите преоценки на ценни книжа. Допълнителни данни за дадени показатели в баланса се отчитат на тримесечие или ежегодно. НЦБ могат да събират тримесечните данни ежемесечно, ако това улеснява процеса на изготвянето на данни. Изискуемата статистическа информация е уточнена в приложение I.
2. НЦБ могат да събират изискуемата статистическа информация относно ценните книжа, които са емитирани и държани от ПФИ, на база ценна книга по ценна книга, доколкото данните, посочени в параграф 1, могат да се изведат в съответствие с минималните статистически стандарти, посочени в приложение IV.
3. ПФИ отчитат в съответствие с минималните изисквания, посочени в приложение I, част 4, таблица 1А, месечни корекции от преоценки по отношение на пълния набор от изискуеми от ЕЦБ данни. НЦБ могат да събират допълнителни данни, които не са обхванати от минималните изисквания. Тези допълнителни данни могат да се отнасят до разбивките, отбелязани в таблица 1А, които са различни от „минималните изисквания“.
4. ЕЦБ може да изисква обяснителна информация за корекциите в „прекласификациите и другите корекции“, събрани от НЦБ.
5. ЕЦБ може да налага санкции на отчетните единици, които не спазват изискванията за статистическа отчетност, посочени в настоящия регламент, в съответствие с Решение ЕЦБ/2010/10 от 19 август 2010 г. относно неизпълнението на изискванията за статистическа отчетност (12).
Член 6
Допълнителни изисквания за статистическа отчетност за секюритизация на кредити и други прехвърляния на кредити
ПФИ отчитат следното:
а)
нетния поток на секюритизации на кредити и други прехвърляния на кредити, извършени през отчетния период, в съответствие с част 5, раздел 2 от приложение I;
б)
салдата в края на периода и финансовите транзакции, с изключение на разпорежданията с кредити и придобиванията на кредити през съответния период по отношение на секюритизирани и отписани кредити, за които ПФИ действа като предоставящо услуги лице в съответствие с част 5, раздел 3 от приложение I. НЦБ могат да разширят обхвата на тези изисквания за отчетност спрямо всички отписани кредити, обслужвани от ПФИ, които са били секюритизирани или прехвърлени по друг начин;
в)
салдата в края на тримесечието по отношение на всички кредити, за които ПФИ действа като предоставящо услуги по секюритизация лице, в съответствие с част 5, раздел 4 от приложение I;
г)
при прилагането на международен счетоводен стандарт 39 (МСС 39), международен стандарт за финансовo отчитане 9 (МСФО 9) или други подобни национални счетоводни правила, салдата в края на периода по отношение на кредити, с които е извършено разпореждане чрез секюритизация, които не са отписани от баланса, в съответствие с част 5, раздел 5 от приложение I.
Член 7
Срокове
1. НЦБ решават кога и с каква периодичност да получават данните от отчетните единици, за да спазват посочените по-долу срокове, вземайки предвид, където е уместно, изискванията за сроковете на системата за минимални резерви на ЕЦБ, като съответно се задължават да информират отчетните единици.
2. Месечната статистика се предава от НЦБ на ЕЦБ до края на работния ден на 15-ия работен ден, следващ края на месеца, за който се отнасят данните.
3. Тримесечната статистика се предава от НЦБ на ЕЦБ до края на работния ден на 28-ия работен ден, следващ края на тримесечието, за който се отнасят данните.
Член 8
Счетоводни правила за целите на статистическата отчетност
1. Освен ако в настоящия регламент е предвидено друго, счетоводните правила, които ПФИ прилагат за целите на отчитането съгласно настоящия регламент, са предвидените при въвеждането в националното законодателство на Директива 86/635/ЕИО на Съвета от 8 декември 1986 г. относно годишните счетоводни отчети и консолидираните счетоводни отчети на банки и други финансови институции (13), както и в други приложими международни стандарти.
2. Задълженията по депозити и кредитите се отчитат по техните номинални салда в края на месеца. Отписвания и намалявания на стойността, определени от съответните счетоводни практики, се изключват от тази сума. Задълженията по депозити и кредитите не се нетират спрямо всички други активи или пасиви.
3. Без да се засягат счетоводните практики и договореностите за нетиране, използвани най-често в държавите членки от еврозоната, всички финансови активи и пасиви се отчитат за статистически цели на брутна база.
4. НЦБ могат да позволят отчитането на провизираните кредити без провизиите и отчитането на закупените кредити по цената, договорена по времето на тяхното придобиване, при условие че такива практики на отчитане се прилагат от всички резидентни отчетни единици.
Член 9
Дерогации
1. Дерогации могат да се предоставят на малки ПФИ, както следва:
а)
НЦБ могат да предоставят дерогации на малки ПФИ, при условие че техният общ дял в националния баланс на ПФИ по отношение на салдата не надхвърля 5 %;
б)
по отношение на кредитните институции дерогациите, посочени в буква а), имат за последица намаляване на изискванията за статистическа отчетност на кредитните институции, по отношение на които се прилагат тези дерогации, без да се засягат изискванията за изчисляване на минимални резерви, както са посочени в приложение III;
в)
по отношение на малки ПФИ, когато се прилага дерогацията, посочена в буква а), НЦБ продължават като минимум да събират данни, свързани с общия баланс, поне с годишна честота, така че да може да се извършва наблюдение върху общия дял в националния баланс на ПФИ на институциите от „опашката“;
г)
без да се засяга буква а), НЦБ могат да предоставят дерогации на кредитни институции, които не се ползват от режима, установен в букви а) и б), с цел намаляване на техните изисквания за отчетност до изискванията, установени в част 6 от приложение I, при условие че техният общ дял в националния баланс на ПФИ по отношение на салдата не надхвърля нито 10 % от националния баланс на ПФИ, нито 1 % от баланса на ПФИ от еврозоната;
д)
НЦБ проверяват своевременно изпълнението на условията, посочени в букви а) и г), за да предоставят или оттеглят, ако е необходимо, дадена дерогация с действие от началото на всяка година;
е)
малките ПФИ могат да изберат да не се ползват от дерогациите и вместо това да изпълняват пълните изисквания за отчетност.
2. Дерогации могат да се предоставят на ФПП от НЦБ, както следва:
а)
НЦБ могат да предоставят дерогации на ФПП от изискванията за статистическа отчетност, предвидени в член 5, параграф 1, при условие че вместо това ФПП отчитат балансовите данни в съответствие с член 5 от Регламент (ЕС) № 1073/2013 (ЕЦБ/2013/38), при спазване на следните изисквания:
i)
ФПП отчитат тези данни на месечна база в съответствие с „комбинирания подход“, предвиден в приложение I към Регламент (ЕС) № 1073/2013 (ЕЦБ/2013/38), и в съответствие с изискванията за спазване на сроковете, предвидени в член 9 от него; и
ii)
ФПП отчитат месечните салда в края на месеца по акции/дялови единици във ФПП в съответствие с изискванията за спазване на сроковете, предвидени в член 7, параграф 2;
б)
НЦБ могат да предоставят дерогации на ФПП и от следните изисквания за статистическа отчетност:
i)
да предоставят общите позиции за: 1) депозити на централни банки и депозитни институции и кредити, отпуснати на такива; 2) депозити на всичките сектори на контрагентите, с изключение на сектора на нефинансовите предприятия, и кредити, отпуснати на такива, с разбивка по първоначален матуритет; и 3) вътрешни за еврозоната трансгранични депозити и кредити с разбивка по държава и по сектор;
ii)
да предоставят общата натрупана лихва за кредити и депозити;
iii)
да предоставят позиции за активите и пасивите спрямо секторите на застрахователните (осигурителните) дружества и пенсионните фондове поотделно;
iv)
да предоставят информация за вътрешногруповите позиции, кредити и депозити;
в)
НЦБ могат да предоставят дерогации по отношение на изисквания за статистическа отчетност относно постоянното пребиваване на притежателите на акции/дялови единици във ФПП:
i)
ако акции/дялови единици във ФПП се емитират за първи път или ако развитието на пазара налага промяна във възможността или комбинацията от възможности за отчитане, съгласно определението в приложение I, част 2, раздел 5.7, буква б), НЦБ могат да предоставят дерогации за срок от една година по отношение на изискванията за статистическа отчетност, предвидени в приложение I, част 2, раздел 5.7; или
ii)
ако изискуемата статистическа информация относно постоянното пребиваване на притежателите на акции/дялови единици във ФПП е събрана от други налични източници в съответствие с приложение I, част 2, раздел 5.7. НЦБ проверяват своевременно изпълнението на това условие, за да предоставят или оттеглят, ако е необходимо, съгласувано с ЕЦБ, дадена дерогация с действие от началото на всяка година.
3. Дерогации могат да се предоставят по отношение на отчитането на корекции от преоценки за ФПП, както следва:
а)
без да се засяга параграф 1, НЦБ могат да предоставят дерогации по отношение на отчитането на корекции от преоценки за ФПП, премахвайки всяко изискване към ФПП да отчитат корекциите от преоценки;
б)
НЦБ могат да предоставят дерогации по отношение на честотата и сроковете за отчитане на ценовите преоценки на ценни книжа и да изискват тези данни на тримесечна база и в същите срокове, както за данните за салдата, отчитани на тримесечна база, при спазването на следните изисквания:
i)
отчетните единици, използващи различни методи за оценка, предоставят на НЦБ съответната информация за практиките за оценка, включително количествени индикации за процента на държаните от тях такива инструменти; и
ii)
когато е извършена значителна ценова преоценка, НЦБ имат правото да изискат от отчетните единици да предоставят допълнителна информация, свързана с месеца, в който тя е извършена;
в)
НЦБ могат да предоставят дерогации по отношение на отчитането на ценовите преоценки на ценни книжа, включително предоставяне на пълно освобождаване от такова отчитане, на кредитни институции, които отчитат месечните салда на ценни книжа на база ценна книга по ценна книга, при спазването на следните изисквания:
i)
отчетената информация включва, за всяка ценна книга, нейната отчетна стойност по баланса; и
ii)
за ценни книжа без публично достъпни идентификационни кодове отчетената информация включва информация относно категорията на инструмента, матуритета и емитента, която е достатъчна поне за получаване на разбивките, определени като „минимални изисквания“ в част 5 от приложение I.
4. Дерогации могат да се предоставят на ПФИ по отношение на статистическото отчитане на кредити, с които е извършено разпореждане чрез секюритизация.
На ПФИ, прилагащи международен счетоводен стандарт 39 (МСС 39), международен стандарт за финансовo отчитане 9 (МСФО 9) или други подобни национални счетоводни правила, може да бъде разрешено от тяхната НЦБ да изключат от салдата, изискуеми съгласно части 2 и 3 от приложение I, кредитите, с които е извършено разпореждане чрез секюритизация в съответствие с националните практики, при условие че тези практики се прилагат от всички резидентни ПФИ.
5. НЦБ могат да предоставят на ПФИ дерогации по отношение на отчитането на определени тримесечни салда, отнасящи се до държави членки извън еврозоната.
Ако данните, събрани на по-високо ниво на агрегиране, показват, че позициите спрямо контрагенти, резиденти в някоя държава членка извън еврозоната, или позициите спрямо валутата на държава членка извън еврозоната, не са от съществено значение, НЦБ може да реши да не изисква отчитане по отношение на такава държава членка. НЦБ уведомява своите отчетни единици за всяко такова решение.
Член 10
Минимални стандарти и национални правила за отчитане
1. Отчетните единици спазват изискванията за статистическа отчетност, приложими спрямо тях в съответствие с минималните стандарти за предаване, точност, съответствие с понятия и ревизии, посочени в приложение IV.
2. НЦБ определят и прилагат, в съответствие с националните изисквания, правилата за отчитане, които да бъдат спазвани от действителната съвкупност от отчетни единици. НЦБ гарантират, че тези правила за отчитане осигуряват изискуемата статистическа информация и позволяват да бъде извършена точна проверка за изпълнение на минималните стандарти за предаване, точност, съответствие с понятия и ревизии, посочени в приложение IV.
Член 11
Сливания, разделяния и преобразувания
В случай на сливане, разделяне или друго преобразуване, което може да окаже влияние върху изпълнението на статистическите задължения на действителната отчетна единица, тя информира съответната НЦБ веднага след като намерението да осъществи подобна операция стане публично известно и в разумен срок преди операцията да бъде осъществена, за процедурите, които са запланувани в изпълнение на предвидените в настоящия регламент изисквания за статистическа отчетност.
Член 12
Използване на отчетената статистическа информация за целите на минималните резерви
1. Статистическата информация, отчетена от кредитните институции в съответствие с настоящия регламент, се използва от всяка кредитна институция за изчисляване на резервната ѝ база в съответствие с Регламент (ЕО) № 1745/2003 (ЕЦБ/2003/9). По-конкретно всяка кредитна институция използва тази информация за проверка на изпълнението на изискванията за нейните задължителни резерви през периода на поддържане.
2. Данните относно резервната база за институциите от „опашката“ за три периода на поддържане на резервите се основават на данните от края на тримесечния период, събрани от НЦБ в рамките на 28 работни дни след края на тримесечието, за което се отнасят.
3. Специалните правила по прилагането на системата за минимални резерви на ЕЦБ, предвидени в приложение III, имат предимство пред разпоредбите на Регламент (ЕО) № 1745/2003 (ЕЦБ/2003/9) в случай на колизия.
4. За да се улесни управлението на ликвидността на ЕЦБ и на кредитните институции, задължителните резерви се потвърждават най-късно на първия ден от периода на поддържане; по изключение обаче може да възникне необходимост кредитните институции да отчетат ревизии по отношение на резервната база или задължителните резерви, които са били потвърдени. Процедурите за потвърждаване или признаване на задължителните резерви не засягат задължението на отчетните единици да отчитат винаги вярна статистическа информация и да ревизират във възможно най-кратки срокове невярната статистическа информация, която вече са отчели.
Член 13
Проверка и принудително събиране
НЦБ упражняват правото да проверяват или да събират принудително информацията, която отчетните единици трябва да предоставят съгласно настоящия регламент, без да се засяга правото на ЕЦБ тя самата да упражнява тези права. По-специално, НЦБ упражняват това право, когато дадена институция, включена в действителната съвкупност от отчетни единици, не покрива минималните стандарти за предаване, точност, съответствие с понятия и ревизии, посочени в приложение IV.
Член 14
Първо отчитане
1. Първото отчитане съгласно настоящия регламент започва с данни за декември 2014 година.
2. Първото отчитане съгласно настоящия регламент по отношение на клетките в приложение I, част 3, таблица 3, съответстващи на държавите членки от еврозоната, започва с данните за първото тримесечие след датата на приемане на еврото от тях.
3. Първото отчитане съгласно настоящия регламент по отношение на клетките в приложение I, част 3, таблици 3 и 4, съответстващи на държавите членки извън еврозоната, започва с данните за първото тримесечие след датата на тяхното присъединяване към Съюза. Ако съответната НЦБ реши да не изиска първо отчитане на незначителни данни съвместно с тримесечните данни след датата на присъединяване на съответната държава членка или държави членки към Съюза, отчитането започва 12 месеца след уведомяване на отчетните единици от НЦБ, че данните са изискуеми.
Член 15
Отмяна
1. Регламент (ЕО) № 25/2009 (ЕЦБ/2008/32) се отменя, считано от 1 януари 2015 г.
2. Позоваванията на отменения регламент се считат за позовавания на настоящия регламент и се четат съгласно таблицата на съответствието, изложена в приложение VI.
Член 16
Заключителна разпоредба
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз. Той се прилага от 1 януари 2015 година.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко в държавите членки в съответствие с Договорите.
Съставено във Франкфурт на Майн на 24 септември 2013 година.
EUROOPA KESKPANGA MÄÄRUS (EL) nr 1071/2013,
24. september 2013,
rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (uuesti sõnastatud)
(EKP/2013/33)
EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 5,
võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr 2533/98 statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt (1), eelkõige selle artikli 5 lõiget 1 ja artikli 6 lõiget 4,
võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr 2531/98 kohustuslike reservide kohaldamise kohta Euroopa Keskpanga poolt (2), eelkõige selle artikli 6 lõiget 4,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni arvamust,
ning arvestades järgmist:
(1)
Euroopa Keskpanga 19. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 25/2009 rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (EKP/2008/32) (3) on oluliselt muudetud. Kuna määrust on vaja veelgi muuta, eelkõige seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrusega (EL) nr 549/2013 Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (4), tuleb see selguse huvides uuesti sõnastada.
(2)
Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) ülesannete täitmiseks tuleb koostada rahaloomeasutuste (RA) sektori koondbilanss. Selle peamine eesmärk on anda Euroopa Keskpangale (EKP) terviklik statistiline ülevaade rahapoliitilise keskkonna arengust ühtse majandusterritooriumina käsitletavates liikmesriikides, mille rahaühik on euro (edaspidi „euroala liikmesriigid”). See statistika hõlmab koondfinantsvarasid ja -kohustusi positsioonide ja finantsvoogudena ning põhineb terviklikul ja homogeensel RAde sektoril ja andmeid esitaval üldkogumil; seda statistikat esitatakse korrapäraselt. Samuti on vaja piisavalt detailseid statistilisi andmeid, et tagada euroala rahaagregaatide ja vastaskirjete jätkuv analüüsikõlblikkus.
(3)
EKP peab Euroopa Liidu toimimise lepingu kohaselt ning Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirjas (edaspidi „EKPSi põhikiri”) sätestatud tingimustel vastu võtma määrusi, kui see on vajalik EKPSi ülesannete täitmiseks, mis on määratletud EKPSi põhikirjas ja teatavatel juhtudel ka nõukogu poolt vastavalt lepingu artikli 129 lõikele 4 vastu võetud sätetes.
(4)
EKPSi põhikirja artikli 5.1 kohaselt peab EKP riikide keskpankade (RKPd) abiga koguma riikide pädevatelt asutustelt või otse majandustegevuses osalejatelt statistilist teavet, mis on vajalik EKPSi ülesannete täitmiseks. EKPSi põhikirja artikli 5.2 kohaselt täidavad RKPd võimalikult suures ulatuses artiklis 5.1 kirjeldatud ülesandeid.
(5)
Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 3 kohaselt peab EKP kindlaks määrama tegeliku andmeid esitava üldkogumi vaadeldavas üldkogumis ja ta võib vabastada teatavad andmeesitajate klassid osaliselt või täielikult statistiliste andmete esitamise nõuetest. Artikli 6 lõike 4 kohaselt võib EKP vastu võtta määrusi nende tingimuste täpsustamiseks, mille korral võib kasutada õigust kontrollida või korraldada statistilise teabe kohustuslikku kogumist.
(6)
Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 4 kohaselt peavad liikmesriigid korraldama oma statistiliste andmete kogumist ning tegema igakülgset koostööd EKPSiga, et tagada EKPSi põhikirja artiklist 5 tulenevate kohustuste täitmine.
(7)
RKPdel võib olla vajadus koguda tegelikult andmeid esitavalt üldkogumilt statistilist teavet, et täita EKP statistikanõudeid laiemas statistikaaruandluse raamistikus, mille RKPd loovad omal vastutusel vastavalt liidu või siseriiklikule õigusele või kehtiva tava kohaselt ja mis täidab ka muid statistilisi eesmärke, kui see ei kahjusta EKP statistikanõuete täitmist. Samuti võib see vähendada aruandluskoormust. Läbipaistvuse suurendamiseks on sellistel juhtudel asjakohane andmeesitajatele teatada, et andmeid kogutakse muudel statistilistel eesmärkidel. Konkreetsetel juhtudel võib EKP kasutada muudel eesmärkidel kogutud teavet oma nõuete täitmiseks.
(8)
Andmenõuded on kõige üksikasjalikumad, kui tehingupooled kuuluvad raha hoidvasse sektorisse. Üksikasjalikud andmed on nõutavad järgmise osas: a) hoiustega seonduvad kohustused allsektorite ja tähtaegade kaupa täiendavate jaotustega vääringute kohta, et võimaldada rahaagregaadiga M3 hõlmatud välisvaluuta osade arengu täpsemat analüüsi ja hõlbustada uuringuid, mis käsitlevad asendatavuse määra M3 välisvaluutas ja euros väljendatud osade vahel; b) laenud allsektorite, tähtaegade, eesmärkide, intressimäära muutuse ja vääringu kaupa, sest seda teavet peetakse rahandusanalüüsiks hädavajalikuks; c) seisud, mille puhul tehingupooleks on muud rahaloomeasutused, kui see on vajalik rahaloomeasutuste vaheliste summade tasaarveldamiseks või reservibaasi arvutamiseks; d) mitteeuroala residentidega (välismaailm) seotud seisud liigis „Üle kaheaastase tähtajaga tähtajalised hoiused”, „Etteteatamistähtajaga lõpetatavad üle kaheaastase tähtajaga hoiused” ja „Repotehingud” sellise reservibaasi arvutamiseks, mille suhtes kohaldatakse positiivset reservimäära; e) välismaailmaga seotud seisud hoiustega seonduvate kohustuste kogusumma kohta välispoolte teabe koostamiseks; f) hoiustega seonduvad kohustused ja laenud välismaailma osas alla ja üle üheaastase esialgse tähtaja põhjal maksebilansi ja rahastamiskontode jaoks.
(9)
Statistilise teabe kogumiseks rahaloomeasutuste väärtpaberiportfellide kohta peavad RKPd vastavalt Euroopa Keskpanga 17. oktoobri 2012. aasta määrusele (EL) nr 1011/2012 väärtpaberiosaluste statistika kohta (EKP/2012/24) (5) esitama kord kvartalis andmed väärtpaberite kaupa. Krediidiasutuste aruandluskoormuse vähendamiseks võivad RKPd käesolevas määruses ja määruses (EL) nr 1011/2012 (EKP/2012/24) sätestatud aruandlusnõudeid kombineerida. Rahaturufondide fondijuhtide koormuse kergendamiseks võivad RKPd lubada rahaturufondide aruandlust kooskõlas Euroopa Keskpanga 18. oktoobri 2013. aasta määrusega (EL) nr 1073/2013 investeerimisfondide varade ja kohustuste statistika kohta (EKP/2013/38) (6).
(10)
EKP arvutab finantsvood väljendatuna kuulõpu aruandepäevadel esitatud seisude vahena, millest arvatakse maha selles vahes lisaks tehingutele muude tegurite mõjul toimunud muudatuste mõju. Andmeesitajate suhtes kehtiv nõue ei hõlma vahetuskursi muutusi, mida arvutab EKP või pärast EKPga konsulteerimist RKP andmeesitajate poolt vääringute kaupa esitatud varaandmete põhjal, ega ümberliigitamise kohandust, mida koguvad RKPd ise juba saadaolevatest erinevatest teabeallikatest.
(11)
Määruse (EÜ) nr 2531/98 artikliga 5 on antud EKP-le õigus vastu võtta määrusi ja otsuseid, millega vabastatakse asutused kohustusliku reservi nõudest, nähakse ette teistele asutustele võlgnetavate kohustuste reservibaasist välja- või mahaarvamise kord ning määratakse teatavate kohustuseliikide puhul muud reservimäärad. Määruse (EÜ) nr 2531/98 artikli 6 alusel on EKP-l õigus koguda asutustelt kohustusliku reservi nõude kohaldamiseks vajalikku teavet ning kontrollida asutuste esitatud teabe täpsust ja kvaliteeti, et tõendada kohustusliku reservi nõuete täitmist. Üldise aruandluskoormuse vähendamiseks on soovitav kasutada statistilist teavet kuubilansi kohta ka EKP kohustuslike reservide süsteemi kuuluvate krediidiasutuste reservibaasi regulaarseks arvutamiseks vastavalt Euroopa Keskpanga 12. septembri 2003. aasta määrusele (EÜ) nr 1745/2003 kohustuslike reservide kohaldamise kohta (EKP/2003/9) (7).
(12)
Vaja on ette näha krediidiasutuste ühinemiste ja jagunemiste puhul kohaldatav konkreetne kord, et selgitada nende asutuste kohustusi seoses reservinõuetega.
(13)
EKP vajab teavet rahaloomeasutuste väärtpaberistamistehingute kohta euroala krediidi- ja laenuarengute tõlgendamiseks. See teave täiendab aruandlust, mis esitatakse Euroopa Keskpanga 18. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 1075/2013 (väärtpaberistamise tehingutes osalevate finantsvahendusettevõtete varade ja kohustuste statistika kohta) (EKP/2013/40) (8) alusel.
(14)
Kuigi EKP poolt EKPSi põhikirja artikli 34.1 alusel vastu võetud määrused ei anna õigusi ega pane kohustusi liikmesriikidele, mille rahaühik ei ole euro (edaspidi „euroalavälised liikmesriigid”), kohaldatakse EKPSi põhikirja artiklit 5 nii euroala kui euroalaväliste liikmesriikide suhtes. Määruse (EÜ) nr 2533/98 põhjendus 17 osutab, et EKPSi põhikirja artiklist 5 koosmõjus Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikega 3 tuleneb euroalaväliste liikmesriikide kohustus kavandada ja kohaldada riigi tasandil kõiki meetmeid, mida euroalavälised liikmesriigid peavad asjakohaseks selleks, et koguda EKP statistiliste andmete esitamise nõuete täitmiseks vajalikku statistilist teavet ning teha statistika valdkonnas õigeaegseid ettevalmistusi euroala liikmesriikideks saamisel.
(15)
Kohaldama peaks määruse (EÜ) nr 2533/98 artiklis 8 sätestatud konfidentsiaalse statistilise teabe kaitsmise ja kasutamise nõudeid.
(16)
Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 7 lõike 1 kohaselt on EKP-l õigus määrata sanktsioone andmeesitajatele, kes ei ole täitnud kohustusi, mis tulenevad EKP määrustest või otsustest,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
a) „rahaloomeasutus”- residendist ettevõtja, kes kuulub mis tahes järgmisse sektorisse:
a)
hoiuseid kaasavad ettevõtted:
i)
krediidiasutused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määruse (EL) nr 575/2013 (krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta) (9) artikli 4 lõike 1 punkti 1 määratlusele ja
ii)
hoiuseid kaasavad ettevõtted, mis ei ole krediidiasutused ning mis on:
-
muud finantseerimisasutused, kes sisuliselt tegelevad finantsvahendusega ja mille tegevus on vastu võtta hoiuseid ja/või nende lähedasi asendajaid institutsioonilistelt üksustelt, mitte ainult rahaloomeasutustelt (rahaloomeasutusena liigitamise määrab rahaloomeasutuste emiteeritud instrumentide ja krediidiasutuste paigutatud hoiuste asendatavuse aste), ning anda laene ja/või investeerida väärtpaberitesse majanduslikus mõttes oma arvel, või
-
e-raha asutused, kes e-raha emiteerides tegelevad peamiselt finantsvahendusega, või
b)
rahaturufondid vastavalt artiklile 2;
b) „andmeesitaja” ja „resident”- tähendus kattub määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 1 määratlusega;
c) „asjaomane RKP”- RKP euroala liikmesriigis, kus RA on resident;
d) „finantsvahendusettevõte, FVC”- tähendus kattub määruse (EL) nr 1075/2013 (EKP/2013/40) artikli 1 määratlusega;
e) „väärtpaberistamine”- järgmine tehing: a) traditsiooniline väärtpaberistamine vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 määratlusele ja/või b) väärtpaberistamine vastavalt määruse (EL) nr 1075/2013 (EKP/2013/40) artikli 1 määratlusele, millega kaasneb FVC-le väärtpaberistatud laenude võõrandamine;
f) „e-raha asutus” ja „e-raha”- tähendus kattub Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/110/EÜ (10) artikli 2 lõigete 1 ja 2 määratlusega;
g) „väärtuse vähendamine”- laenu halvenemise tõttu laenujäägi summa otsene vähendamine bilansis;
h) „kustutamine”- laenu bilansilise jääkväärtuse vähendamine, millega kaasneb selle kustutamine bilansist;
i) „haldur”- rahaloomeasutus, kelle tegevus on seotud väärtpaberistamise aluseks oleva või muul viisil üle antud laenuga, st põhisumma tagasimakse ja intressi kogumisega kohustatud isikutelt;
j) „laenu võõrandamine”- laenu või laenude kogumi majanduslikus mõttes üleminek andmeesitajalt vastuvõtjale, kas omandi üleandmise või osaluse kaudu;
k) „laenu omandamine”- laenu või laenude kogumi majanduslikus mõttes üleminek üleandjalt andmeesitajale, kas omandi üleandmise või osaluse kaudu;
l) „kontsernisisesed positsioonid”- emaettevõttest ning kõigist selle otsesele või kaudsele kontrollile alluvatest euroala residentidest ettevõtetest koosnevale kontsernile kuuluvate euroala hoiuseid kaasavate ettevõtete vahelised positsioonid;
m) „lihtsustatud aruandlusega asutus”- väike rahaloomeasutus, mille suhtes on tehtud erand vastavalt artikli 9 lõikele 1;
n) „eemaldamine”- laenu või selle osa mittearvestamine seisudes, mis esitatakse I lisa 2. ja 3. osa alusel, sh selle eemaldamine seoses artikli 9 lõikes 4 osutatud erandi kohaldamise tõttu.
Artikkel 2
Rahaturufondide identifitseerimine
Rahaturufondidena käsitletakse kõikidele järgmistele kriteeriumidele vastavaid ühisinvesteerimisettevõtjaid, kui:
a)
nende investeerimiseesmärk on fondi põhisumma säilitamine ja kasu teenimine rahaturuinstrumentide intressimääradelt;
b)
nad investeerivad rahaturuinstrumentidesse, mis vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivi 2009/65/EÜ (vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta) (11) kriteeriumidele, või hoiustesse krediidiasutustes või kelle investeerimine tagab nende poolt investeeritava portfelli likviidsuse ja hinnatavuse samaväärsel alusel;
c)
nad tagavad nende rahaturuinstrumentide, millesse nad investeerivad, hea kvaliteedi, mida hindab fondivalitseja. Rahaturuinstrumentide kvaliteeti hinnatakse muu hulgas järgmiste faktorite põhjal:
i)
rahaturuinstrumendi krediidikvaliteet;
ii)
rahaturuinstrumendi poolt esindatud varaliigi olemus;
iii)
struktureeritud finantsinstrumentide osas - struktureeritud finantstehinguga kaasnev tegevusrisk ja tehingupoole risk;
iv)
likviidsusprofiil;
d)
nad tagavad, et nende portfelli kaalutud keskmine tähtaeg (weighted average maturity, WAM) ei ületa kuut kuud ja kaalutud keskmine järelejäänud tähtaeg (weighted average life, WAL) ei ületa 12 kuud (vastavalt I lisa 1. osa 2. jaole);
e)
nad esitavad igapäevaselt oma aktsiate/osakute puhasväärtuse (net asset value, NAV) ja hinna arvutuse, samuti pakuvad igapäevaselt aktsiate/osakute ostmist ja lunastamist;
f)
nende piirang väärtpaberitesse investeerimise lunastamise kuupäevani jäänud tähtaja osas on kaks aastat või vähem tingimusel, et järgmise intressimäära muutmise kuupäevani jäänud tähtaeg on 397 päeva või vähem, kusjuures ujuva intressimääraga väärtpaberid peavad põhinema rahaturu intressimääral või indeksil;
g)
nad piirduvad investeerimisel teistesse fondidesse rahaturufondi mõistele vastavate fondidega;
h)
nad ei võta ei otseselt ega kaudselt positsioone aktsiakapitalis või kaupades, sh tuletisinstrumentide kaudu, ning kasutavad tuletisinstrumente ainult kooskõlas fondi rahaturu investeerimisstrateegiaga. Välisvaluutaga seotud tuletisinstrumente võib kasutada ainult riski maandamiseks. Emitendi vääringus (non-base) väärtpaberitesse võib investeerida ainult valuutariski täieliku maandamise korral;
i)
nende puhasväärtus on püsiv või kõikuv.
Artikkel 3
Tegelik andmeid esitav üldkogum
1. Tegelik andmeid esitav üldkogum koosneb rahaloomeasutustest, kes on residendid euroala liikmesriikide territooriumil (kooskõlas II lisa 1. osaga).
2. Tegelikku andmeid esitavasse üldkogumisse kuuluvate rahaloomeasutuste suhtes kohaldatakse statistikaaruandluse kõiki nõudeid, kui ei kohaldata artiklis 9 sätestatud erandeid.
3. Rahaloomeasutuse määratlusele vastavad üksused kuuluvad käesoleva määruse reguleerimisalasse ka siis, kui nad ei kuulu määruse (EL) nr 575/2013 reguleerimisalasse.
4. I lisa 2. osa punktis 5.7 osutatud rahaturufondide aktsiate/osakute valdajate residentsuse kohta statistilise teabe kogumisel koosneb tegelik andmeid esitav üldkogum ka teistest finantsvahendusettevõtetest, välja arvatud kindlustusseltsid ja pensionifondid (edaspidi „OFI”), kooskõlas mis tahes eranditega vastavalt artikli 9 lõike 2 punktile c, kui need on kohaldatavad. RKPd võivad käesoleva määruse kohaldamisel koostada tegeliku andmeid esitava üldkogumi osa moodustavate OFIde loetelu ja seda ajakohastada I lisa 2. osa punktis 5.7 sätestatud põhimõtete kohaselt.
Artikkel 4
Rahaloomeasutuste statistiline nimekiri
1. EKP juhatus koostab rahaloomeasutuste statistilise nimekirja ja ajakohastab seda, võttes arvesse sageduste ja tähtaegadega seotud nõudeid, mis tulenevad selle nimekirja kasutamisest EKP kohustusliku reservi süsteemis. Rahaloomeasutuste statistilises nimekirjas tuleb osutada, kas RA suhtes kohaldatakse EKP kohustusliku reservi süsteemi. Kõnealune rahaloomeasutuste nimekiri peab olema ajakohane, täpne, võimalikult homogeenne ja statistiliste eesmärkide seisukohalt piisavalt stabiilne.
2. RKPd ja EKP teevad rahaloomeasutuste statistilise nimekirja ja selle ajakohastused andmeesitajatele kättesaadavaks asjakohasel viisil, sealhulgas elektrooniliselt, interneti kaudu või andmeesitaja taotluse korral paberkandjal.
3. Rahaloomeasutuste statistiline nimekiri on koostatud ainult teavitamise eesmärgil. Kui nimekirja uusim kättesaadav versioon on ebatäpne, ei rakenda EKP sanktsioone ühegi üksuse suhtes, kes ei ole oma statistikaaruandluse nõudeid kohaselt täitnud, kui asjaomane üksus kasutas ebatäpset nimekirja heauskselt.
Artikkel 5
Statistikaaruandluse nõuded
1. Tegelik andmeid esitav üldkogum teatab selle liikmesriigi keskpangale, mille resident rahaloomeasutus on: a) igakuised kuulõpu bilansi ja b) igakuiste agregeeritud ümberhindluskohanduste seisud. Agregeeritud ümberhindluskohanduste aruandlus esitatakse laenude kustutamise/vähendamise osas ja väärtpaberite hinna ümberhindamise osas. Täiendavad andmed teatavate bilansikirjete kohta esitatakse kord kvartalis või aastas. RKPd võivad koguda kvartaliandmeid igakuiselt, kui see aitab parandada andmete koostamist. Nõutav statistiline teave on täpsustatud käesoleva määruse I lisas.
2. RKPd võivad RAde poolt emiteeritud ja hoitavate väärtpaberite kohta nõutavat statistilist teavet koguda väärtpaberite kaupa (security-by-security basis), kui lõikes 1 osutatud andmed saab tuletada kooskõlas IV lisas sätestatud statistika miinimumnõuetega.
3. RAd esitavad vastavalt I lisa 4. osa tabelis 1A sätestatud miinimumnõuetele igakuiseid ümberhindamise kohandusi käsitlevad andmed EKP poolt nõutava täieliku andmekogumi kohta. RKPd võivad koguda lisaandmeid, mida miinimumnõuded ei hõlma. Need lisaandmed võivad käsitleda tabelis 1A märgitud jaotusi, mis ei kuulu „Miinimumnõuete” hulka.
4. EKP võib nõuda selgitavat teavet RKP poolt kogutud kohanduste andmete kohta liigis „Ümberliigitamine ja muud kohandused”.
5. EKP võib kohaldada sanktsioone andmeesitajate suhtes, kes ei täida käesolevas määruses sätestatud statistikaaruandluse nõudeid, kooskõlas 19. augusti 2010. aasta otsusega EKP/2010/10 statistikaaruandluse nõuete eiramise kohta (12).
Artikkel 6
Täiendavad statistikaaruandluse nõuded seoses laenude väärtpaberistamise ja muu laenude üleminekuga
RAd esitavad järgmise teabe:
a)
aruandlusperioodi jooksul teostatud laenude väärtpaberistamise ja muu laenude ülemineku netovood, vastavalt I lisa 5. osa punktile 2;
b)
aruandlusperioodi lõpu seisud ja vastaval perioodil tehtud finantstehingud, v.a laenude võõrandamine ja omandamine, väärtpaberistatud ja bilansist eemaldatud laenude osas, mille puhul RA tegutseb haldurina, vastavalt I lisa 5. osa punktile 3; RKPd võivad aruandluskohustust laiendada kõikidele RAde hallatavatele bilansist eemaldatud laenudele, mis on väärtpaberistatud või muul viisil üle antud;
c)
kvartalilõpu seisud kõikide laenude osas, mille puhul RA tegutseb väärtpaberistamise haldurina, vastavalt I lisa 5. osa punktile 4;
d)
rahvusvahelise raamatupidamisstandardi 39 (IAS 39), rahvusvahelise finantsaruandlusstandardi 9 (IFRS 9) või samalaadsete riigisiseste raamatupidamisreeglite kohaldamisel perioodi lõpu seisud seoses laenudega, mis võõrandati väärtpaberistamise teel, mida ei ole bilansist eemaldatud, vastavalt I lisa 5. osa punktile 5.
Artikkel 7
Tähtajalisus
1. RKPd otsustavad, millal ning millise perioodilisusega nad peavad andmeesitajatelt andmed saama, et pidada kinni käesolevas määruses allpool märgitud tähtaegadest, võttes arvesse EKP kohustusliku reservi süsteemi kohaldamisel nõutavat tähtajalisust, ning teavitavad sellest andmeesitajaid.
2. RKPd esitavad statistika kuuandmed EKP-le 15. tööpäeva lõpuks pärast selle kuu lõppu, mille kohta andmed esitatakse.
3. RKPd esitavad statistika kvartaliandmed EKP-le 28. tööpäeva lõpuks pärast selle kvartali lõppu, mille kohta andmed esitatakse.
Artikkel 8
Raamatupidamiseeskirjad statistikaaruandluses
1. Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, järgivad rahaloomeasutused käesolevale määrusele vastavas aruandluses raamatupidamiseeskirju, mis on sätestatud riigi õigusnormides, millega on võetud üle nõukogu 8. detsembri 1986. aasta direktiiv 86/635/EMÜ pankade ja muude finantseerimisasutuste raamatupidamise ja konsolideeritud aastaaruannete kohta (13), ja muudes kohaldatavates rahvusvahelistes standardites.
2. Andmed hoiustega seonduvate kohustuste ja laenude kohta esitatakse laenu põhisumma kuulõpu seisuna. See summa ei võta arvesse laenu kustutamist ja väärtuse vähendamist kohaldatava raamatupidamistava alusel. Hoiustega seonduvaid kohustuste ja laenude andmeid ei tasaarvestata mis tahes muu vara või kohustustega.
3. Varad ja kohustused esitatakse statistikaaruannetes brutosummas, ilma et see piiraks euroala liikmesriikides kehtivate raamatupidamistavade ja tasaarvelduseeskirjade kohaldamist.
4. RKPd võivad lubada proviseeritud laenude aruandlust, millest on maha arvatud eraldised, ja ostetud laenude aruandlust soetamisel kokkulepitud hinnaga, kui sellist aruandlusviisi kasutavad kõik residentidest andmeesitajad.
Artikkel 9
Erandid
1. Väikestele rahaloomeasutustele võib teha erandeid järgmiselt:
a)
RKPd võivad teha erandeid väikestele rahaloomeasutustele, kui nende kogumaht riigi RAde bilansiseisus ei ületa 5 %;
b)
krediidiasutuste puhul vähendab punktis a osutatud erand statistikaaruandluse nõudeid juhul, kui erandit kohaldatakse, ilma et see mõjutaks III lisas sätestatud kohustusliku reservi arvutamise nõudeid;
c)
kui punktis a osutatud erandit kohaldatakse väikestele RAdele, kogub RKP vähemalt kogubilansi aastaandmeid, et võimaldada jälgida väikeste andmeesitajate kogumahtu riigi RAde bilansiseisus;
d)
ilma et see piiraks punkti a kohaldamist, võivad RKPd anda erandeid krediidiasutustele, kes ei kuulu punktide a ja b kohaldamisalasse, ning vähendada nende aruandluskoormust kooskõlas I lisa 6. osas sätestatud nõuetega, juhul kui nende kogumaht riigi RAde bilansiseisus ei ületa 10 % riigi RAde bilansist ega 1 % euroala RAde bilansist;
e)
selleks et vajadusel anda ja tühistada erandeid iga aasta alguses, peavad RKPd õigeaegselt kontrollima, et punktides a ja d sätestatud tingimused on täidetud;
f)
väikestel RAdel on õigus erandeid mitte kasutada ning täita aruandlusnõudeid täies mahus.
2. RKPd võivad rahaloomeasutustele teha erandeid järgmiselt:
a)
RKPd võivad vabastada rahaturufondid artikli 5 lõikes 1 sätestatud statistikaaruandluse nõuetest, kui rahaturufondid esitavad bilansiandmed kooskõlas määruse (EL) nr 1073/2013 (EKP/2013/38) artikliga 5, mille suhtes kohaldatakse järgmisi nõudeid:
i)
rahaturufondid esitavad need andmed igakuiselt kooskõlas määruse (EL) nr 1073/2013 (EKP/2013/38) I lisas sätestatud kombineeritud meetodiga ja artiklis 9 sätestatud ajal ja
ii)
rahaturufondid esitavad kuulõpu seisud rahaturufondide aktsiate/osakute kohta kooskõlas artikli 7 lõikes 2 sätestatud tähtajalisuse nõuetega;
b)
RKPd võivad rahaloomeasutustele teha erandeid ka järgmiste statistikaaruandluse nõuete osas:
i)
koondandmete esitamine järgmiste positsioonide kohta: 1) keskpankade ja hoiuseid kaasavate ettevõtete hoiused ja neile antud laenud; 2) tehingupoolte sektorite, v.a mittefinantsettevõtete sektor, hoiused ja neile antud laenud esialgsete tähtaegade kaupa ja 3) euroalasisesed piiriülesed hoiused ja laenud riikide ja sektorite kaupa;
ii)
koondandmete esitamine laenudelt ja hoiustelt kogunenud intressi kohta;
iii)
andmete esitamine kindlustusettevõtete ja pensionifondide varade ja kohustuste positsioonide kohta sektorite kaupa;
iv)
andmete esitamine kontsernisiseste positsioonide, laenude ja hoiuste kohta;
c)
RKPd võivad teha statistikaaruandluse kohustuse osas erandeid rahaturufondide aktsiate/osakute valdajate residentsuse suhtes:
i)
kui rahaturufondide aktsiad/osakud emiteeritakse esmakordselt või kui turu arengu tõttu tuleb aruandlusvarianti või -variantide kombinatsiooni muuta (vt määratlus I lisa 2. osa punkti 5.7 alapunktis b), võivad riikide keskpangad teha üheks aastaks erandeid I lisa 2. osa punktis 5.7 sätestatud statistikaaruandluse nõuete osas, või
ii)
kui nõutavat statistilist teavet rahaturufondide aktsiate/osakute valdajate residentsuse kohta kogutakse vastavalt I lisa 2. osa punktile 5.7 muudest kättesaadavatest allikatest. RKPd kontrollivad selle tingimuse täitmist aegsasti, et vajaduse korral saaks iga aasta algusest jõustada EKP nõusolekul erandeid või need tühistada.
3. Rahaloomeasutustele võib teha erandeid ümberhindluskohandustest teatamise suhtes järgmiselt:
a)
RKPd võivad teha erandeid rahaturufondide ümberhindluskohandustest teatamise suhtes, kõrvaldades nõude teatada rahaturufondide ümberhindluskohandustest, ilma et see piiraks lõiget 1;
b)
RKPd võivad teha erandeid väärtpaberite hinna ümberhindamise sageduse ja tähtaegade suhtes ning nõuda neid andmeid kord kvartalis ja samasuguse tähtajaga nagu kvartaliseisude andmete puhul järgmistel tingimustel:
i)
eri hindamismeetodeid kasutavad andmeesitajad esitavad RKPdele asjakohase teabe hindamistavade kohta, sealhulgas koguselised näitajad selle kohta, kui suur on nende hoitavate instrumentide protsentuaalne maht, ja
ii)
kui on toimunud oluline ümberhindamine, on RKPdel õigus nõuda andmeesitajatelt lisateavet selle kuu kohta, millal see toimus;
c)
RKPd võivad anda erandeid seoses väärtpaberite ümberhindamise aruandlusega, sh võib sellest aruandlusest täielikult vabastada, krediidiasutustele, kes esitavad väärtpaberite kuuseisud väärtpaberite kaupa (security-by-security basis) järgmistel tingimustel:
i)
aruandlus hõlmab iga väärtpaberi kohta väärtpaberite bilansis kajastamise väärtuse ja
ii)
väärtpaberite osas, millel puuduvad avalikult kättesaadavad tunnuskoodid, peab aruandlus hõlmama teavet instrumendi liigi, tähtaja ja emitendi kohta, mis on piisav vähemalt I lisa 5. osas osutatud jaotuse miinimumnõuete tuletamiseks.
4. Rahaloomeasutustele võib teha erandeid nende laenude statistikaaruandluse suhtes, mis võõrandatakse väärtpaberistamise teel.
Asjaomased RKPd võivad lubada rahvusvahelist raamatupidamisstandardit 39 (IAS 39), rahvusvahelist finantsaruandlusstandardit 9 (IFRS 9) või samalaadseid riigi raamatupidamisreegleid kohaldavatel RAdel I lisa 2. ja 3. osas nõutavatest positsioonidest välja jätta väärtpaberistamise teel võõrandatud laenud; see peab toimuma kooskõlas riigi tavaga ja tingimusel, et seda kohaldatakse kõikide residentidest RAde suhtes.
5. RKPd võivad teha rahaloomeasutustele erandeid euroalaväliste liikmesriikidega seotud teatavate kvartaliseisude esitamise suhtes.
Kui kõrgemal tasandil kogutud andmete agregeerimine näitab, et positsioonid mingi euroalavälise liikmesriigi residentideks olevate tehingupoolte suhtes või positsioonid euroalavälise liikmesriigi vääringu suhtes on väheolulised, võib RKP otsustada mitte nõuda andmeid seoses selle liikmesriigiga. RKP peab andmeesitajale mis tahes sellisest otsusest teatama.
Artikkel 10
Miinimumnõuded ja riigisisene aruandluskord
1. Andmeesitajad peavad järgima nende suhtes kohaldatavaid statistikaaruandluse nõudeid, mis on kooskõlas IV lisas sätestatud edastamist, täpsust, mõistete vastavust ja andmete parandamist käsitlevate miinimumnõuetega.
2. RKPd määratlevad ja rakendavad riigi erisusi arvestades aruandlusnõudeid, mida tegelik andmeid esitav üldkogum peab järgima. RKPd tagavad, et see aruandluskord võimaldab saada nõutava statistilise teabe ja täpselt kontrollida edastamist, täpsust, mõistete vastavust ja andmete parandamist käsitlevate IV lisas sätestatud miinimumnõuete järgimist.
Artikkel 11
Ühinemine, jagunemine ja ümberkujundamine
Ühinemise, jagunemise või muu ümberkujundamise puhul, mis võib mõjutada andmeesitaja statistikakohustuste täitmist, teatab tegelik andmeesitaja pärast seda, kui sellise toimingu läbiviimise kavatsus on avalikustatud, ja aegsasti enne ühinemise, jagunemise või ümberkorralduse jõustumist, asjaomasele RKP-le käesolevas määruses sätestatud statistilise aruandluse nõuete täitmiseks kavandatud korra.
Artikkel 12
Esitatud statistilise teabe kasutamine kohustusliku reservi kohaldamisel
1. Krediidiasutuste poolt käesoleva määruse kohaselt esitatud statistilist teavet kasutab iga krediidiasutus oma reservibaasi arvutamiseks vastavalt määrusele (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9). Iga krediidiasutus kasutab seda teavet eelkõige selleks, et kontrollida oma reservi hoidmise nõude täitmist hoidmisperioodil.
2. Lihtsustatud aruandlusega väikeste asutuste reservibaasiandmed reservi kolme hoidmisperioodi kohta põhinevad kvartalilõpu andmetel, mida RKPd on kogunud 28 tööpäeva jooksul pärast selle kvartali lõppu, mida need andmed hõlmavad.
3. EKP kohustuslike reservide süsteemi kohaldamise III lisas sätestatud erinõudeid kohaldatakse vastuolu korral määruse (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) sätete asemel.
4. EKP ja krediidiasutuste likviidsuse juhtimise hõlbustamiseks kinnitatakse reservinõuded hiljemalt reservide hoidmisperioodi esimesel päeval; siiski võib erandjuhtudel tekkida vajadus, et krediidiasutused teataksid reservibaasi või kinnitatud reservinõuete parandamisest. Reservinõuete kinnitamise või tunnustamise kord ei piira andmeesitajate kohustust edastada alati õiget statistilist teavet ja parandada juba edastatud ebaõige statistiline teave esimesel võimalusel.
Artikkel 13
Statistilise teabe kontrollimine ja kohustuslik kogumine
RKPdel on õigus kontrollida või kohustuslikus korras koguda teavet, mille andmeesitajad peavad esitama käesoleva määruse kohaselt, ilma et see piiraks nende õiguste kasutamist EKP poolt. Eelkõige kasutavad RKPd seda õigust juhul, kui tegelikku andmeid esitavasse üldkogumisse kuuluv asutus ei täida IV lisas sätestatud miinimumnõudeid edastamise, täpsuse, mõistete vastavuse ja andmete parandamise kohta.
Artikkel 14
Aruandluse algus
1. Aruandlus algab käesoleva määruse alusel 2014. aasta detsembri andmetega.
2. I lisa 3. osa tabeli 3 nende lahtrite osas, mis puudutavad euroala liikmesriike, algab kvartaliandmete aruandlus käesoleva määruse alusel esimestest kvartaliandmetest pärast nendes liikmesriikides euro kasutuselevõtu kuupäeva.
3. I lisa 3. osa tabelite 3 ja 4 nende lahtrite osas, mis puudutavad euroalaväliseid liikmesriike, algab kvartaliandmete aruandlus käesoleva määruse alusel esimestest kvartaliandmetest pärast nende Euroopa Liiduga liitumise kuupäeva. Kui asjaomane RKP otsustab mitte nõuda esimesi aruandeid ebaoluliste andmete kohta alates esimestest kvartaliandmetest pärast asjaomase riigi või asjaomaste riikide ühinemist Euroopa Liiduga, algab aruandlus 12 kuu möödudes sellest, kui RKP andmeesitajatele andmete nõudmisest teatab.
Artikkel 15
Kehtetuks tunnistamine
1. Määrus (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2015.
2. Viited kehtetuks tunnistatud määrusele loetakse viideteks käesolevale määrusele VI lisas sätestatud vastavustabeli kohaselt.
Artikkel 16
Lõppsäte
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides kooskõlas aluslepingutega.
Frankfurt Maini ääres, 24. september 2013