РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 813/2013 НА КОМИСИЯТА
от 2 август 2013 година
за прилагане на Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета по отношение на изискванията за екопроектиране на отоплителни топлоизточници и комбинирани топлоизточници
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 г. за създаване на рамка за определяне на изискванията за екодизайн към продукти, свързани с енергопотреблението (1), и по специално член 15, параграф 1 от нея,
след консултация с Консултативния форум по екопроектиране,
като има предвид, че:
(1)
Съгласно Директива 2009/125/ЕО Комисията следва да определя изисквания за екопроектиране на свързани с енергопотреблението продукти със значителен обем на продажби и търговия, имащи значително въздействие върху околната среда и при които има голям потенциал за подобрение чрез проектиране, свързан с въздействието им върху околната среда, без това да води до прекомерни разходи.
(2)
С Директива 92/42/ЕИО на Съвета от 21 май 1992 г. относно изискванията за ефективност на нови бойлери за гореща вода с течно или газово гориво (2) бяха установени разпоредби относно ефективността на котлите.
(3)
Съгласно член 16, параграф 2, буква а) от Директива 2009/125/ЕО в съответствие с процедурата, посочена в член 19, параграф 3, и критериите, определени в член 15, параграф 2, както и след консултации с Консултативния форум по екопроектиране, Комисията, когато е целесъобразно, въвежда мерки за прилагане за продукти с голям потенциал за икономически ефективно намаляване на емисиите на парникови газове, като например оборудване за отопление и подгряване на вода.
(4)
Комисията проведе предварително проучване на техническите, екологичните и икономическите аспекти на отоплителните и комбинираните топлоизточници (за отопление и за битова гореща вода (БГВ), които обикновено се използват в Съюза. Проучването беше проведено съвместно със заинтересовани страни от Съюза и трети държави, като резултатите бяха направени обществено достояние.
(5)
Екологичните аспекти на отоплителните и комбинираните топлоизточници, които са определени като значими за целите на настоящия регламент, са консумацията на енергия на етапа на употребата и (за термопомпени агрегати) нивата на шума. Освен това за топлоизточниците, използващи изкопаеми горива, емисиите на азотни окиси, СО, фини прахови частици и въглеводороди се определят като значими екологични аспекти.
(6)
Не е целесъобразно да се определят изисквания за екопроектиране във връзка с емисиите на въглероден окис, фини прахови частици и въглеводороди, тъй като все още няма подходящи европейски методи за измерване. С оглед на разработването на такива методи за измерване, Комисията възложи на европейските организации по стандартизация да разгледат изискванията за екопроектиране във връзка с посочените емисии по време на прегледа на настоящия регламент. Националните разпоредби за изискванията за екопроектиране във връзка с емисиите на въглероден окис, фини прахови частици и въглеводороди от отоплителни и комбинирани топлоизточници могат да бъдат запазвани или въвеждани до влизане в сила на съответните изисквания на Съюза за екопроектиране. Не се засягат разпоредбите на Директива 2009/142/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 30 ноември 2009 г. относно газовите уреди (3), които налагат ограничения за продуктите на горенето от газовите уреди във връзка със здравето и безопасността.
(7)
Предварителното проучване показва, че в случая на отоплителните и комбинираните топлоизточници не са необходими изисквания, касаещи другите параметри на екопроектирането, посочени в приложение I, част 1 от Директива 2009/125/ЕО. По-специално емисиите на парникови газове, свързани с хладилните агенти, използвани в термопомпени агрегати за отопление на днешния европейски сграден фонд, не са определени като значими. Целесъобразността на определянето на изисквания за екопроектиране във връзка с тези емисии на парникови газове ще бъде оценена отново, когато се преразглежда настоящият регламент.
(8)
Приложното поле на настоящия регламент следва да включва отоплителни котли, отоплителни когенерационни агрегати и отоплителни термопомпени агрегати, осигуряващи топлинна енергия за водни централни отоплителни инсталации за отоплителни цели, комбинирани котли за отопление и БГВ и комбинирани термопомпени агрегати, осигуряващи топлинна енергия за водни централни отоплителни инсталации за отоплителни цели и топлинна енергия за снабдяване с гореща вода за пиене и за санитарни нужди. Тези топлоизточници са проектирани да използват газообразно или течно гориво, включително горива, произведени от биомаса (освен ако те се използват като основно гориво), електрическа енергия и топлинна енергия от заобикалящата среда или от отпадна топлина.
(9)
Топлоизточниците, които са проектирани за използване предимно на газообразни или течни горива (над 50 %), произведени от биомаса, са със специфични технически характеристики, които изискват допълнителни технически, икономически и екологични анализи. В зависимост от резултата от анализите, изискванията за екопроектиране на тези топлоизточници следва да бъдат определени на по-късен етап, ако това е целесъобразно.
(10)
За 2005 г. годишното потребление на енергия в Съюза, свързано с отоплителните и комбинираните топлоизточници, беше оценено на 12 089 PJ (около 289 млн. т.н.е.), което съответства на 698 милиона тона емисии на CO2. Освен ако не се вземат специални мерки, през 2020 г. годишното потребление на енергия се очаква да бъде 10 688 PJ. За 2005 г. годишните емисии на азотни окиси в Съюза, свързани с отоплителните и комбинираните топлоизточници, бяха оценени на 821 хил. тона SOx-еквивалент. Ако не бъдат взети специални мерки, през 2020 г. годишните емисии се очаква да бъдат 783 хил. тона SOx-еквивалент. Предварителното проучване показва, че консумацията на енергия на етапа на употребата и емисиите на азотни окиси от отоплителните и комбинираните топлоизточници могат да бъдат значително намалени.
(11)
Консумацията на енергия на отоплителните и комбинираните топлоизточници може да бъде намалена чрез прилагане на съществуващи рентабилни технологии, които не са обект на индустриална собственост, водещи до намаляване на комбинираните разходи за закупуване и експлоатация на тези продукти.
(12)
В Съюза има почти пет милиона жилища с общи системи с естествена тяга за димните газове. По технически причини в жилищата с общи системи с естествена тяга за димните газове не е възможно съществуващите отоплителни котли и комбинирани котли да бъдат заменени с ефективни кондензационни котли. Изискванията, съдържащи се в настоящия регламент, позволяват некондензационните котли, специално проектирани за такава конфигурация, да останат на пазара; целта е да се предотвратят неоправдани разходи за потребителите, да се даде време на производителите да разработят котли, предназначени за по-ефективни отоплителни технологии, и да се осигури на държавите членки време за обмисляне на националните строителни правилници.
(13)
Очаква се до 2020 г. комбинираният ефект от изискванията за екопроектиране, формулирани в настоящия регламент и в Делегиран регламент (ЕС) № 811/2013 на Комисията от 18 февруари 2013 г. за допълване на Директива 2010/30/ЕС на Европейския парламент и на Съвета по отношение на енергийното етикетиране на отоплителни топлоизточници, комбинирани топлоизточници, комплекти от отоплителен топлоизточник, регулатор на температурата и слънчево съоръжение и комплекти от комбиниран топлоизточник, регулатор на температурата и слънчево съоръжение (4), да доведе до прогнозирани годишни икономии на енергия от около 1 900 PJ (около 45 млн. т.н.е.), съответстващи на около 110 млн. тона емисии на CO2, и намаление на годишните емисиите на азотни окиси с около 270 хил. тона SOx-еквивалент в сравнение с това, което би било ако не се предприемат мерки.
(14)
Изискванията за екопроектиране следва да хармонизират консумацията на енергия, нивото на шума и изискванията за емисиите на азотни окиси за отоплителните и комбинираните топлоизточници в целия Съюз, като по този начин спомагат за по-доброто функциониране на вътрешния пазар и за подобряването на екологичните показатели на тези продукти.
(15)
Изискванията за екопроектиране не трябва да влияят на функционалните възможности и ценовата достъпност на отоплителните и комбинираните топлоизточници от гледна точка на крайния потребител и не трябва да влияят отрицателно върху здравето, безопасността и околната среда.
(16)
Изискванията за екопроектиране следва да бъдат въвеждани постепенно, за да се предостави достатъчно време на производителите да препроектират своите продукти, предмет на настоящия регламент. Графикът трябва да е такъв, че да бъдат взети предвид последствията за разходите на производителите, по-специално за малките и средните предприятия, като същевременно се осигури своевременно постигане на целите на настоящия регламент.
(17)
Параметрите на продуктите следва да бъдат измервани и изчислявани по надеждни, точни и възпроизводими методи, които са съобразени с общопризнатото съвременно техническо равнище на измервателните и изчислителните методи, включително и с хармонизираните стандарти (когато има такива), приети от европейските организации по стандартизация по искане на Комисията в съответствие с процедурите, определени в Регламент (ЕС) № 1025/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. относно европейската стандартизация (5).
(18)
В съответствие с член 8, параграф 2 от Директива 2009/125/ЕО настоящият регламент определя кои процедури за оценка на съответствието се прилагат.
(19)
С цел да се улеснят проверките на съответствието производителите следва да предоставят информация в техническата документация, посочена в приложения IV и V към Директива 2009/125/ЕО, доколкото тази информация се отнася до изискванията, формулирани в настоящия регламент.
(20)
За да ограничи допълнително въздействието върху околната среда на отоплителните и комбинираните топлоизточници, производителите следва да предоставят информация относно демонтажа, рециклирането и/или обезвреждането.
(21)
В допълнение към правно обвързващите изисквания, формулирани в настоящия регламент, следва да бъдат набелязани базови стойности за сравнение на най-добрите налични технологии, за да се гарантира, че информацията относно екологичните показатели за жизнения цикъл на отоплителните и комбинираните топлоизточници е широко разпространена и е лесно достъпна.
(22)
Директива 92/42/ЕИО следва да бъде отменена, с изключение на член 7, параграф 2 и член 8 от същата и приложения III-V към нея, и в настоящия регламент да бъдат формулирани нови разпоредби, за да се гарантира разширяване на обхвата с топлоизточниците, различни от котли, да бъде повишена допълнително енергийната ефективност на отоплителните и комбинираните топлоизточници и да бъдат подобрени други значими екологични аспекти на отоплителните и комбинираните топлоизточници.
(23)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на комитета, учреден с член 19, параграф 1 от Директива 2009/125/ЕО,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и обхват
1. Настоящият регламент определя изисквания за екопроектиране във връзка с пускането на пазара и/или пускането в експлоатация на отоплителни и комбинирани топлоизточници с номинална топлинна мощност ≤ 400 kW, включително на такива, включени в комплекти от отоплителен топлоизточник, регулатор на температурата и слънчево съоръжение или в комплекти от комбиниран топлоизточник, регулатор на температурата и слънчево съоръжение, както е определено в член 2 от Делегиран регламент (ЕС) № 811/2013 на Комисията.
2. Настоящият регламент не се прилага за:
а)
топлоизточници, специално проектирани за използване на газообразни или течни горива, произведени предимно от биомаса;
б)
топлоизточници, използващи твърди горива;
в)
топлоизточници, попадащи в обхвата на Директива 2010/75/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (6);
г)
топлоизточници, произвеждащи топлина само с цел осигуряване на гореща вода за пиене или санитарни нужди;
д)
топлоизточници за пряко отопление и подаване на газообразни топлоносители като пара или въздух;
е)
отоплителни когенерационни агрегати с максимална електрическа мощност 50 kW или повече;
ж)
топлогенератори, проектирани за топлоизточници, както и корпуси на топлоизточници, подлежащи на оборудване с такива топлогенератори, пуснати на пазара преди 1 януари 2018 г. за замяна на топлогенератори от същия вид и на корпуси на топлоизточници от същия вид. Върху заместващия продукт или върху неговата опаковка трябва да бъде посочен ясно топлоизточникът, за който той е предназначен.
Член 2
Определения
В допълнение към определенията, формулирани в член 2 от Директива 2009/125/ЕО, за целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1)
„топлоизточник“ означава отоплителен топлоизточник или комбиниран топлоизточник за отопление и БГВ;
2)
„отоплителен топлоизточник“ означава съоръжение, което:
а)
осигурява топлина за водна централна отоплителна инсталация, за да се постигне и поддържа желаното ниво на температурата в затворено пространство, като сграда, жилище или стая; както и
б)
е оборудвано с един или повече топлогенератори;
3)
„комбиниран топлоизточник (за отопление и БГВ)“ означава отоплителен топлоизточник, който е проектиран да осигурява също топлинна енергия за гореща вода за питейни или санитарни нужди при зададени стойности на температурата, количествата и дебитите в дадени интервали от време и който се свързва към външен източник на вода за питейни или санитарни нужди;
4)
„водна централна отоплителна инсталация“ означава система, използваща вода като топлоносител, чрез който централно генерираната топлина се доставя до радиатори с цел отопление на сгради или на части от тях;
5)
„топлогенератор“ означава онази част от топлоизточника, която генерира топлинна енергия посредством един или няколко от следните процеси:
а)
изгаряне на изкопаеми горива и/или горива от биомаса;
б)
използване на ефекта на Джаул-Ленц в електросъпротивителни нагреватели;
в)
улавяне на топлина от източник от околната среда - въздушен, воден или от земята, и/или на отпадна топлина;
при което топлогенератор, проектиран за топлоизточник, и корпус на топлоизточник, подлежащ на оборудване с такъв топлогенератор, също се считат за топлоизточник;
6)
„корпус на топлоизточник“ означава частта от топлоизточник, проектирана с цел в нея да се монтира топлогенератор;
7)
„номинална топлинна мощност“ (Prated) означава обявената топлинна мощност, изразена в kW, на топлоизточник, използван за отопление на помещения и ако е приложимо, за подгряване на вода при стандартни условия; за отоплителните и комбинираните термопомпени агрегати стандартните условия за определяне на номиналната топлинна мощност са изчислителните проектни условия съгласно посоченото в приложение III, таблица 4;
8)
„стандартни условия“ означава условията на експлоатация на топлоизточниците при средни климатични условия, използвани за определяне на номиналната топлинна мощност, сезонната енергийна ефективност при отопление, енергийната ефективност при подгряване на вода, както и нивото на шума и емисиите на азотни окиси;
9)
„биомаса“ означава биоразградимата част на продукти, отпадъци и остатъци от биологичен произход от селското стопанство (включително растителни и животински вещества), горското стопанство и свързаните с тях отрасли, включително рибно стопанство и аквакултури, както и биоразградимата част на промишлени и битови отпадъци;
10)
„гориво от биомаса“ означава газообразно или течно гориво, произведено от биомаса;
11)
„изкопаемо гориво“ означава течно или газообразно изкопаемо гориво с органичен произход;
12)
„отоплителен котел“ означава отоплителен топлоизточник, който генерира топлинна енергия чрез изгаряне на изкопаеми горива и/или горива от биомаса, и/или чрез електросъпротивителни нагревателни елементи, използващи ефекта на Джаул-Ленц;
13)
„комбиниран котел (за отопление и БГВ)“ означава отоплителен котел, който е предназначен да осигурява също и битова гореща вода - питейна или за санитарни нужди - при зададени стойности на температурата, количествата и дебита в даден интервал от време, и който се свързва към външен източник на питейна вода или вода за санитарни нужди;
14)
„електрически отоплителен котел“ означава отоплителен котел, който генерира топлинна енергия само чрез използване на ефекта на Джаул-Ленц в електросъпротивителни нагревателни елементи;
15)
„електрически комбиниран котел (за отопление и БГВ)“ означава комбиниран котел, който генерира топлинна енергия само чрез използване на ефекта на Джаул-Ленц в електросъпротивителни нагревателни елементи;
16)
„отоплителен когенерационен агрегат“ означава отоплителен топлоизточник, произвеждащ едновременно топлинна енергия и електроенергия в рамките на един и същи процес;
17)
„отоплителен термопомпен агрегат“ означава отоплителен топлоизточник, използващ топлина от източник от околната среда - въздушен, воден или от земята, и/или отпадна топлина, за генерирането на топлинна енергия; отоплителният термопомпен агрегат може да разполага с един или повече допълнителни подгреватели, използващи ефекта на Джаул-Ленц в електросъпротивителни нагревателни елементи или изгарянето на изкопаеми горива и/или горива от биомаса;
18)
„комбиниран термопомпен агрегат (за отопление и БГВ)“ означава отоплителен термопомпен агрегат, който е проектиран да осигурява също гореща вода за питейни или санитарни нужди при зададени стойности на температурата, количествата и дебита в даден интервал от време и който се свързва към външен източник на вода за питейни или санитарни нужди;
19)
„допълнителен подгревател“ означава неприоритетно използван подгревател, генериращ топлинна енергия в случаите, в които отоплителният товар надвишава номиналната топлинна мощност на приоритетно използвания подгревател;
20)
„сезонна енергийна ефективност при отопление“ (ηs ) означава отношението между отоплителния товар за определен отоплителен сезон, покриван от даден топлоизточник, и годишната консумация на енергия, която се изисква, за да се покрие този товар, изразено в проценти;
21)
„енергийна ефективност при подгряване на вода“ (ηwh ) означава отношението на полезната енергия във водата за питейни или санитарни нужди, осигурена от комбиниран топлоизточник за отопление и БГВ, към енергията, необходима за нейното генериране, изразено в проценти;
22)
„ниво на шума“ (LWA ) означава ниво на звуковата мощност по крива А в затворено помещение и/или на открито, изразено в dB;
23)
„коефициент на преобразуване“ (CC) означава коефициент, който отразява оценения среден к.п.д. от 40 % на производството на енергия в ЕС, посочен в Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (7); стойността на коефициента на преобразуване е CC = 2,5.
В приложение I са формулирани допълнителни определения за целите на приложения II-V.
Член 3
Изисквания за екопроектиране и график
1. Изискванията за екопроектиране на топлоизточници са дадени в приложение II.
2. Всяко изискване за екопроектиране се прилага в съответствие със следния график:
а)
от 26 септември 2015 г.:
i)
топлоизточниците следва да отговарят на изискванията, посочени в приложение II, точка 1, буква а), подточки 3 и 5;
ii)
комбинираните топлоизточници следва да отговарят на изискванията, посочени в приложение II, точка 2, буква а);
б)
от 26 септември 2017 г.:
i)
електрическите отоплителни топлоизточници, електрическите комбинирани топлоизточници, отоплителните когенерационни агрегати, отоплителните термопомпени агрегати и комбинираните термопомпени агрегати следва да отговарят на изискванията, посочени в приложение II, точка 1, буква б);
ii)
комбинираните топлоизточници следва да отговарят на изискванията, посочени в приложение II, точка 2, буква б);
в)
от 26 септември 2018 г. топлоизточниците следва да отговарят на изискванията, посочени в приложение II, точка 4, буква а).
3. Съответствието с изискванията за екопроектиране се измерва и изчислява съгласно изискванията, формулирани в приложение III.
Член 4
Оценяване на съответствието
1. Процедурата за оценяване на съответствието, посочена в член 8, параграф 2 от Директива 2009/125/ЕО, следва да бъде или системата за вътрешен контрол на проектирането, предвидена в приложение IV към посочената директива, или системата за управление, предвидена в приложение V към същата директива, без да се засягат член 7, параграф 2 и член 8 от Директива 92/42/ЕИО и приложения III-V към нея.
2. За целите на оценяването на съответствието техническата документация трябва да съдържа продуктовата информация, предвидена в приложение II, точка 5, буква б) от настоящия регламент.
Член 5
Процедура за проверка с цел надзор върху пазара
Когато се извършват проверките с цел надзор върху пазара, посочени в член 3, параграф 2 от Директива 2009/125/ЕО, за да осигурят съответствие с формулираните в приложение II към настоящия регламент изисквания, органите на държавите членки прилагат процедурата за проверка, описана в приложение IV към настоящия регламент.
Член 6
Базови стойности за сравнение
Базовите стойности за сравнение с налични на пазара топлоизточници с най-добри показатели по времето на влизане в сила на настоящия регламент са дадени в приложение V.
Член 7
Преразглеждане
Не по-късно от пет години след датата на влизане в сила на настоящия регламент Комисията го преразглежда в светлината на техническия напредък при топлоизточниците и представя резултатите от това преразглеждане на Консултативния форум по екопроектиране. По-специално преразглеждането включва оценяване на следните аспекти:
а)
целесъобразността на определянето на изисквания за екопроектиране във връзка с емисиите на парникови газове, свързани с хладилни агенти;
б)
въз основа на методите за измерване в процес на разработване, нивото на изискванията за екопроектиране във връзка с емисиите на въглероден окис, въглеводороди и фини прахови частици, което може да бъде въведено;
в)
целесъобразността на определянето на по-строги изисквания за екопроектиране във връзка с енергийната ефективност на отоплителни котли и комбинирани котли, нивото на шума и емисиите на азотни окиси;
г)
целесъобразността на определянето на изисквания за екопроектиране на топлоизточници, специално предназначени за използване на газообразни и течни горива, произведени предимно от биомаса;
д)
валидността на стойността на коефициента на преобразуване;
е)
целесъобразността на сертифициране на трети страни.
Член 8
Преходни разпоредби
1. Що се отнася до сезонната енергийна ефективност при отопление, енергийната ефективност при подгряване на вода и нивото на шума, до 26 септември 2015 г. държавите членки могат да разрешават пускането на пазара и/или пускането в експлоатация на топлоизточници, които са в съответствие с действащите по време на приемането на настоящия регламент национални разпоредби.
2. Що се отнася до емисиите на азотни окиси, до 26 септември 2018 г. държавите членки могат да разрешават пускането на пазара и/или пускането в експлоатация на топлоизточници, които са в съответствие с действащите по време на приемането на настоящия регламент национални разпоредби.
Член 9
Отмяна
Директива 92/42/ЕИО се отменя, с изключение на член 7, параграф 2 и член 8 от нея и приложения III-V към нея, без да се засягат задълженията на държавите членки, свързани с транспонирането в националното законодателство и прилагането на посочената директива, докато започне прилагането на изискванията за екопроектиране, формулирани в приложение II към настоящия регламент.
Член 10
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 2 август 2013 година.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 813/2013,
2. august 2013,
millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ seoses kütteseadmete ja veesoojendite-kütteseadmete ökodisaini nõuetega
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiivi 2009/125/EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 1,
olles konsulteerinud ökodisaini nõuandefoorumiga
ning arvestades järgmist:
(1)
Direktiivi 2009/125/EÜ kohaselt kehtestab komisjon selliste energiamõjuga toodete ökodisaini nõuded, mille müügi- ja kaubandusmahud on märkimisväärsed ning millel on märkimisväärne keskkonnamõju, mida on võimalik tootekavandi muutmisega ilma liigsete kuludeta oluliselt parandada.
(2)
Katelde tõhususe sätted on kehtestatud nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivis 92/42/EMÜ uute vedel- ja gaaskütusega köetavate kuumaveekatelde efektiivsusnõuete kohta (2).
(3)
Direktiivi 2009/125/EÜ artikli 16 lõike 2 punktis a on sätestatud, et komisjon võtab artikli 19 lõikes 3 sätestatud korras, täites artikli 15 lõikes 2 sätestatud kriteeriume ja olles konsulteerinud ökodisaini nõuandefoorumiga, vajaduse korral vastu rakendusmeetmed, mis käsitlevad selliseid tooteid, mis võimaldavad oluliselt ja kulutõhusalt vähendada kasvuhoonegaaside heidet; sellised tooted on näiteks kütte- ja veesoojendusseadmed.
(4)
Komisjon on teinud ettevalmistava uuringu, milles käsitletakse Euroopa Liidus enam kasutatavate kütteseadmete ja veesoojendite-kütteseadmetega seotud tehnilisi, keskkonnaalaseid ja majanduslikke küsimusi. Uuring tehti koos sidusrühmadega ning liidu ja kolmandate riikide huvitatud isikutega ja selle tulemused on avaldatud.
(5)
Käesoleva määruse seisukohast olulised keskkonnaküsimused on kütteseadmete ja veesoojendite-kütteseadmete puhul energiatarbimine nende kasutamise ajal ning (soojuspumbaga kütteseadmete puhul) müravõimsustase. Lisaks sellele on fossiilkütuste jõul töötavate kütteseadmete puhul keskkonna seisukohast oluline lämmastikoksiidide, vingugaasi, osakeste ja süsivesinike heide.
(6)
Vingugaasi ja süsivesinike heite kohta ei ole asjakohane sätestada praegu ökodisaininõudeid, sest vastavaid Euroopa mõõtemeetodeid ei ole välja töötatud. Vastavate mõõtemeetodite väljatöötamise eesmärgil tegi komisjon Euroopa standardiorganisatsioonidele ülesandeks tegelda käesoleva määruse läbivaatamise käigus ka kõnealuse heite ökodisaininõuetega. Kütteseadmete ja veesoojendite-kütteseadmete puhul võib jätkuvalt järgida ja rakendada liikmesriikides vingugaasi, osakeste ja süsivesinike heite kohta kehtivaid keskkonnanõudeid seni, kuni ei ole jõustunud vastavad ELi ökodisaininõuded. Käesolev määrus ei mõjuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/142/EÜ (küttegaasiseadmete kohta) (3) sätteid, millega piiratakse küttegaasiseadmete põlemissaadusi seoses tervisekaitse ja ohutusega.
(7)
Ettevalmistav uuring näitab, et teiste direktiivi 2009/125/EÜ I lisa 1. osas osutatud ökodisaininäitajatega seotud nõuded ei ole kütteseadmete ja veesoojendite-kütteseadmete puhul vajalikud. Eelkõige ei peeta oluliseks kasvuhoonegaaside heidet, mis on seotud külmutusagensitega, mida kasutatakse soojuspumbaga kütteseadmetes, millega tänapäeval köetakse Euroopas ehitisi. Seda, kas on asjakohane kehtestada ökodisaininõuded selliste kasvuhoonegaaside heite kohta, hinnatakse uuesti käesoleva määruse läbivaatamisel.
(8)
Käesoleva määruse reguleerimisalasse peaksid kuuluma katlad, koostootmise-kütteseadmed ja soojuspumbaga kütteseadmed, millega toodetakse soojust vesiküttesüsteemiga ruumi soojendamiseks, ning veesoojendid-katlad ja soojuspumbaga veesoojendid-kütteseadmed, millega toodetakse soojust vesiküttesüsteemiga ruumi soojendamiseks ning sooja joogi- ja olmevee tarnimiseks. Sellised kütteseadmed on ette nähtud tööks gaas- või vedelkütusega, sealhulgas (kuid mitte eelkõige) biokütusega, elektri jõul või ümbritsevast õhust või jäätmetest saadava energia jõul.
(9)
Kütteseadmetel, mis on kavandatud töötama peamiselt (üle 50 %) biomassist toodetud gaas- või vedelkütusel, on sellised tehnilised näitajad, mida oleks vaja tehnika, majanduse ja keskkonna seisukohast täiendavalt analüüsida. Sõltuvalt analüüsi tulemustest tuleks hiljem vajaduse korral kehtestada selliste kütteseadmete ökodisaini nõuded.
(10)
Hinnanguline aastane kütteseadmete ja veesoojendite-kütteseadmete energiatarbimine oli Euroopa Liidus 2005. aastal 12 089 PJ (289 miljonit nafta ekvivalenttonni), millele vastav heide on 698 miljonit CO2 ekvivalenttonni. Konkreetseid meetmeid võtmata suureneks eeldatav aastane energiatarbimine 2020. aastaks 10 688 PJ-ni. Hinnanguline aastane kütteseadmetest ja veesoojenditest-kütteseadmetest tulenev lämmastikoksiidide heide oli Euroopa Liidus 2005. aastal 821 000 SOx ekvivalenttonni. Kui konkreetseid meetmeid ei võeta, võib aastane heide 2020. aastal ulatuda 783 000 SOx ekvivalenttonnini. Ettevalmistav uuring näitab, et kütteseadmete ja veesoojendite-kütteseadmete kasutamisel tarbitavat energiat ning lämmastikoksiidide heidet on võimalik oluliselt vähendada.
(11)
Kütteseadmete ja veesoojendite-kütteseadmete energiatarbimist on võimalik vähendada, kui kasutada olemasolevaid litsentsivabasid ja kulutasuvaid tehnilisi lahendusi, mille abil väheneks üldine kulu, mis tuleneb nii toote ostmisest kui ka selle edasisest kasutamisest.
(12)
Euroopa Liidus on peaaegu viis miljonit eluruumi, millel on ühiskasutatav suitsulõõr. Tehniliselt ei ole võimalik olemasolevaid katlaid ja veesoojendeid-katlaid välja vahetada tõhusate kondensatsioonkateldega, kui suitsulõõr on ühiskasutuses. Käesolevas määruses esitatud nõuded lubavad turule jätta sellistes tingimustes kasutamiseks ette nähtud katlad, mis ei ole kondensatsioonkatlad; sellega välditakse tarbijate tarbetuid kulutusi, antakse tootjatele aega välja töötada tõhusamal kütmistehnoloogial põhinevad katlad ning antakse liikmesriikidele aega koostada oma ehitusseadusi.
(13)
Käesolevas määruses ja komisjoni 18. veebruari 2013. aasta delegeeritud määruses (EL) nr 811/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses kütteseadmete, veesoojendite-kütteseadmete, temperatuuriregulaatoriga päikese-kütteseadmete ning temperatuuriregulaatoriga veesoojendite-päikesekütteseadmete energiamärgistamisega, (4) sätestatud ökodisaininõuete järgimisest 2020. aastaks oodatav üldine mõju on järgmine: energiasääst aastas 1 900 PJ (45 miljonit nafta ekvivalenttonni, millele vastav heide on 110 miljonit CO2 ekvivalenttonni, ning aastase lämmastikoksiidide heite vähenemine 270 000 SOx ekvivalenttonni võrreldes olukorraga, kui meetmeid ei võetaks.
(14)
Ökodisaininõuetega tuleks ühtlustada kütteseadmete ja veesoojendite-kütteseadmete energiatarbimine, müravõimsustase ja lämmastikoksiidide heide ning kuumaveesalvestite püsikaod kogu Euroopa Liidus, parandades sellega siseturu toimimist ja nimetatud toodete keskkonnatoimet.
(15)
Ökodisaininõuded ei tohiks mõjutada kütteseadmete ja veesoojendite-kütteseadmete kasutusomadusi ja hinna vastuvõetavust lõpptarbija seisukohast ega avaldada kahjulikku mõju tervisele, ohutusele ega keskkonnale.
(16)
Ökodisaininõuded tuleks kehtestada järk-järgult, et jätta tootjatele piisavalt aega käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvate toodete ümberkujundamiseks. Ajakava peaks olema selline, et sellega võetaks arvesse kulutuste mõju tootjatele, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, ning tagataks ühtlasi käesoleva määruse eesmärkide õigeaegne saavutamine.
(17)
Tootenäitajate mõõtmiseks ja arvutamiseks tuleks kasutada usaldusväärseid, täpseid ja korratavaid meetodeid, mille puhul võetakse arvesse üldtunnustatult parimaid mõõtmis- ja arvutamismeetodeid, sealhulgas olemasolu korral ka Euroopa standardiorganisatsioonide vastu võetud ühtlustatud standardeid, mis on koostatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruses (EL) nr 1025/2012, mis käsitleb Euroopa standardimist, (5) sätestatud menetluste kohaselt.
(18)
Kooskõlas direktiivi 2009/125/EÜ artikli 8 lõikega 2 on käesolevas määruses täpsustatud kohaldatavad vastavushindamismenetlused.
(19)
Vastavuskontrolli hõlbustamiseks peaksid tootjad esitama direktiivi 2009/125/EÜ IV ja V lisas osutatud tehnilistes dokumentides ka teavet, mis on seotud käesolevas määruses sätestatud nõuetega.
(20)
Selleks et kütteseadmete ja veesoojendite-kütteseadmete keskkonnamõju piirata veelgi, peaksid tootjad andma teavet seadmete demonteerimise, ringlussevõtu ja/või kõrvaldamise kohta.
(21)
Lisaks käesolevas määruses sätestatud õiguslikult siduvatele nõuetele tuleks sätestada parimate võimalike tehniliste lahenduste soovituslikud võrdlustasemed, et tagada kütteseadmete ja veesoojendite-kütteseadmete keskkonnatoimet ja olelusringi iseloomustava teabe laialdane ja kerge kättesaadavus.
(22)
Direktiiv 92/42/EMÜ tuleks tunnistada kehtetuks, välja arvatud selle artikli 7 lõige 2 ja artikkel 8 ning III-V lisa, ja käesoleva määrusega tuleks kehtestada uued sätted, mille reguleerimisalasse kuuluksid ka muud kütteseadmed peale katelde, et parandada kütteseadmete ja veesoojendite-kütteseadmete energiatõhusust ning teisi keskkonnamõju seisukohast tähtsaid näitajaid.
(23)
Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2009/125/EÜ artikli 19 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Reguleerimisese ja -ala
1. Käesoleva määrusega kehtestatakse ökodisaininõuded kuni 400 kW nimisoojusvõimsusega kütteseadmetele ja veesoojenditele-kütteseadmetele, sealhulgas kütteseadmest, temperatuuriregulaatorist ja päikeseenergiaseadmest koosnevatele komplektidele ning veesoojendist-kütteseadmest, temperatuuriregulaatorist ja päikeseenergiaseadmest koosnevatele komplektidele, nagu on määratletud delegeeritud määruse (EL) nr 811/2013 artiklis 2, kõnealuste toodete turulelaskmiseks ja/või kasutuselevõtmiseks.
2. Käesolevat määrust ei kohaldata järgmiste seadmete suhtes:
a)
kütteseadmed, mis on spetsiaalselt projekteeritud töötama peamiselt biomassist toodetud gaas- ja vedelkütusel;
b)
tahkekütustel töötavad kütteseadmed;
c)
kütteseadmed Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL (6) tähenduses;
d)
kütteseadmed, mis toodavad soojust üksnes sooja joogi- või olmevee tarbeks;
e)
kütteseadmed gaasilise soojuskandja, nagu auru või õhu soojendamiseks ja tarnimiseks;
f)
koostootmise-kütteseadmed suurima elektrivõimsusega vähemalt 50 kW;
g)
kütteseadmetele mõeldud soojusgeneraatorid ja selliste soojusgeneraatorite kestad, mis on turule lastud enne 1. jaanuari 2018 samasuguste soojusgeneraatorite ja samasuguste kestade asendamiseks. Asendustootele või selle pakendile tuleb selgelt märkida, mis tüüpi kütteseadme või soojendi jaoks see on ette nähtud.
Artikkel 2
Mõisted
Lisaks direktiivi 2009/125/EÜ artiklis 2 sätestatud mõistetele kasutatakse käesolevas määruses järgmisi mõisteid:
1) „kütteseade”- kas ruumi kütmiseks ette nähtud seade või veesoojendi-kütteseade;
2) „ruumi kütmiseks ette nähtud seade”-
a)
seade, mis vesiküttesüsteemiga toodab soojust soovitud sisetemperatuuri saavutamiseks ja selle hoidmiseks suletud ruumis, näiteks hoones, korteris või toas, ning
b)
millel on üks või mitu soojusgeneraatorit;
3) „veesoojendi-kütteseade”- kütteseade, mis on ette nähtud nii ruumi kütmiseks kui ka soojuse tootmiseks etteantud temperatuuriga, etteantud koguses, etteantud vooluhulgas ja etteantud ajavahemikel sooja joogi- ja olmevee tarnimiseks ning mis on ühendatud välise joogi- ja olmeveevarustusega;
4) „vesiküttesüsteem”- küttesüsteem, milles vesi on soojuskandja hoone või selle osa kütmiseks kasutatava keskselt toodetud soojuse viimiseks kiirguritesse;
5) „soojusgeneraator”- see osa kütteseadmest, milles toodetakse soojust ühel järgmistest viisidest:
kusjuures kütteseadmeks loetakse ka kütteseadmele ette nähtud soojusgeneraatorit ja sellise soojusgeneraatori jaoks ette nähtud kesta;
6) „kütteseadmekest”- kütteseadme osa, millesse on ette nähtud paigaldada soojusgeneraator;
7) „nimisoojusvõimsus (Prated )”- kütteseadme esitatud soojusvõimsus [kW] standardsetel nimitingimustel ruumi kütmisel ja (vajaduse korral) vee soojendamisel; soojuspumbaga kütteseadmete ja soojuspumbaga veesoojendite-kütteseadmete nimisoojusvõimsuse määramise standardsed nimitingimused on III lisa tabelis 4 esitatud arvutuslikud võrdlustingimused;
8) „standardsed nimitingimused”- kütteseadmete töötingimused keskmistel kliimatingimustel nimisoojusvõimsuse, kütmise sesoonse energiatõhususe, vee soojendamise kasuteguri, müravõimsustaseme ja lämmastikoksiidide heite määramiseks;
9) „biomass”- põllumajandusest (kaasa arvatud taimsed ja loomsed ained), metsandusest ja sellega seotud tootmisest, sealhulgas kalandusest ja vesiviljelusest pärit bioloogilise päritoluga toodete, jäätmete ja jääkide ning tööstus- ja olmejäätmete bioloogiliselt lagunev osa;
10) „biokütus”- biomassist saadav gaas- või vedelkütus;
11) „fossiilkütus”- ürgset päritolu gaas- või vedelkütus;
12) „katel”- kütteseade, milles toodetakse soojust fossiil- ja/või biokütusest ja/või elekterküttekeha läbiva elektrivoolu soojuslikul toimel;
13) „veesoojendi-katel”- katel, mis on ette nähtud nii ruumi kütmiseks kui ka soojuse tootmiseks etteantud temperatuuril, etteantud koguses, etteantud vooluhulgaga ja etteantud ajavahemikel sooja joogi- või olmevee tarnimiseks ning mis on ühendatud välise joogi- või olmeveevarustusega;
14) „elektrikatel”- katel, milles soojust toodetakse üksnes elekterküttekehaga elektrivoolu soojusliku toime abil;
15) „veesoojendi-elektrikatel”- veesoojendi-katel, milles soojust toodetakse üksnes elekterküttekehaga elektrivoolu soojusliku toime abil;
16) „koostootmise-kütteseade”- ruumi kütmise kütteseade, millega ühe ja sama protsessi käigus toodetakse üheaegselt soojust ja elektrienergiat;
17) „soojuspumbaga kütteseade”- ümbritsevast õhust, veest, maapinnast ja/või jäätmetest ammutatud soojust ruumi kütmiseks kasutav seade; soojuspumbaga kütteseadmel võib olla üks või mitu täiendavat kütteseadet - kas elekterküttekeha või fossiil- ja/või biokütusel töötavat kütteseadet;
18) „soojuspumbaga veesoojendi-kütteseade”- soojuspumbaga kütteseade, mis on ette nähtud nii ruumi kütmiseks kui ka soojuse tootmiseks etteantud temperatuuriga, etteantud koguses, etteantud vooluhulgaga ja etteantud ajavahemikel sooja joogi- või olmevee tarnimiseks ning mis on ühendatud välise joogivee- või olmeveevarustusega;
19) „täiendav kütteseade”- lisakütteseade, millega toodetakse soojust siis, kui soojustarve on suurem, kui võimaldab rahuldada põhikütteseadme nimisoojusvõimsus;
20) „kütmise sesoonne energiatõhusus (ηs )”- arvutuslikul soojendamishooajal ruumi soojendamiseks tarbitava kütteseadme toodetava soojuse ja selle soojustarbe rahuldamiseks seadme aastas tarbitava energia suhe [%];
21) „vee soojendamise kasutegur (ηwh )”- veesoojendist-kütteseadmest saadava joogi- või olmevee soojendamiseks kasutatava kasuliku energia ja selle saamiseks kasutatava energia suhe protsentides;
22) „müravõimsustase (LWA )”- A-kaalutud müravõimsustase [dB] siseruumis ja/või väljas;
23) „teisendustegur (CC)”- tegur, millele vastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (7) kohaselt Euroopa Liidu hinnanguline keskmine elektritootmistõhusus 40 %; teisendusteguri CC väärtus on 2,5.
II-V lisa kohaldamiseks vajalikud täiendavad mõisted on esitatud I lisas.
Artikkel 3
Ökodisaininõuded ja ajakava
1. Kütteseadmete ökodisaini nõuded on sätestatud II lisas.
2. Ökodisaininõudeid kohaldatakse vastavalt järgmisele ajakavale.
a)
alates 26. septembrist 2015
i)
peavad kütteseadmed vastama II lisa punkti 1 alapunkti a ning punktide 3 ja 5 nõuetele;
ii)
peavad veesoojendid-kütteseadmed vastama II lisa punkti 2 alapunkti a nõuetele;
b)
alates 26. septembrist 2017
i)
peavad elektrikütteseadmed, veesoojendid-elektrikütteseadmed, koostootmise-kütteseadmed, soojuspumbaga kütteseadmed ning soojuspumbaga veesoojendid-kütteseadmed vastama II lisa punkti 1 alapunkti b nõuetele;
ii)
peavad veesoojendid-kütteseadmed vastama II lisa punkti 2 alapunkti b nõuetele;
c)
alates 26. septembrist 2018 peavad kütteseadmed vastama II lisa punkti 4 alapunkti a nõuetele.
3. Ökodisaininõuetele vastavust mõõdetakse ja arvutatakse III lisas sätestatud nõuete kohaselt.
Artikkel 4
Vastavushindamine
1. Direktiivi 2009/125/EÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud vastavushindamismenetlus on kas kõnealuse direktiivi IV lisas sätestatud sisemine projekti või kavandi kontroll või V lisas sätestatud juhtimissüsteem, ilma et sellega piirataks nõukogu direktiivi 92/42/EMÜ artikli 7 lõike 2 ja artikli 8 ning III-V lisa kohaldamist.
2. Vastavushindamise tehnilises dokumentatsioonis peavad olema käesoleva määruse II lisa punkti 5 alapunktis b sätestatud tooteandmed.
Artikkel 5
Turujärelevalve eesmärgil tehtav kontroll
Liikmesriikide ametiasutused kohaldavad direktiivi 2009/125/EÜ artikli 3 lõikes 2 osutatud turujärelevalve eesmärgil käesoleva määruse IV lisas kirjeldatud kontrollimenetlust, et tagada käesoleva määruse II lisas sätestatud nõuete täitmine.
Artikkel 6
Soovituslikud võrdlusnäitajad
Käesoleva määruse jõustumise ajal turul olevate parimate kütteseadmete soovituslikud võrdlusnäitajad on esitatud V lisas.
Artikkel 7
Läbivaatamine
Kütteseadmetehnika arengu arvessevõtmiseks vaatab komisjon käesoleva määruse läbi hiljemalt viis aastat pärast käesoleva määruse jõustumist ja esitab läbivaatamistulemused arutamiseks ökodisaini nõuandefoorumile. Eelkõige hinnatakse läbivaatamisel järgmist:
a)
kas on asjakohane kehtestada külmutusagensist tingitud kasvuhoonegaaside heite ökodisaini nõuded;
b)
mis tasemel võiks võtta kasutusele vingugaasi, süsivesinike ja osakeste heite ökodisaini nõuded väljatöötatavate mõõtmismeetodite alusel;
c)
kas on asjakohane kehtestada katelde ja veesoojendite-katelde rangemad energiatõhususe, müravõimsustaseme ja lämmastikoksiidide heite ökodisaini nõuded;
d)
kas on asjakohane kehtestada spetsiaalselt peamiselt biomassist toodetud gaas- või vedelkütuse kasutamiseks ette nähtud kütteseadmete ökodisaini nõuded;
e)
teisendusteguri väärtuse kehtivus;
f)
kolmanda isiku sertifitseerimistegevuse asjakohasus.
Artikkel 8
Üleminekusätted
1. Kuni 26. septembrini 2015 võivad liikmesriigid lubada lasta turule ja/või võtta kasutusele kütteseadmeid, mis on kooskõlas käesoleva määruse vastuvõtmise ajal liikmesriikides kütmise sesoonse energiatõhususe, vee soojendamise kasuteguri ja müravõimsustaseme kohta kehtivate õigusaktidega.
2. Kuni 26. septembrini 2018 võivad liikmesriigid lubada lasta turule ja/või võtta kasutusele kütteseadmeid, mis on kooskõlas käesoleva määruse vastuvõtmise ajal liikmesriikides lämmastikoksiidide heite kohta kehtivate õigusaktidega.
Artikkel 9
Kehtetuks tunnistamine
Direktiiv 92/42/EMÜ tunnistatakse kehtetuks, välja arvatud selle artikli 7 lõige 2 ja artikkel 8 ning III-V lisa, ilma et sellega piirataks liikmesriikide kohustust võtta kõnealune direktiiv üle siseriiklikku õigusesse ja kohaldada seda seni, kuni hakatakse kohaldama käesoleva määruse II lisas sätestatud ökodisaininõudeid.
Artikkel 10
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.
Brüssel, 2. august 2013