РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 30 октомври 2014 година
относно еквивалентността на регулаторната рамка на Сингапур по отношение на централните контрагенти с изискванията на Регламент (ЕС) № 648/2012 на Европейския парламент и на Съвета относно извънборсовите деривати, централните контрагенти и регистрите на транзакции
(2014/753/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 648/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 4 юли 2012 г. относно извънборсовите деривати, централните контрагенти и регистрите на трансакции (1), и по-специално член 25, параграф 6 от него,
като има предвид, че:
(1)
Целта на определената в член 25 от Регламент (ЕС) № 648/2012 на Европейския парламент и на Съвета процедура по признаване на централните контрагенти („ЦК“), установени в трети държави, е да се позволи на ЦК, установени и получили разрешение в трети държави, чиито регулаторни стандарти са еквивалентни на предвидените в същия регламент, да предоставят клирингови услуги на клирингови членове или места за търговия, установени в Съюза. Тази процедура по признаване и предвиденото в нея решение относно еквивалентността следователно допринасят за постигане на общата цел на Регламент (ЕС) № 648/2012 за намаляване на системния риск чрез по-широко използване на сигурни и стабилни ЦК и по отношение на клиринга на договорите за извънборсови деривати, включително когато тези ЦК са установени и получили разрешение в трета държава.
(2)
Правният режим на трета държава се счита за еквивалентен на правния режим на Съюза по отношение на ЦК, когато по същество значителен дял от приложимата правна и надзорна уредба е еквивалентен на изискванията на Съюза по отношение на постиганите регулаторни цели. Целта на настоящата оценка на еквивалентността е да се провери дали правната и надзорната уредба на Сингапур гарантира, че установените и получили разрешение там ЦК не излагат клирингови членове или места за търговия, установени в Съюза, на по-високо равнище на риск, отколкото те биха могли да бъдат изложени от ЦК, получили разрешение в Съюза, и следователно не създават неприемливи равнища на системен риск в Съюза.
(3)
На 1 септември 2013 г. Комисията получи техническото становище на Европейския орган за ценни книжа и пазари („ЕОЦКП“) относно правната и надзорната уредба, приложима по отношение на ЦК, получили разрешение в Сингапур. В техническото становище бяха установени редица различия между правно обвързващите изисквания, които са приложими в рамките на националната юрисдикция по отношение на ЦК в Сингапур, и правно обвързващите изисквания, приложими спрямо ЦК съгласно Регламент (ЕС) № 648/2012. Освен на сравнителен анализ на правно обвързващите изисквания, приложими спрямо ЦК в Сингапур, настоящото решение се основава обаче и на оценка на резултатите от тези изисквания, както и на тяхната целесъобразност за намаляване на рисковете, на които могат да бъдат изложени клиринговите членове и местата за търговия, установени в Съюза, по начин, считан за еквивалентен на резултата от изискванията, установени в Регламент (ЕС) № 648/2012. При това следва се вземат конкретно предвид значително по-ниските рискове, произтичащи от клирингови дейности, извършвани на финансовите пазари, които са по-малки от финансовия пазар на Съюза.
(4)
В съответствие с член 25, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 648/2012, за да бъде установено, че правната и надзорната уредба на трета държава по отношение на получилите разрешение там ЦК е еквивалентна на предвидената в същия регламент, трябва да бъдат удовлетворени три условия.
(5)
Според първото условие ЦК, получили разрешение в трета държава, трябва да спазват правно обвързващи изисквания, които са еквивалентни на изискванията, установени в дял IV от Регламент (ЕС) № 648/2012.
(6)
Правно обвързващите изисквания на Сингапур по отношение на получилите разрешение там ЦК обхващат глава 289 от Закона за ценните книжа и фючърсите („ЗЦКФ“) и наредбите за ценните книжа и фючърсите (клирингови системи) от 2013 г. („Наредби за ЦКФ“). ЗЦКФ има за цел да насърчава безопасните и ефикасни клирингови системи и да намалява системния риск. Наредбите за ЦКФ развиват и прилагат изискванията на ЗЦКФ. Със ЗЦКФ се въвежда разрешителен режим за всички системно значими клирингови системи, изпълняващи ролята на ЦК, които трябва да получат разрешение от Органа за паричната политика на Сингапур („ОПП“), за да могат да действат като одобрени клирингови къщи („ОКК“). Останалите клирингови системи, включително чуждестранните ЦК, трябва да получат разрешение от ОПП, за да могат да действат като признати клирингови къщи (ПКК).
(7)
Също така ОПП публикува през януари 2013 г. Монография относно надзора на инфраструктурите на финансовия пазар („Монографията“), в която се определят стандартите, приложими за ЦК в изпълнение на принципите за инфраструктурите на финансовия пазар (PFMIs), издадени през април 2012 г. от Комитета по платежни и сетълмент системи (2) (CPSS) и Международната организация на комисиите по ценни книжа (IOSCO) през април 2012 г. По-специално, в Монографията се разясняват очакванията на ОПП към ОКК във връзка със спазване на техните задължения по ЗЦКФ, както и факторите, които ОПП взема предвид при оценка на спазването.
(8)
За да получат разрешение да действат като клирингови къщи, ОКК трябва да отговарят на специфични изисквания, установени в ЗЦКФ и в Наредбите за ЦКФ. ОПП може да налага условия или ограничения върху разрешенията на ОКК и може по всяко време да добавя, променя или отменя всяко условие или ограничение, наложено върху тях. ОКК трябва да използват клиринговите системи по безопасен и ефективен начин, както и да управляват предпазливо рисковете, свързани с тяхната дейност и операции. Те също така трябва да разполагат с достатъчно финансови, човешки и системни ресурси.
(9)
Освен това, по силата на ЗЦКФ ОКК трябва да приемат индивидуални вътрешни правила и процедури, гарантиращи правилното и ефективно функциониране на клиринговата система, както и правилното регулиране и надзор по отношение на техните членове. Вътрешните правила и процедури на ОКК трябва да съдържат специални области, предписани от ОПП, в т.ч. изисквания, свързани с рискове при експлоатацията на клирингови системи, действия при неизпълнение, както и критерии и условия, които трябва да бъдат изпълнени от техните членове. Във връзка с това Монографията е отразена във вътрешните правила и процедури на ОКК. Преди да започнат да се прилагат, вътрешните правила и процедури на ОКК, както и всяко тяхно изменение трябва да бъдат представени пред ОПП. ОПП може да отмени, измени или допълни вътрешните правила и процедури или всяка една част от предложените промени. Освен това Наредбите за ЦКФ изрично постановяват, че всяко изменение на рамката за управление на риска на ОКК трябва да бъде предварително одобрено от ОПП, включително по отношение на вида на приетите обезпечения, методологията за оценка на обезпеченията и определяне на допълнителните обезпечения, използвани за управление на рисковата експозиция на ОКК към участниците в него, както и размера на финансовите средства, налични за покриване на неизпълнение на техните членове (с изключение на допълнителните обезпечения, държани при ОКК). В ЦКФ са предвидени санкции, в случай че след изменение вътрешните правила и процедури на ОКК вече не съответстват на изискванията, определени от ОПП. По силата на ЦКФ ОКК са следователно задължени да прилагат вътрешните си правила и процедури.
(10)
Ето защо действащите в Сингапур правно обвързващи изисквания имат двустълбова структура. Определените в ЦКФ и Наредбите за ЦКФ основни изисквания към ОКК формират заедно т.нар. „основни правила“, налагащи високи стандарти, на които ОКК трябва да отговарят, за да получат разрешение да предоставят клирингови услуги в Сингапур. Тези основни правила представляват първия стълб на правно обвързващите изисквания в Сингапур. С цел да удостоверят съблюдаването на основните правила, ОКК трябва да представят своите вътрешни правила и процедури пред ОПП преди тяхното прилагане, като ОПП може да ги отмени, измени или допълни. Тези вътрешни правила и процедури представляват втория стълб на правно обвързващите изисквания в Сингапур, чрез който се предоставят нормативни подробности относно начина, по който кандидатстващият ОКК отговаря на тези високи стандарти в съответствие с Монографията. Освен това вътрешните правила и процедури на ОКК съдържат допълнителни разпоредби, които допълват основните правила.
(11)
При оценката на еквивалентността на правната и надзорната уредба, приложима по отношение на ОКК, следва също така да се вземе предвид постигнатото намаляване на риска, което тя осигурява от гледна точка на степента на риска, на който клиринговите членове или местата за търговия, установени в Съюза, са изложени поради участието си в ОКК. Постигнатото намаляване на риска се определя както от равнището на риска, произтичащ от клирингови дейности, извършвани от съответния ЦК, което зависи от големината на финансовия пазар, на който той осъществява дейност, така и от целесъобразността на правната и надзорната уредба, приложима по отношение на ЦК за ограничаване на равнището на риск. За да бъде постигнато аналогично намаляване на риска, по отношение на ЦК, които извършват своята дейност на по-големи финансови пазари, за които е присъща по-висока степен на риск, са необходими по-строги изисквания за ограничаване на риска отколкото спрямо ЦК, които извършват своята дейност на по-малки финансови пазари, за които е присъща по-ниска степен на риск.
(12)
Финансовите пазари, на които ОКК изпълняват своите клирингови дейности, са значително по-малки по размер от тези, на които действат установените в Съюза ЦК. По-специално, през последните три години общата стойност на трансакциите, преминали клиринг в Сингапур, представлява по-малко от 1 % от общата стойност на трансакциите, преминали клиринг в държавите - членки на Съюза, които участват в Г-10. Поради това участието в ОКК излага клиринговите членове или местата за търговия, установени в Съюза, на значително по-нисък риск от тяхното участие в ЦК, получили разрешение в Съюза.
(13)
Правната и надзорната уредба, приложима по отношение на ОКК, може следователно да се счита за еквивалентна, при условие че тя намалява по целесъобразен начин това по-ниско ниво на риск. Основните правила, приложими по отношение на ОКК, допълнени от техните вътрешни правила и процедури, с които се прилагат PFMIs, намаляват съществуващото в Сингапур по-ниско ниво на риска, като така постигнатото намаление на риска е еквивалентно на целта, заложена в Регламент (ЕС) № 648/2012.
(14)
Поради това Комисията стига до заключението, че сингапурската правна и надзорна уредба гарантира, че ОКК, получили разрешение в Сингапур, спазват правно обвързващи изисквания, които са еквивалентни на изискванията, установени в дял IV от Регламент (ЕС) № 648/2012.
(15)
Според второто условие по член 25, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 648/2012 действащата правна и надзорна уредба на Сингапур по отношение на ЦК, получили разрешение там, трябва да предвижда, че тези ЦК подлежат на текущ ефективен надзор и правоприлагане.
(16)
ОПП може да издава указания - от общ или конкретен характер, за гарантирането на безопасното и ефективно функциониране на ОКК и по-специално за осигуряване на спазването на задълженията или изискванията съгласно ЗЦКФ или на изискванията, предписани от ОПП, които не са били включени във вътрешните правила и процедури на ОКК. В ЦКФ са предвидени санкции, в случай че съответният ОКК не се съобрази с указанията, издадени от ОПП. По отношение на правоприлагането на вътрешните правила и процедури на ОКК ОПП може да сезира Върховния съд, който чрез заповед да изиска от ОКК да спазва, съблюдава, налага или прилага своите вътрешни правила и процедури. И накрая, ОПП може да отмени разрешението на ОКК в случай на неспазване, наред с другото, на предписани от ОПП изисквания, на условие или ограничение, наложено върху разрешението, на указание, издадено от ОПП съгласно ЗЦКФ, или на разпоредба на ЗЦКФ.
(17)
В допълнение, съгласно Наредбите за ЦКФ ОКК са задължени да представят пред ОПП годишен доклад за начина, по който са изпълнили отговорностите си съгласно ЗЦКФ през финансовата година. Те също така трябва да представят пред ОПП дългосрочния одитен доклад на ОКК, който включва изготвените от одиторите констатации и препоръки по отношение на вътрешния контрол на ОКК и на всяко неспазване на разпоредба на ЗЦКФ или на указание, издадено от ОПП съгласно ЗЦКФ, от страна на ОКК.
(18)
Поради това Комисията стига до заключението, че сингапурската правна и надзорна уредба по отношение на ЦК, получили разрешение в Сингапур, осигурява текущ ефективен надзор и правоприлагане.
(19)
Според третото условие по член 25, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 648/2012 действащата правна и надзорна уредба на Сингапур трябва да включва ефективна еквивалентна система за признаването на ЦК, получили разрешение по силата на правен режим на трета държава („ЦК от трета държава“).
(20)
ЦК от трета държава могат да кандидатстват за разрешение за ПКК, позволяващо им да предоставят в Сингапур тези услуги, които могат да предоставят по силата на получено разрешение в съответната трета държава.
(21)
Преди да предостави разрешение за ПКК, ОПП преценява дали регулаторният режим на третата държава, в която ЦК е получил разрешение, е подобен на правната и надзорната уредба, прилагана по отношение на ЦК, установени в Сингапур, включително дали са приложени PFMIs. За да бъде издадено разрешение за ПКК, е необходимо също да съществуват установени договорености за сътрудничество между ОПП и съответните чуждестранни надзорни органи.
(22)
Въпреки че структурата на процедурата по признаване, използвана в Сингапур спрямо ЦК от трета държава, се различава от процедурата, предвидена в Регламент (ЕС) № 648/2012, следва все пак да се счита, че установеният правен режим осигурява ефективна еквивалентна система за признаване на ЦК от трета държава.
(23)
Следователно може да се счита, че правната и надзорната уредба на Сингапур изпълнява условията, посочени в член 25, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 648/2012, по отношение на ОКК, и тази уредба следва да се счита за еквивалентна на изискванията, установени в Регламент (ЕС) № 648/2012. Комисията, с помощта на предоставената от ЕОЦКП информация, следва да продължи да наблюдава развитието на сингапурската правна и надзорна уредба за ЦК и изпълнението на условията, въз основа на които е взето настоящото решение.
(24)
Мерките, предвидени в настоящото решение, са в съответствие със становището на Европейския комитет по ценни книжа,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
За целите на член 25 от Регламент (ЕС) № 648/2012 действащата правна и надзорна уредба на Сингапур по отношение на одобрените клирингови къщи („ОКК“), получили разрешение там, обхващаща глава 289 от Закона за ценните книжа и фючърсите и наредбите за ценните книжа и фючърсите (клирингови системи) от 2013 г., допълнени от „Монографията относно надзора на инфраструктурите на финансовия пазар“, се счита за еквивалентна на изискванията, установени в Регламент (ЕС) № 648/2012.
Член 2
Настоящото решение влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 30 октомври 2014 година.
KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,
30. oktoober 2014,
keskseid vastaspooli käsitleva Singapuri õigusraamistiku samaväärsuse kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 (börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta) nõuetega
(2014/753/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, (1) eriti selle artikli 25 lõiget 6,
ning arvestades järgmist:
(1)
Määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 25 sätestatud kolmandas riigis asutatud kesksete vastaspoolte tunnustamise menetluse eesmärk on lubada kesksetel vastaspooltel, mis on asutatud ja tegevusloa saanud sellises kolmandas riigis, mille õiguslikud nõuded on samaväärsed kõnealuses määruses sätestatuga, osutada kliirimisteenuseid liidus asutatud kliirivatele liikmetele või kauplemiskohtadele. Nimetatud määrusega kehtestatud tunnustamismenetlus ja samaväärsust käsitlev otsus aitavad seega saavutada määruse (EL) nr 648/2012 peamist eesmärki vähendada süsteemset riski, laiendades turvaliste ja nõuetekohaste kesksete vastaspoolte kasutamist börsiväliste tuletislepingute kliirimisele sealhulgas juhul, kui kõnealused kesksed vastaspooled on asutatud ja saanud tegevusloa kolmandas riigis.
(2)
Selleks et seoses kesksete vastaspooltega saaks kolmanda riigi õiguskorda käsitada samaväärsena liidu õiguskorraga, peaks kohaldatava õigus- või järelevalvekorra sisuline tulemus olema samaväärne liidu nõuetega saavutatava eesmärgiga. Kõnealuse samaväärsuse hindamise eesmärk on seega kontrollida, kas Singapuri õigus- ja järelevalvekorraga on tagatud, et seal asutatud ja tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ei kujuta endast liidus asutatud kliirivatele liikmetele ja kauplemiskohtadele suuremat riski kui liidus tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ega tekitaks seega liidus vastuvõetamatul tasemel süsteemset riski.
(3)
Komisjon sai 1. septembril 2013 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt („ESMA”) eksperdiarvamuse Singapuris tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra kohta. Eksperdiarvamuses on välja toodud mitmed erinevused Singapuris kesksete vastaspoolte suhtes jurisdiktsiooni tasandil kohaldatavate õiguslikult siduvate nõuete ja määruse (EL) nr 648/2012 alusel kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavate õiguslikult siduvate nõuete vahel. Käesolev otsus ei põhine siiski üksnes Singapuris kesksete vastaspoolte suhtes kohaldavate õiguslikult siduvate nõuete võrdleval analüüsil, vaid hinnatud on ka kõnealuste nõuete tulemust ning nende asjakohasust liidus asutatud kliirivatel liikmetel ja kauplemiskohtadel tekkida võivate riskide maandamiseks viisil, mida loetakse samaväärseks määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud nõuete tulemusega. Seejuures tuleks arvesse võtta liidu finantsturust väiksematel finantsturgudel sooritatud kliirimistegevusele omaseid oluliselt väiksemaid riske.
(4)
Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikele 6 peavad täidetud olema kolm tingimust, et teha kindlaks, kas kolmanda riigi õigus- ja järelevalvekord seal tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte osas on samaväärne kõnealuses määruses sätestatud õigus- ja järelevalvekorraga.
(5)
Esimese tingimuse kohaselt peavad kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksed vastaspooled täitma õiguslikult siduvaid nõudeid, mis on samaväärsed määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega.
(6)
Singapuri õiguslikult siduvad nõuded seal tegevusloa saanud kesksetele vastaspooltele koosnevad väärtpaberi- ja futuuriseaduse 289. peatükist ning väärtpaberi- ja futuuriseaduse (kliirimissüsteeme käsitlevast) 2013. aasta määrusest. Väärtpaberi- ja futuuriseaduse eesmärk on edendada turvalisi ja tõhusaid kliirimissüsteeme ning vähendada süsteemset riski. Väärtpaberi- ja futuuriseaduse määrusega on väärtpaberi- ja futuuriseaduse nõudeid edasi arendatud ja rakendatud. Väärtpaberi- ja futuuriseadusega on kehtestatud tegevusloa andmise kord kõigile süsteemselt olulistele kliirimissüsteemidele, mis täidavad keskse vastaspoole rolli ja millele peab heakskiidetud kliiringukojana tegutsemiseks loa andma Singapuri Rahandusamet. Teistele kliirimissüsteemidele, sealhulgas ülemereriikide kesksetele vastaspooltele, on Singapuri Rahandusamet andnud tunnustatud kliiringukoja tegevusloa.
(7)
Singapuri Rahandusamet andis 2013. aasta jaanuaris välja finantsturu infrastruktuuride järelevalve monograafia (edaspidi „monograafia”), milles on sätestatud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavad nõuded finantsturu infrastruktuuride põhimõtete rakendamiseks, mille andsid makse- ja arveldussüsteemide komitee (2) ning Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon (IOSCO) välja 2012. aasta aprillis. Eelkõige on monograafias selgitatud, kuidas heakskiidetud kliiringukojad peaksid Singapuri Rahandusameti eelduste kohaselt väärtpaberi- ja futuuriseadusest tulenevaid kohustusi täitma, ning Singapuri Rahandusamet võtab seda arvesse selle hindamisel, kuidas heakskiidetud kliiringukojad väärtpaberi- ja futuuriseaduse kohustusi täidavad.
(8)
Selleks et saada heakskiidetud kliiringukoja tegevusluba, peab kliiringukoda täitma konkreetseid väärtpaberi- ja futuuriseaduses ning selle määruses sätestatud nõudeid. Singapuri Rahandusamet võib kehtestada heakskiidetud kliiringukojale tegevusloa andmisele tingimused või piirangud ning ta võib igal ajal lisada või tühistada mis tahes kehtestatud tingimuse või piirangu ja seda muuta. Heakskiidetud kliiringukojad peavad kasutama kliirimissüsteeme turvaliselt ja tõhusalt ning nad peavad oma tegevuse ja operatsioonidega seonduvaid riske hoolikalt juhtima. Samuti peavad neil olema piisavad rahalised ja süsteemi ressursid ning personal.
(9)
Lisaks peavad heakskiidetud kliiringukojad väärtpaberi- ja futuuriseaduse alusel vastu võtma individuaalsed sise-eeskirjad ja protseduurid, millega tagatakse kliirimissüsteemi nõuetekohane ja tõhus toimimine ning oma liikmete nõuetekohane reguleerimine ja järelevalve. Heakskiidetud kliiringukodade sise-eeskirjad ja protseduurid peavad hõlmama konkreetseid teemasid, mille Singapuri Rahandusamet on ette näinud, sealhulgas kliirimissüsteemi toimimise riskidega seotud nõuded, makseviivituste käsitlemine ning kriteeriumid ja tingimused, mida peavad täitma nende liikmed. Selles osas on monograafia rakendatud heakskiidetud kliirigukodade sise-eeskirjade ja protseduuride kaudu. Heakskiidetud kliiringukodade sise-eeskirjad ja protseduurid, samuti nende muudatused, tuleb enne rakendamist esitada Singapuri Rahandusametile. Singapuri Rahandusamet võib keelata, muuta või täiendada sise-eeskirju ja protseduure või kavandatud muudatuse mis tahes osa. Lisaks on väärtpaberi- ja futuuriseaduse määrusega sõnaselgelt ette nähtud, et Singapuri Rahandusamet kiidab heaks kõik muudatused heakskiidetud kliiringukodade riskijuhtimisraamistikes, mis hõlmavad aktsepteeritud tagatiste liiki, tagatise hindamise meetodeid ja tagatisvaranõuete määramist, et juhtida heakskiidetud kliiringukodade riskipositsiooni oma osaliste suhtes, samuti oma liikmete makseviivituse katmiseks kasutatavate finantsvahendite mahtu (v.a heakskiidetud kliiringukoja hoitav tagatisvara). Väärtpaberi- ja futuuriseadusega on ette nähtud trahvid, kui heakskiidetud kliiringukodade sise-eeskirju ja protseduure muudetakse viisil, mis ei vasta enam Singapuri Rahandusameti nõuetele. Seepärast on väärtpaberi- ja futuuriseadusega ette nähtud, et heakskiidetud kliiringukodade sise-eeskirjad ja protseduurid on heakskiidetud kliiringukodadele siduvad.
(10)
Seega on Singapuri õiguslikult siduvate nõuete struktuur kahetasemeline. Väärtpaberi- ja futuuriseaduse ning selle määrusega kehtestatud põhinõuetega (edaspidi „esmased normid”) on kindlaks määratud ranged nõuded, mida heakskiidetud kliiringukojad peavad järgima, et saada luba kliirimisteenuste osutamiseks Singapuris. Need esmased normid moodustavad Singapuri õiguslikult siduvate nõuete esimese taseme. Et tõendada esmaste normide järgimist, peavad heakskiidetud kliiringukojad esitama oma sise-eeskirjad ja protseduurid Singapuri Rahandusametile enne nende rakendamist ning Singapuri Rahandusamet võib neid muuta või täiendada. Kõnealused sise-eeskirjad ja protseduurid moodustavad Singapuri õiguslikult siduvate nõuete teise taseme; nendes tuleb üksikasjalikult ette näha, mil viisil luba taotlev heakskiidetud kliiringukoda täidab kõnealuseid rangeid nõudeid vastavalt monograafiale. Peale selle sisaldavad heakskiidetud kliiringukodade sise-eeskirjad ja protseduurid lisasätteid, mis täiendavad esmaseid norme.
(11)
Heakskiidetud kliiringukodade suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra samaväärsuse hindamisel tuleks samuti arvesse võtta riskimaandamise tulemust, mille nad tagavad seoses selle riski tasemega, millele liidus asutatud kliirivad liikmed ja kauplemiskohad on heakskiidetud kliiringukodades osalemise tõttu avatud. Riskimaandamise tulemus määratakse kindlaks nii asjaomase keskse vastaspoole kliirimistegevustele omase riski taseme alusel, mis sõltub finantsturu suurusest, kus ta tegutseb, kui ka kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra asjakohasusest riski sellise taseme maandamiseks. Selleks et saavutada riskimaandamise sama tulemus, on vaja rangemaid riskimaandamismeetmeid kesksetele vastaspooltele, kes tegutsevad suurematel finantsturgudel ja kelle riskitase on kõrgem kui väiksematel finantsturgudel tegutsevatel kesksetel vastaspooltel, kelle riskitase on madalam.
(12)
Need finantsturud, kus heakskiidetud kliiringukojad teostavad oma kliirimistegevust, on oluliselt väiksemad kui see, kus tegutsevad liidus asutatud kesksed vastaspooled. Täpsemalt - kolmel viimasel aastal moodustas Singapuris kliiritud tehingute koguväärtus alla 1 % liidu G10sse kuuluvates liikmesriikides kliiritud tehingute koguväärtusest. Seega kujutab osalemine heakskiidetud kliiringukodades endast liidus asutatud kliirivate liikmete ja kauplemiskohtade jaoks oluliselt väiksemat riski kui osalemine liidus tegevusloa saanud kesksetes vastaspooltes.
(13)
Heakskiidetud kliiringukodade suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda võib seega pidada samaväärseks, kui see on piisav, et maandada kõnealust madalamat riskitaset. Heakskiidetud kliiringukodade suhtes kohaldatavad esmased normid, mida täiendavad nende sise-eeskirjad ja protseduurid, millega rakendatakse finantsturgude infrastruktuuride põhimõtteid, maandavad Singapuris olevat väiksemat riski ja nendega saadakse riskimaandamise tulemus, mis on samaväärne määruse (EL) nr 648/2012 eesmärgiga.
(14)
Seepärast leiab komisjon, et Singapuri õigus- ja järelevalvekorraga on tagatud, et seal tegevusloa saanud heakskiidetud kliiringukojad täidavad määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega samaväärseid õiguslikult siduvaid nõudeid.
(15)
Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 teisele tingimusele peab Singapuri õigus- ja järelevalvekord seal tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte osas tagama kõnealuste kesksete vastaspoolte suhtes pideva tõhusa järelevalve ja nõuete täitmise.
(16)
Singapuri Rahandusamet võib välja anda kas üldisi või spetsiifilisi suuniseid, et tagada heakskiidetud kliiringukodade turvaline ja tõhus toimimine ning eelkõige tagada kohustuste ja nõuete täitmine väärtpaberi- ja futuuriseaduse alusel või Singapuri Rahandusameti kehtestatud nõuete täitmine, mis peavad olema üle võetud heakskiidetud kliiringukodade sise-eeskirjadesse ja protseduuridesse. Väärtpaberi- ja futuuriseadusega on ette nähtud karistused juhuks, kui asjaomane heakskiidetud kliiringukoda ei täida Singapuri Rahandusameti välja antud suuniseid. Seoses heakskiidetud kliiringukodade sise-eeskirjade ja protseduuride suhtes riikliku sunni teostamisega võib Singapuri Rahandusamet pöörduda Kõrgema Kohtu poole ettekirjutuse tegemiseks, millega nõutakse heakskiidetud kliiringukojalt sise-eeskirjade ja protseduuride järgimist, nendest kinnipidamist, nende täitmist või jõustamist. Lõpetuseks, Singapuri Rahandusamet võib heakskiidetud kliiringukodade tegevusloa tühistada muu hulgas tema kehtestatud nõuete, tegevusloa andmisele kehtestatud tingimuse või piirangu, väärtpaberi- ja futuuriseaduse alusel Singapuri Rahandusameti poolt välja antud suunise või väärtpaberi- ja futuuriseaduse sätte mittejärgimise korral.
(17)
Lisaks peavad heakskiidetud kliiringukojad esitama Singapuri Rahandusametile vastavalt väärtpaberi- ja futuuriseadusele igal aastal aruande selle kohta, kuidas nad on finantsaastal täitnud oma väärtpaberi- ja futuuriseaduse kohaseid ülesandeid. Samuti peavad nad Singapuri Rahandusametile esitama audiitorite pikas vormis aruande heakskiidetud kliiringukoja kohta, mis peab hõlmama olemasolu korral audiitorite järeldusi ja soovitusi heakskiidetud kliiringukoja sisekontrollide kohta ning kõiki juhtusid, kui heakskiidetud kliiringukoda ei ole järginud väärtpaberi- ja futuuriseaduse mis tahes sätet ning väärtpaberi- ja futuuriseaduse alusel Singapuri Rahandusameti välja antud mis tahes suunist.
(18)
Seepärast jõuab komisjon järeldusele, et Singapuri õigus- ja järelevalvekord seoses seal tegevusloa saanud kesksete vastaspooltega tagab pideva tõhusa järelevalve ja nõuete täitmise.
(19)
Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 kohasele kolmandale tingimusele peab Singapuri õigus- ja järelevalvekord hõlmama kolmanda riigi õiguskorra alusel tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte (edaspidi „kolmanda riigi vastaspooled”) tunnustamiseks samaväärset tõhusat süsteemi.
(20)
Kolmanda riigi kesksed vastaspooled võivad taotleda luba tunnustatud kliiringukojana tegutsemiseks, mis võimaldab neil osutada Singapuris samu teenuseid, mida neil on lubatud osutada kolmandas riigis.
(21)
Enne tunnustatud kliiringukoja tegevusloa andmist hindab Singapuri Rahandusamet, kas selle kolmanda riigi õiguskord, kus keskne vastaspool on saanud tegevusloa, on võrreldav Singapuris asutatud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalvekorraga, sealhulgas see, kas kohaldatakse finantsturgude infrastruktuuride põhimõtteid. Tunnustatud kliiringukojale tegevusloa andmiseks on vajalik ka Singapuri Rahandusameti ja kolmanda riigi asjaomase järelevalveasutuse vahelise koostöölepingu sõlmimine.
(22)
Kuigi tuleb märkida, et kolmanda riigi kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava Singapuri õiguskorra tunnustamismenetluse struktuur erineb määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud menetlusest, tuleks seda siiski käsitada samaväärsena, kuna sellega on ette nähtud tõhus samaväärne kolmanda riigi kesksete vastaspoolte tunnustamise süsteem.
(23)
Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikes 6 sätestatud tingimused võib Singapuri õigus- ja järelevalvekorra puhul lugeda heakskiidetud kliiringukodade osas täidetuks ning kõnealust õigus- ja järelevalvekorda võib käsitada samaväärsena määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud nõuetega. Komisjon, keda teavitab ESMA, peaks jätkuvalt jälgima Singapuri kesksete vastaspoolte õigus- ja järelevalveraamistiku arengut ning käesoleva otsuse tegemise aluseks olevate tingimuste täitmist.
(24)
Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 kohaldamisel tuleb Singapuri õigus- ja järelevalvekorda, mis koosneb väärtpaberi- ja futuuriseaduse 289. peatükist ning väärtpaberi- ja futuuriseaduse (kliirimissüsteeme käsitlevast) 2013. aasta määrusest, mida täiendab „Finantsturu infrastruktuuride järelevalve monograafia” ning mida kohaldatakse Singapuris tegevusloa saanud heakskiidetud kliiringukodade suhtes, käsitada määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud nõuetega samaväärsena.
Artikkel 2
Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Brüssel, 30. oktoober 2014