РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 258/2014 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 3 април 2014 година
за създаване на програма на Съюза в подкрепа на специфични дейности в областта на финансовото отчитане и одита за периода 2014-2020 г. и за отмяна на Решение № 716/2009/ЕО
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 114 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
С Решение № 716/2009/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (3) беше създадена програма на Общността в подкрепа на специфични дейности в областта на финансовите услуги, финансовото отчитане и одита. Въз основа на това решение Европейската консултативна група за финансова отчетност (ЕКГФО), Фондацията за международните стандарти за финансово отчитане (наричана по-долу „Фондацията за МСФО“), която е правоприемникът на Фондацията на Съвета по международните счетоводни стандарти (ФСМСС), и Надзорният съвет за отчитане и отразяване на обществения интерес (PIOB) получиха съфинансиране от Съюза под формата на безвъзмездни средства за оперативни разходи до 31 декември 2013 г.
(2)
Настъпилата през 2008 г. финансова криза постави въпроса за финансовото отчитане и одита в центъра на политическата програма на Съюза. Наличието на добре функционираща обща рамка за финансова отчетност е от съществено значение за вътрешния пазар, за ефективното функциониране на капиталовите пазари и за постигането на интегриран пазар за финансови услуги в Съюза.
(3)
Освен че играят централна роля за това да се гарантира, че инвеститорите разполагат с важна информация относно баланса, отчета за приходите и разходите и паричните потоци, финансовите отчети подпомагат ефективното корпоративно управление.
(4)
Освен че играят жизненоважна роля при защитата на интересите на акционерите и кредиторите, финансовите отчети представляват основата на пруденциалното регулиране, тъй като всички значими законодателни инструменти в областта на финансовите услуги разчитат на финансовите отчети на дружествата, включително Регламент (ЕС) № 648/2012 на Европейския парламент и на Съвета (4) и Регламент (ЕС) № 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5). Регулаторите разчитат на терминологията в областта на счетоводното отчитане, за да разберат какви рискове поема дадено дружество и какво се изисква следователно от това дружество.
(5)
В условията на глобална икономика е необходим глобален счетоводен език, като при това се отчитат множеството различни счетоводни традиции, които вече са се наложили. Г-20 призова няколкократно за разработване на глобални счетоводни стандарти и за сближаване на съществуващите и на бъдещите счетоводни стандарти. Международните стандарти за финансово отчитане (МСФО), разработени от Съвета по международни счетоводни стандарти (СМСС), са приети и се използват в много, но не и в някои основни юрисдикции в света. Такива международни счетоводни стандарти следва да бъдат разработени в рамките на прозрачен процес, отличаващ се с демократична отчетност. За да се осигури защитата на интересите на Съюза и наличието на глобални стандарти с високо качество, които са съвместими с правото на Съюза, особено важно е интересите на Съюза да бъдат добре представени в този процес на разработване на международни стандарти. Тези интереси включват запазването на принципа, че финансовите отчети следва да дават „вярна и точна представа“ и следва да бъдат надеждни, разбираеми, съпоставими и относими.
(6)
В съответствие с Регламент (ЕО) № 1606/2002 на Европейския парламент и на Съвета (6) МСФО следва да бъдат включени в правото на Съюза, за да бъдат използвани от дружества, чиито ценни книжа се търгуват на регулиран пазар в Съюза, единствено при условие че МСФО отговарят на критериите, посочени в същия регламент, включително изискването отчетите да дават „вярна и точна представа“, както е предвидено в член 4, параграф 3 от Директива 2013/34/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (7). Следователно МСФО играят важна роля при функционирането на вътрешния пазар, поради което Съюзът е пряко заинтересован да гарантира, че процесът, чрез който се разработват и одобряват МСФО, води до установяването на стандарти, съответстващи на изискванията на правната уредба на вътрешния пазар.
(7)
МСФО се приемат от СМСС, а свързаните с тях тълкувания - от Комитета за разяснения на МСФО, два органа в рамките на Фондацията за МСФO. Следователно е от съществено значение да се установят подходящи правила за финансиране на Фондацията за МСФО.
(8)
ЕКГФО беше създадена през 2001 г. от европейски организации, представляващи емитентите и счетоводителите, които участват в процеса на финансово отчитане. В съответствие с Регламент (ЕО) № 1606/2002 ЕКГФО предоставя на Комисията становища дали даден счетоводен стандарт, приет от СМСС, или дадено тълкувание, прието от Комитета за разяснения на МСФО, чието одобрение предстои, отговаря на установените в посочения регламент критерии за одобрение.
(9)
В световен план ЕКГФО се налага като представител на единната европейска позиция по въпросите на счетоводното отчитане. В това си качество ЕКГФО участва в процеса на СМСС по установяване на стандартите. За да изпълнява тази роля, ЕКГФО следва да е запознат с всички възможни становища, изразени в Съюза в рамките на надлежен процес, при което разработващите стандартите на национално равнище, правителствата и регулаторите, както и други заинтересовани страни играят съществена роля предвид значителните различия в мненията, които вече съществуват между държавите членки и различните заинтересовани страни. Всички взаимодействия на ЕКГФО със СМСС следва да бъдат напълно прозрачни и ЕКГФО следва да взема всички решения след провеждане на изчерпателни консултации с разработващите стандартите на национално равнище.
(10)
Предвид ролята на ЕКГФО за извършване на оценка дали МСФО отговарят на изискванията на дружественото право на Съюза и неговата политика в тази област, съгласно предвиденото в Регламент (ЕО) № 1606/2002, е необходимо Съюзът да осигури стабилно финансиране за ЕКГФО и по този начин да допринесе за обезпечаване на необходимите ѝ средства.
(11)
На 12 ноември 2013 г. Комисията публикува доклада на Филип Мейстад, специален съветник на комисаря, отговарящ за вътрешния пазар и услугите (наричан по-долу „докладът на специалния съветник“), в който той очерта възможните реформи на управлението на ЕКГФО, целящи увеличаване на приноса на Съюза в разработването на международните счетоводни стандарти. За да се постигнат очакваните цели на програмата за съфинансиране, създадена с настоящия регламент (наричана по-долу „Програмата“), е необходимо правилата за управление да бъдат преразгледани в съответствие с препоръките, изложени в доклада на специалния съветник, както и тези реформи да бъдат проведени незабавно. Комисията следва да наблюдава провеждането на реформата на управлението на ЕКГФО и да информира Европейския парламент и Съвета за напредъка в провеждането ѝ. За тази цел до 31 март 2014 г. Комисията следва да представи пред Европейския парламент и Съвета доклад относно провеждането на реформата на управлението.
(12)
Техническата работа на ЕКГФО следва да бъде съсредоточена върху предоставянето на технически консултации за Комисията относно одобрението на МСФО, както и върху подходящото участие в процеса на разработване на тези МСФО, и следва да гарантира, че интересите на Съюза са отчетени в необходимата степен в процеса на разработване на международни стандарти. Посочените интереси следва да включват концепцията за „предпазливост“ и запазването на изискването за „вярна и точна представа“, както е предвидено в Директива 2013/34/ЕС, и следва да отчитат въздействието на стандартите върху финансовата стабилност и икономиката. Комисията следва да оцени техническата работа на ЕКГФО в докладите, изготвени в съответствие с критериите, предвидени в настоящия регламент.
(13)
В областта на задължителния одит през 2005 г. Групата за текущо наблюдение - международна организация, която отговаря за наблюдението на реформата на управлението на Международната федерация на счетоводителите (МФС) - създаде PIOB. Ролята на PIOB е да наблюдава процеса, който води до приемането на Международните стандарти за одит (МСО), и други дейности на МФС от обществен интерес. МСО могат да бъдат приети с цел прилагането им в Съюза, при условие че са разработени по-специално в рамките на надлежен процес, при публичен надзор и прозрачност в съответствие с изискванията по член 26 от Директива 2006/43/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (8). В предложенията за одит от 30 ноември 2011 г. се предвижда също така въвеждането на МСО в Съюза.
(14)
Включването на МСО в правото на Съюза и ключовата роля на PIOB, чиято цел е да гарантира, че стандартите отговарят на предвидените в Директива 2006/43/ЕО изисквания, означава, че Съюзът е пряко заинтересован да гарантира, че процесът, чрез който са разработени и одобрени тези стандарти, води до приемането на стандарти, които са съвместими с правната уредба в областта на вътрешния пазар. В предложението на Комисията за изменение на Директива 2006/43/ЕО също така изрично се признава ролята на PIOB. Следователно е важно да се предвидят подходящи правила за финансиране на PIOB.
(15)
Органите, работещи в областта на счетоводното отчитане и одита, са силно зависими от предоставеното им финансиране и играят основна роля в Съюза, която е от решаващо значение за функционирането на вътрешния пазар. Предложените бенефициери по програмата,създадена с Решение № 716/2009/ЕО, са получили съфинансиране от бюджета на Съюза посредством безвъзмездни средства за оперативни разходи, което засилва финансовата им независимост от частния сектор, и от инцидентно получени средства, като по този начин се повишават техните възможности и надеждност. Публичното финансиране само по себе си обаче не следва да се разглежда като потвърждение за тази независимост от частния сектор. В частност, следва да се изисква по-голяма прозрачност във връзка с членовете на управителните органи, наред с другото, на СМСС и ЕКГФО, за да се гарантира, че всички заинтересовани страни са представени в процеса на установяване на стандарти и тяхното одобрение. ЕКГФО и СМСС следва да предприемат всички подходящи мерки за избягване на конфликтите на интереси, включително изисквания за разгласяване, които са съобразени с функцията и отговорностите на различните категории персонал, наети от тези организации.
(16)
Опитът показва, че съфинансирането от Съюза осигурява ясно, стабилно, диверсифицирано, надеждно и адекватно финансиране за бенефициерите и им помага да изпълняват независимо и ефикасно мисията си от обществен интерес. Поради тази причина с вноската на Съюза следва да продължи да се осигурява достатъчно финансиране, предназначено за работата по установяване на международни счетоводни стандарти и международни стандарти за одит, и по-специално за Фондацията за МСФО, ЕКГФО и PIOB.
(17)
Освен промените в схемите им на финансиране Фондацията за МСФО и ЕКГФО проведоха управленски реформи, за да гарантират, че структурата и процесите им способстват за това, те да изпълняват мисията си в обществен интерес по независим, ефикасен и прозрачен начин, характеризиращ се с демократична отчетност. Що се отнася до Фондацията за МСФО, през 2009 г. беше създадена Групата за текущо наблюдение с цел гарантиране на публична отчетност и надзор, беше подобрена ефективността на Консултативния съвет по стандартите и прозрачността и беше уредена ролята на оценките на въздействието като част от надлежния процес на СМСС. Ще продължат усилията за подобряване на начина на управление на тези органи. През 2013 г. Комисията започна оценка на прилагането на Регламент (ЕО) № 1606/2002. Оценката обхваща по-специално критериите за одобрение на МСФО в Съюза, както е предвидено в член 3, параграф 2 от посочения регламент, както и правилата за управление, въведени от Фондацията за МСФО и СМСС. Комисията възнамерява да приключи оценката и да докладва за резултатите пред Европейския парламент и Съвета до 31 декември 2014 г. Когато е целесъобразно, Комисията ще представи законодателно предложение за подобряване на действието на посочения регламент.
(18)
С настоящия регламент се определя финансовият пакет за цялата продължителност на Програмата, който представлява основната референтна сума по смисъла на точка 17 от Междуинституционалното споразумение от 2 декември 2013 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията относно сътрудничеството по бюджетните въпроси и относно доброто финансово управление (9) за Европейския парламент и Съвета в хода на годишната бюджетна процедура.
(19)
Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (10) и Делегиран регламент (ЕС, Евратом) № 1268/2012 на Комисията (11), които гарантират финансовите интереси на Съюза, трябва да се прилагат в хода на изпълнение на Програмата, като се вземат предвид принципите на опростеност и последователност при избора на бюджетни инструменти, ограничаването на броя на случаите, в които Комисията запазва пряка отговорност за изпълнението и управлението, както и необходимата пропорционалност между обема на ресурсите и административната тежест, свързана с тяхната употреба.
(20)
За да се гарантират еднакви условия за изпълнение на настоящия регламент, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия във връзка със съставянето на годишни работни програми.
(21)
Очаква се Програмата да допринесе за постигането на целите за осигуряване на съпоставимост и прозрачност на счетоводните отчети на дружествата в Съюза, както и да осигури гласност за потребностите на Съюза в контекста на глобалното хармонизиране на стандартите за финансово отчитане. Наличието на единна европейска позиция би спомогнало за насърчаване на приемането на МСФО в международен план, за сближаването на практиките и за въвеждане на висококачествени международни стандарти за одит във всички държави членки. Програмата следва също така да допринесе за изпълнението на стратегията „Европа 2020“, като укрепи единния пазар на финансови услуги и капитали, както и външното измерение на стратегията.
(22)
Настоящият регламент следва да предвижда възможност за съфинансиране на дейностите на някои органи, преследващи цели, които попадат в обхвата или са в подкрепа на политиката на Съюза в областта на разработването и одобряването на стандарти или на надзора на процесите за установяване на стандарти за финансовото отчитане и одита.
(23)
Финансиране от страна на Съюза се предлага за конкретен и ограничен брой най-значими органи в областта на финансовото отчитане и одита.В рамките на настоящата институционална структура новите правила за финансиране ще осигурят стабилно, диверсифицирано, надеждно и достатъчно финансиране, което ще позволи на съответните органи да изпълняват независимо и ефикасно мисията си, която е свързана със Съюза или която представлява обществен интерес. Тези органи следва да разгласят разбивка на данните за друго финансиране, получено от алтернативни източници.
(24)
Като отчита промените вследствие на препоръките, изложени в доклада на специалния съветник, Комисията следва да представи доклади относно напредъка на ЕКГФО при провеждането на реформите на управлението ѝ през март 2014 г. и след това, считано от 2015 г. - ежегодно, най-късно през юни. СМСС започна преглед на концептуалната рамка. След приемането на преразгледаната концептуална рамка Комисията следва да представи на Европейския парламент и на Съвета доклад относно всички промени, внесени в концептуалната рамка и основанията за тях, като обърне специално внимание на концепциите за предпазливост и надеждност, които гарантират спазването на изискването за „вярна и точна представа“, предвидено в Директива 2013/34/ЕС. Бенефициерите следва да гарантират ефикасно и пестеливо използване на публичните средства, включително за пътни и свързани с тях разходи.
(25)
Програмата следва да замени предишната програма за съфинансиране за бенефициерите. Ето защо, от съображения за правна сигурност Решение № 716/2009/ЕО следва да бъде отменено.
(26)
Доколкото целта на настоящия регламент, а именно създаването на програма на Съюза за периода 2014-2020 г. в подкрепа на дейността на органите, които допринасят за постигането на целите на политиката на Съюза в областта на финансовото отчитане и одита,не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите членки, а поради неговия обхват и последици може да бъде постигната по-добре на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигане на тази цел.
(27)
Всяко финансиране на нови бенефициери, дори ако те са преки правоприемници на един от бенефициерите, изброени в настоящия регламент, следва да подлежи на одобрение от страна на Европейския парламент и Съвета, в съответствие с член 294 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
(28)
Уместно е срокът на прилагане на настоящия регламент да бъде съобразен с този на Регламент (ЕС, Евратом) № 1311/2013 на Съвета (12). Поради това настоящият регламент следва да се прилага от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г.,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и обхват
1. Приема се програма на Съюза (наричана по-долу „Програмата“) за периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г. с цел подкрепа на дейността на органите, които допринасят за постигането на целите на политиката на Съюза в областта на финансовото отчитане и одита.
2. Програмата обхваща дейностите по разработване или осигуряване на данни за разработването на стандарти, прилагането, оценяването или мониторинга на стандартите или по надзора на процесите за установяване на стандарти в подкрепа на прилагането на политиките на Съюза в областта на финансовото отчитане и одита, извършвани от Фондацията за МСФО, ЕКГФО или PIOB.
Член 2
Цел
Целта на Програмата е подобряване на условията за ефикасното функциониране на вътрешния пазар чрез подкрепа на прозрачното и независимо разработване на международните стандарти за финансово отчитане и одит.
Член 3
Бенефициери
1. Бенефициери по Програмата са:
а)
в областта на финансовото отчитане:
i)
ЕКГФО за периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2016 г.;
ii)
Фондацията за МСФО;
б)
в областта на одита - PIOB.
2. Органите, работещи в областта на финансовото отчитане и одита, които получават финансиране от Съюза по Програмата, са задължени да осигурят своята независимост и пестеливото и ефикасно използване на публичните средства, без оглед на различните източници на финансиране, от които могат да се ползват.
Член 4
Отпускане на безвъзмездни средства
Финансирането по Програмата се предоставя под формата на оперативни безвъзмездни средства, отпускани на годишна основа.
Член 5
Прозрачност
Всеки бенефициер на финансиране, отпуснато по Програмата, посочва на видно място, като например интернет страница, публикация или годишен доклад, обстоятелството, че е получил финансиране от бюджета на Съюза, и подробна разбивка на данни за друго финансиране, получено от алтернативни източници.
Член 6
Финансови разпоредби
1. Финансовият пакет за изпълнението на Програмата за периода 2014-2020 г. е 43 176 000 EUR по текущи цени.
2. Годишните бюджетни кредити се одобряват от Европейския парламент и от Съвета в рамките на многогодишната финансова рамка.
3. Индикативната разбивка на определения в параграф 1 финансов пакет за тримата бенефицери е, както следва:
а)
за ЕКГФО - 9 303 000 EUR;
б)
за Фондация за МСФО - 31 632 000 EUR;
в)
за PIOB - 2 241 000 EUR.
Член 7
Изпълнение на Програмата
Комисията изпълнява Програмата, като съставя годишни работни програми в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012. Всяка годишна работна програма изпълнява целите на Програмата, определени в член 2 от настоящия регламент, като конкретизира следното:
а)
очакваните резултати;
б)
разбивка на бюджета за всеки отделен бенефициер, в съответствие с индикативните стойности, определени в член 6, параграф 3.
С цел гарантиране на прозрачност, в годишната работна програма също така се посочва, чрез включване на препратка, предвидената в член 2 цел, определения в член 4 метод на изпълнение и констатациите от докладите.
Комисията приема годишните работни програми чрез актове за изпълнение.
Член 8
Защита на финансовите интереси на Съюза
1. Комисията предприема необходимите мерки, за да гарантира, че при изпълнението на дейностите, финансирани съгласно настоящия регламент, финансовите интереси на Съюза са защитени, като за целта прилага превантивни мерки срещу измама, корупция и всякакви други незаконни дейности чрез ефективни проверки, а при установяването на нередности - чрез възстановяване на недължимо платените суми и, когато е целесъобразно, чрез ефективни, пропорционални и възпиращи санкции.
2. Комисията или нейни представители и Сметната палата имат правомощия за извършване на одити по документи и на място на всички бенефициери на безвъзмездни средства, изпълнители и подизпълнители, които са получили финансови средства от Съюза по Програмата.
Европейската служба за борба с измамите (OLAF) може да извършва проверки и инспекции на място по отношение на икономически оператори, заинтересовани пряко или непряко от такова финансиране в съответствие с процедурите, предвидени в Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета (13) с цел установяване дали е налице измама, корупция или всякаква друга незаконна дейност, накърняваща финансовите интереси на Съюза във връзка със споразумение за безвъзмездни средства, решение за безвъзмездни средства или договор относно финансиране от страна на Съюза.
Без да се засягат първа и втора алинея, в споразуменията за сътрудничество с трети държави и международни организации, споразуменията за безвъзмездни средства, решенията за безвъзмездни средства и договорите, произтичащи от прилагането на настоящия регламент, изрично се предоставят правомощия на Комисията, Сметната палата и OLAF да провеждат такива одити, проверки и инспекции на място.
Член 9
Оценка
1. До 31 март 2014 г. Комисията представя на Европейския парламент и Съвета първи доклад относно необходимите реформи на управлението в областта на счетоводството и финансовата информация по отношение на ЕКГФО, като взема предвид, наред с другото, промените вследствие на препоръките, изложени в доклада на специалния съветник, и мерките, които вече са предприети от ЕКГФО за провеждане на посочените реформи.
2. До 31 декември 2014 г. Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад относно констатациите от оценката на Комисията на Регламент (ЕО) № 1606/2002, който, когато е целесъобразно, включва предложения за изменение на посочения регламент с оглед подобряване на действието му, както и относно правилата за управление на всички съответни институции.
3. От 2015 г. Комисията подготвя годишен доклад относно дейността на Фондацията за МСФО по отношение на промените в МСФО, PIOB и ЕКГФО.
4. По отношение на Фондацията за МСФО докладът по параграф 3 обхваща дейността ѝ, и по-специално общите принципи, въз основа на които са разработени новите стандарти. Посоченият доклад разглежда също така въпроса, дали МСФО са надлежно съобразени с различните бизнес модели, дали отразяват действителните последици от икономическите операции, дали не са прекалено сложни и дали избягват изкуствено поставени кратки срокове и допускането на нестабилност.
След приемането на преразгледаната концептуална рамка докладът разглежда всички промени, въведени чрез концептуалната рамка, като отделя особено внимание на концепциите за предпазливост и надеждност.
5. По отношение на PIOB или неговия правоприемник докладът по параграф 3 разглежда промените в областта на диверсификацията на финансирането. Ако финансирането от страна на МФС за определена година надвиши две трети от общото годишно финансиране за PIOB, Комисията предлага годишната ѝ вноска за съответната година да бъде ограничена до максимална сума от 300 000 EUR.
6. По отношение на ЕКГФО докладът по параграф 3 разглежда следното:
а)
дали в техническата си работа по международните счетоводни стандарти ЕКГФО отчита надлежно изискванията на член 3, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1606/2002, по-специално чрез оценка на съответствието на новите или изменени МСФО с принципа за „вярна и точна представа“ и на приноса им за европейските обществени интереси;
б)
дали в техническата си работа по МСФО ЕКГФО предоставя подходяща оценка на това дали разработваните от МСФО проекти на международни счетоводни стандарти и нови или изменени международни счетоводни стандарти се основават на доказателства и дали отговарят на потребностите на Съюза, като отчитат съществуващото в Съюза разнообразие на счетоводни и икономически модели и гледни точки; и
в)
напредъкът на ЕКГФО в провеждането на реформите на управлението ѝ, като отчита промените вследствие на препоръките, изложени в доклада на специалния съветник.
Когато е целесъобразно, Комисията представя законодателно предложение за продължаване на финансирането за ЕКГФО след 31 декември 2016 г.
7. Комисията предава докладите, посочени в параграф 3, на Европейския парламент и на Съвета най-късно до 30 юни всяка година.
8. Най-късно дванадесет месеца преди края на Програмата Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад относно постигането на целта на Програмата. Докладът оценява най-малко целесъобразността и последователността на Програмата, степента на ефективност на изпълнението ѝ, както и ефективността като цяло и поотделно на различните работни програми на бенефициерите за постигането на целта, посочена в член 2.
9. Комисията изпраща докладите, посочени в настоящия член, на Европейския икономически и социален комитет за информация.
Член 10
Отмяна
Решение № 716/2009/ЕО се отменя, считано от 1 януари 2014 г.
Член 11
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 3 април 2014 година.
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 258/2014,
3. aprill 2014,
millega luuakse liidu programm, toetamaks teatavaid tegevusi finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas aastatel 2014-2020, ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 716/2009/EÜ
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)
ning arvestades järgmist:
(1)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 716/2009/EÜ (3) loodi ühenduse programm, mille alusel toetati teatavaid tegevusi finantsteenuste, finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas. Kõnealuse otsuse alusel kaasrahastas liit Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG), rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite sihtasutust (IFRSi sihtasutus), mis on rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite komitee sihtasutuse (IASCF) õigusjärglane, ning avaliku huvi järelevalve nõukogu (PIOB) tegevustoetuste vormis kuni 31. detsembrini 2013.
(2)
2008. aastal alanud kriis finantsturgudel on asetanud finantsaruandluse ja auditeerimise küsimused liidu poliitilise tegevuskava keskmesse. Hästi toimiv ühine finantsaruandluse raamistik on esmatähtis siseturu jaoks ning kapitaliturgude tulemuslikuks toimimiseks ja finantsteenuste integreeritud turu saavutamiseks liidus.
(3)
Raamatupidamisaruannetel on keskne tähtsus, sest need tagavad investoritele olulise teabe andmise bilansi, kasumiaruande ja rahavoogude kohta, ent samuti toetavad finantsaruanded äriühingu tulemuslikku juhtimist.
(4)
Finantsaruannetel on oluline roll aktsionäride ja võlausaldajate huvide kaitsmisel, kuid lisaks sellele on need usaldatavusnõuetealase reguleerimise aluseks selles mõttes, et kõik peamised finantsteenuste valdkonna seadusandlikud aktid, sh Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 648/2012 (4) ja määrus (EL) nr 575/2013, (5) on üles ehitatud äriühingute finantsaruannetele. Reguleerivad asutused tuginevad raamatupidamise terminoloogiale, et mõista, milliseid riske äriühing võtab, ja mida äriühingult seetõttu nõuda.
(5)
Maailma majanduse seisukohast on vaja ülemaailmset raamatupidamisarvestuse keelt, võttes samal ajal arvesse juba kasutusel olevaid paljusid eri raamatupidamisarvestuse traditsioone. G20 on korduvalt nõudnud ülemaailmseid raamatupidamisstandardeid ning praeguste ja tulevaste raamatupidamisstandardite ühtlustamist. Paljudes jurisdiktsioonides, v.a arvatud mõnes suures jurisdiktsioonis, kogu maailmas on vastu võetud ja kasutatakse Rahvusvahelise Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) koostatud rahvusvahelisi finantsaruandluse standardeid (IFRS). Sellised rahvusvahelised raamatupidamisstandardid on vaja välja töötada läbipaistval ja demokraatlikule kontrollile alluval viisil. Liidu huvide järgimise, üleilmsete standardite kõrge kvaliteedi ja liidu õigusega kooskõla tagamiseks on oluline, et liidu huvid oleksid nimetatud rahvusvahelises standardite kehtestamise protsessis asjakohaselt arvesse võetud. Need huvid hõlmavad selle põhimõtte juurde jäämist, et finantsaruanne peaks andma „õige ja õiglase ülevaate”, olema usaldusväärne ja mõistetav, võrreldav ning asjakohane.
(6)
Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002 (6) tuleks IFRSid inkorporeerida liidu õigusesse, et neid kohaldaksid äriühingud, kelle väärtpaberid on noteeritud reguleeritud turul liidus, ainult siis, kui IFRS vastab kõnealuses määruses sätestatud kriteeriumidele, sh nõudele, et raamatupidamisaruanne peab andma „õige ja õiglase ülevaate”, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/34/EL (7) artikli 4 lõikes 3. Seega on IFRSidel siseturu toimimises oluline roll ning liit on otseselt huvitatud, et IFRSide väljatöötamise ja heakskiitmise protsess tagab siseturu õigusraamistiku nõuetega kooskõlas olevad standardid.
(7)
IFRSe annab välja IASB ning nendega seotud tõlgendusi annab välja rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite tõlgendamise komitee - kaks asutust, mis kuuluvad IFRSide sihtasutusse. Seega on oluline kehtestada IFRSide sihtasutuse asjakohane rahastamiskord.
(8)
EFRAGi asutasid 2001. aastal emitente ja raamatupidamise spetsialiste esindavad Euroopa organisatsioonid, mis tegutsevad finantsaruandluse valdkonnas. Määruse (EÜ) nr 1606/2002 kohaselt esitab EFRAG komisjonile arvamusi selle kohta, kas IASBi välja antud raamatupidamisstandard või IFRSide tõlgendamise komitee välja antud tõlgendus, mida tuleb kinnitada, vastab kõnealuses määruses sätestatud kinnitamise kriteeriumidele.
(9)
EFRAG võtab endale rolli olla Euroopa nn ühiseks hääleks raamatupidamise valdkonnas ülemaailmsel tasandil. Selle ülesande täitmisel esitab EFRAG ettepanekuid IASBi standardite kehtestamise protsessi jaoks. Selleks et EFRAG saaks sellist rolli täita, peaks ta nõuetekohase menetluse käigus võtma arvesse liidus valitsevaid erisuguseid seisukohti, kusjuures riiklikel standardite kehtestajatel, valitsustel ja reguleerijatel ning muudel sidusrühmadel on siin väga oluline roll, arvestades liikmesriikide ja eri sidusrühmade vahelisi märkimisväärseid eriarvamusi. Kogu EFRAGi suhtlemine IASBga peaks olema täiesti läbipaistev ja kõik EFRAGi otsused tuleks teha pärast ulatuslikke konsultatsioone riiklike standardite kehtestajatega.
(10)
Võttes arvesse EFRAGi rolli selle hindamisel, kas IFRSid vastavad liidu äriühinguõiguse ja -poliitika nõuetele, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 1606/2002, on vaja, et liit tagaks EFRAGi stabiilse rahastamise ja seega toetaks selle rahastamist.
(11)
Komisjon avaldas 12. novembril 2013 siseturu ja teenuste eest vastutava voliniku erinõuniku Philippe Maystadti aruande („erinõuniku aruanne”), milles ta andis ülevaate võimalikest reformidest EFRAGi juhtimises, mille eesmärk on suurendada liidu panust rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite väljatöötamises. Käesoleva määrusega loodava kaasrahastamise programmi („programm”) oodatavate eesmärkide saavutamiseks on vaja EFRAGi juhtimiskord erinõuniku aruandes sisalduvate soovituste kohaselt läbi vaadata ning reformid viivitamata ellu viia. Komisjon peaks jälgima EFRAGi juhtimise reformi elluviimist ning teavitama selle edenemisest Euroopa Parlamenti ja nõukogu. Selleks peaks komisjon esitama 31. märtsiks 2014 Euroopa Parlamendile ja nõukogule juhtimisreformi elluviimise kohta aruande.
(12)
Tehnilises tegevuses peaks EFRAG keskenduma komisjoni tehnilisele nõustamisele IFRSide kinnitamisel ja asjakohasele osalemisele nende väljatöötamise protsessis ning tagama selle, et liidu huve võetakse rahvusvahelises standardite kehtestamise protsessis asjakohaselt arvesse. Need huvid peaksid hõlmama „konservatiivsuse” mõistet, direktiiviga 2013/34/EL kehtestatud „õige ja õiglase ülevaate” nõude juurde jäämist ning arvestada tuleks ka standardite mõju finantsstabiilsusele ja majandusele. Komisjon peaks hindama EFRAGi tehnilist tegevust käesoleva määrusega kehtestatud kriteeriumide kohaselt koostatud aruannetes.
(13)
Kohustusliku auditi valdkonnas moodustas järelevalverühm, mis on Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni (IFAC) juhtimise reformi järelevalve eest vastutav rahvusvaheline organisatsioon, 2005. aastal PIOB. PIOB ülesanne on jälgida rahvusvaheliste auditeerimisstandardite (ISAd) vastuvõtmiseni viivat protsessi ning muid IFAC tegevusi, mis on üldistes huvides. Auditeerimisstandardeid on võimalik vastu võtta liidus kohaldamiseks eelkõige tingimusel, et need on välja töötatud nõuetekohase läbipaistva menetluse käigus avaliku järelevalve all ja läbipaistvuse tingimustes, nagu on nõutud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ (8) artiklis 26. Ka komisjoni 30. novembri 2011. aasta auditeerimisvaldkonda käsitlevad ettepanekud näevad ette rahvusvaheliste auditeerimisstandardite kehtestamise liidus.
(14)
Rahvusvaheliste auditeerimisstandardite kehtestamine liidus ja PIOBi põhiülesanne tagada nende vastavus direktiivi 2006/43/EÜ nõuetele tähendab, et liit on otseselt huvitatud selle tagamisest, et rahvusvaheliste auditeerimisstandardite väljatöötamise ja heakskiitmise protsessi tulemuseks on siseturu õigusraamistikuga kooskõlas olevad standardid. Komisjoni ettepanekus direktiivi 2006/43/EÜ muutmiseks tunnistatakse samuti selgesõnaliselt PIOBi rolli. Seega on oluline tagada PIOBi asjakohane rahastamiskord.
(15)
Raamatupidamisarvestuse ja auditeerimise valdkonnas töötavad asutused sõltuvad märkimisväärses ulatuses rahastamisest ja neil on liidus oluline roll, mis on otsustava tähtsusega siseturu toimimise jaoks. Otsusega nr 716/2009/EÜ kehtestatud programmi kavandatud toetusesaajaid on kaasrahastatud liidu eelarvest tegevustoetuse alusel, mis on võimaldanud neil suurendada oma rahalist sõltumatust erasektorist ja ajutistest allikatest, seega suurendades nende suutlikkust ja usaldusväärsust. Avaliku sektori vahenditest rahastamist ei tohiks siiski käsitleda kui kinnitust sõltumatuse kohta erasektorist. Eelkõige tuleks nõuda suuremat läbipaistvust muu hulgas IASB ja EFRAGi juhtkonna liikmesuse osas, et tagada kõigi sidusrühmade esindatus standardite kehtestamise ja kinnitamise protsessis. EFRAG ja IASB peaksid võtma kõik asjakohased meetmed huvide konfliktide ärahoidmiseks, sealhulgas nende organisatsioonide töötajate ülesannete ja vastutusega kohandatud avalikustamisnõuete osas.
(16)
Kogemus on näidanud, et liidu kaasrahastamisega tagatakse, et toetusesaajad saavad kasu selgest, stabiilsest, mitmekesisest, usaldusväärsest ja piisavast rahastamisest ning et see aitab toetusesaajatel olla suutelised täitma oma ülesandeid avalikes huvides sõltumatult ja tõhusalt. Seepärast tuleks rahvusvaheliste raamatupidamis- ja auditeerimise standardite kehtestamiseks ning eelkõige IFRSi sihtasutusele, EFRAGile ja PIOB-le jätkuvalt anda liidu toetusena piisavalt rahalisi vahendeid.
(17)
Lisaks rahastamismudeli muutmisele on IFRSi sihtasutuses ja EFRAGis viidud läbi juhtimise reformid, tagamaks, et nende asutuste struktuur ja töökord võimaldaksid neil täita oma ülesandeid avalikes huvides sõltumatult, tõhusalt, läbipaistvalt ning demokraatlikule kontrollile alluval viisil. Seoses IFRSi sihtasutusega loodi 2009. aastal järelevalvenõukogu, et tagada avalik aruandekohustus ja järelevalve, ning tugevdati standardite nõuandekogu tulemuslikkust, parandati läbipaistvust ning muudeti mõjuhinnangud IASB nõuetekohase protsessi ametlikuks osaks. Pingutused nende asutuste juhtimise parandamiseks jätkuvad. 2013. aastal alustas komisjon määruse (EÜ) nr 1606/2002 kohaldamise hindamist. Hindamise kohaldamisalasse kuuluvad eelkõige selle määruse artikli 3 lõikes 2 sätestatud IFRSide liidus kinnitamise kriteeriumid ja IFRSi sihtasutuse ning IASB juhtimise kord. Komisjon kavatseb viia hindamise lõpule 31. detsembriks 2014 ja esitada tulemuste kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande. Vajaduse korral esitab komisjon seadusandliku ettepaneku selle määruse toimimise parandamiseks.
(18)
Käesolevas määruses sätestatakse kogu programmi kestuse ajaks rahastamispakett, mis on Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga-aastase eelarvemenetluse käigus peamiseks juhiseks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (9) punkti 17 tähenduses.
(19)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (10) ja komisjoni delegeeritud määrust (EL, Euratom) nr 1268/2012, (11) mis mõlemad kaitsevad liidu finantshuve, on vaja kohaldada programmi rakendamise raames, võttes arvesse eelarvevahendite valiku lihtsuse ja järjepidevuse põhimõtteid, piiratud juhtumeid, mil komisjon võtab otsese vastutuse nende rakendamise ja juhtimise eest, ning nõutavat proportsionaalsust vahendite taseme ja nende kasutamisega seotud halduskoormuse vahel.
(20)
Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused iga-aastaste tööprogrammide kehtestamiseks.
(21)
Programm peaks aitama kaasa eesmärgile tagada äriühingute raamatupidamisaruannete võrreldavus ja läbipaistvus kogu liidus ning tuua finantsaruandlusstandardite ülemaailmse ühtlustamisega seoses esile liidu vajadused. Euroopa ühise hääle esiletoomine aitaks edendada IFRSi rahvusvahelist tunnustamist ning ühtlustatud ja kvaliteetsete auditeerimisstandardite edendamist kõigis liikmesriikides. Programm aitab samuti kaasa strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisele, tugevdades finantsteenuste ja kapitali ühtset turgu, nagu ka strateegia välismõõtmesse.
(22)
Käesoleva määrusega tuleks ette näha võimalus kaasrahastada teatavate asutuste tegevusi, mis täidavad eesmärke, mis moodustavad osa liidu poliitikast standardite väljatöötamise, kinnitamise või standardite kehtestamise protsessi järelevalve valdkonnas seoses finantsaruandluse ja auditeerimisega, ja mis kõnealust poliitikat toetavad.
(23)
Liidupoolset rahastamist kavandatakse finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonna täpselt kindlaks määratud ja piiratud hulga kõige olulisemate asutuste puhul. Praeguse institutsionaalse raamistiku alusel tuleks rahastamiskorraga tagada stabiilne, mitmekesine, usaldusväärne ja piisav rahastamine, et võimaldada asjaomastel asutustel täita liiduga seotud või avalikes huvides olevat missiooni sõltumatult ja tõhusalt. Need asutused peaksid avalikustama arvnäitajad alternatiivsetest allikatest saadud muu rahastamise jaotuse kohta.
(24)
Komisjon peaks esitama aruande EFRAGi juhtimise reformimise edenemise kohta 2014. aasta märtsis ja seejärel alates 2015. aastast igal aastal hiljemalt juunis, võttes arvesse sündmuste arengut, mis on toimunud erinõuniku aruande esitamise järel. IASB on alustanud kontseptuaalse raamistiku läbivaatamist. Pärast muudetud kontseptuaalse raamistiku avaldamist peaks komisjon andma Euroopa Parlamendile ja nõukogule aru kõigist kontseptuaalses raamistikus tehtud muudatustest ja nende põhjustest, pöörates erilist tähelepanu konservatiivsuse ja usaldusväärsuse kontseptsioonile ning tagades direktiivis 2013/34/EL sätestatud „õige ja õiglase ülevaate” andmise nõudest kinnipidamise. Toetusesaajad peaksid tagama avaliku sektori vahendite tõhusa ja ökonoomse kasutamise, k.a sõidukulude ja sellega seotud kulude osas.
(25)
Programm peaks toetusesaajate jaoks asendama eelmise rahastamise programmi. Seepärast tuleks õiguskindluse eesmärgil otsus nr 716/2009/EÜ kehtetuks tunnistada.
(26)
Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt luua aastateks 2014-202 liidu programm toetamaks asutuste tegevust, mis aitavad kaasa liidu poliitikaeesmärkide saavutamisele seoses finantsaruandluse ja auditeerimisega, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, külla aga saab seda selle ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.
(27)
Uutele toetusesaajatele antava rahastamise puhul tuleks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 kohaselt kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu heakskiitu, isegi kui uued toetusesaajad on mõne käesolevas määruses loetletud toetusesaaja otsesed õigusjärglased.
(28)
On asjakohane viia käesoleva määruse kohaldamisaeg kooskõlla nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (12) kohaldamisajaga. Seetõttu tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Reguleerimisese ja -ala
1. Käesolevaga luuakse liidu programm (edaspidi „programm”) ajavahemikuks 1. jaanuar 2014 kuni 31. detsember 2020, et toetada nende asutuste tegevust, mis aitavad kaasa liidu poliitikaeesmärkide saavutamisele seoses finantsaruandluse ja auditeerimisega.
2. Programm hõlmab tegevusi, mille käigus töötatakse välja standardid või osaletakse nende väljatöötamises, kohaldatakse, hinnatakse või kontrollitakse standardeid või teostatakse järelevalvet standardite kehtestamise protsessi üle, et toetada liidu poliitika rakendamist finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas IFRSi sihtasutuse, EFRAGi või PIOB poolt.
Artikkel 2
Eesmärk
Programmi eesmärk on parandada siseturu tõhusa toimimise tingimusi, toetades rahvusvaheliste finantsaruandluse ja auditeerimise standardite läbipaistvat ja sõltumatut väljatöötamist.
Artikkel 3
Toetusesaajad
1. Programmi alusel toetuse saajad on järgmised:
a)
finantsaruandluse valdkonnas
i)
EFRAG ajavahemikus 1. jaanuar 2014 kuni 31. detsember 2016;
ii)
IFRSi sihtasustus;
b)
auditeerimise valdkonnas: PIOB.
2. Finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas tegutsevatel asutustel, keda liit programmi kaudu rahastab, on hoolsusskohustus tagada oma sõltumatus ja avaliku sektori rahaliste vahendite ökonoomne ja tõhus kasutus, sõltumata eri rahastamisvahenditest, mida nad saaksid kasutada.
Artikkel 4
Toetuste andmine
Programmi raames antakse rahalisi vahendeid iga-aastaselt jagatavate tegevustoetusena.
Artikkel 5
Läbipaistvus
Iga programmi raames toetuse saaja märgib avalikkusele nähtavas kohas, nt veebilehel, trükises või aastaaruandes, et teda on rahastatud liidu eelarvest, ja esitab ka arvnäitajad alternatiivsetest allikatest saadud muu rahastamise jaotuse kohta.
Artikkel 6
Finantssätted
1. Programmi rakendamise rahastamispakett aastatel 2014-2020 on 43 176 000 eurot jooksevhindades.
2. Euroopa Parlament ja nõukogu kinnitavad iga-aastased assigneeringud mitmeaastase finantsraamistiku piires.
3. Lõikes 1 sätestatud rahastamispaketi soovituslik jagunemine kolme toetusesaaja vahel on järgmine:
a)
EFRAG: 9 303 000 eurot;
b)
IFRSi sihtasutus: 31 632 000 eurot;
c)
PIOB: 2 241 000 eurot.
Artikkel 7
Programmi rakendamine
Komisjon rakendab programmi iga-aastaste tööprogrammide koostamisega kooskõlas määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012. Iga-aastase tööprogrammiga järgitakse käesoleva määruse artiklis 2 sätestatud programmi eesmärki, täpsustades järgmist:
a)
soovitavad tulemused;
b)
eelarve jaotumine toetusesaajate kaupa vastavalt artikli 6 lõikes 3 sätestatud soovituslikele summadele.
Läbipaistvuse tagamiseks viidatakse iga-aastastes tööprogrammides ka artiklis 2 sätestatud eesmärgile, artiklis 4 kindlaks määratud täitmise meetodile ja aruannete järeldustele.
Komisjon võtab iga-aastased tööprogrammid vastu rakendusaktidega.
Artikkel 8
Liidu finantshuvide kaitse
1. Komisjon astub vajalikke samme, mis tagavad, et käesoleva määruse alusel rahastatavate tegevuste rakendamisel kaitstakse liidu finantshuve pettuste, kelmuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetustegevusega, tõhusa kontrolliga ja alusetult väljamakstud summade tagasinõudmisega ning vajaduse korral tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega.
2. Komisjonil või tema esindajatel ja kontrollikojal on õigus auditeerida dokumentide põhjal ja kohapeal kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, keda on käesoleva programmi alusel rahastatud liidu vahenditest.
Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) võib korraldada sellise rahastamisega otseselt või kaudselt seotud ettevõtjate tööruumides kohapealseid kontrolle, mis peavad toimuma nõukogu määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (13) sätestatud korras ning mille eesmärk on teha kindlaks, kas toetuslepingu, toetuse andmise otsuse või liidu eelarvest rahastamise lepinguga seoses esineb pettust, kelmusi, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust.
Ilma et see piiraks esimese ja teise lõigu kohaldamist, antakse kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud lepingutega, toetuslepingutega ja toetuse määramise otsustega, samuti käesoleva määruse rakendamisest tulenevate lepingutega komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile sõnaselgelt õigus selliseks auditeerimiseks ja kohapealseks kontrolliks.
Artikkel 9
Hindamine
1. Komisjon esitab 31. märtsiks 2014 Euroopa Parlamendile ja nõukogule EFRAGi osas esimese aruande raamatupidamisarvestuse ja finantsteabe valdkonnas vajalike juhtimise reformide kohta, võttes muu hulgas arvesse sündmuste arengut, mis on toimunud pärast erinõuniku aruande esitamist, ja meetmeid, mida EFRAG on juba võtnud nende reformide elluviimiseks.
2. Komisjon esitab 31. detsembriks 2014 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande määruse (EÜ) nr 1606/2002 hindamise järelduste kohta, mis sisaldab vajaduse korral ettepanekuid kõnealuse määruse muutmiseks, et parandada selle toimimist, samuti kõigi asjakohaste institutsioonide juhtimiskorra kohta.
3. Komisjon koostab alates 2015. aastast IFRSi sihtasutuse tegevuse kohta iga-aastase tegevusaruande, milles käsitletakse IFRSide koostamist, PIOBd ja EFRAGi.
4. IFRSi sihtasutuse osas käsitletakse lõikes 3 osutatud aruandes selle tegevust ja eelkõige üldpõhimõtteid, mille alusel uusi standardeid välja töötatakse. Aruandes hinnatakse ka seda, kas IFRSis võetakse nõuetekohaselt arvesse eri ärimudeleid, kas need kajastavad majandustehingute tegelikke tagajärgi, ega need ei ole liiga keerulised ja kas on välditud kunstlikke ja lühiajalisi volatiilseid nihkeid.
Pärast läbivaadatud kontseptuaalse raamistiku avaldamist käsitletakse aruandes kontseptuaalses raamistikus tehtud muudatusi, pöörates erilist tähelepanu konservatiivsuse ja usaldusväärsuse kontseptsioonidele.
5. PIOB või tema õiglusjärglase osas kajastatakse lõikes 3 osutatud aruandes rahastamise mitmekesistamise edenemist. Kui IFACi rahastamise osakaal ületab teataval aastal kahte kolmandikku kogu PIOB aastasest rahastamisest, teeb komisjon ettepaneku piirata oma iga-aastast osamakset maksimaalselt 300 000 euroga.
6. EFRAGi osas kajastatakse lõikes 3 osutatud aruandes järgmist:
a)
kas EFRAG võtab rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid käsitlevas tehnilises tegevuses asjakohaselt arvesse määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 3 lõikes 2 sätestatud nõudeid, eriti kui ta annab hinnangu sellele, kas uued või muudetud IFRSid on kooskõlas „õige ja õiglase ülevaate” põhimõttega ja edendavad Euroopa üldsuse heaolu;
b)
kas EFRAG annab oma tehnilises tegevuses IFRSide kohta asjakohase hinnangu sellele, kas IASB poolt välja töötatud uued või muudetud rahvusvahelised raamatupidamisstandardid või nende projektid tuginevad tõenditele ja vastavad liidu vajadustele, võttes arvesse eri raamatupidamis- ja majandusmudeleid ning seisukohti, ning
c)
EFRAGi edusamme juhtimise reformimisel, võttes arvesse erinõuniku aruandes esitatud soovituste järgset arengut.
Kui see on asjakohane, esitab komisjon seadusandliku ettepaneku EFRAGi rahastamise jätkamiseks pärast 31. detsembrit 2016. aastat.
7. Komisjon esitab lõikes 3 osutatud aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt iga aasta 30. juunil.
8. Hiljemalt 12 kuud enne programmi lõppu esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande programmi eesmärkide saavutamise kohta. Kõnealuses aruandes hinnatakse vähemalt programmi üldist asjakohasust ja järjepidevust, selle elluviimise tulemuslikkust ning toetusesaajate tööprogrammide üldist ja individuaalset tulemuslikkust artiklis 2 osutatud eesmärkide saavutamise seisukohast.
9. Komisjon edastab käesolevas artiklis osutatud aruanded teavitamise eesmärgil Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele.
Artikkel 10
Kehtetuks tunnistamine
Otsus nr 716/2009/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2014.
Artikkel 11
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 3. aprill 2014