РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 412/2013 НА СЪВЕТА
от 13 май 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от Китайската народна република
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 9 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
С Регламент (ЕС) № 1072/2012 (2) (наричан по-долу „регламентът за временните мерки“) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от Китайската народна република (наричана по-долу „КНР“ или „засегнатата държава“).
(2)
Процедурата беше започната на 16 февруари 2012 г. (3) след подаването на жалба от името на производители от Съюза (наричани по-долу „жалбоподателите“), които представляват над 30 % от общото производство на Съюза на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня.
(3)
Както е посочено в съображение 22 от регламента за временните мерки, разследването на дъмпинга и вредата от него обхвана периода от 1 януари 2011 г. до 31 декември 2011 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Разглеждането на тенденциите от значение за оценката на вредата обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на РП (наричан по-долу „разглежданият период“).
1.2. Последваща процедура
(4)
След разгласяването на съществените факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временно антидъмпингово мито (наричано по-долу „разгласяването на временните мерки“), редица заинтересовани страни представиха писмени изявления, изразяващи техните становища относно временните констатации. На страните, които пожелаха да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност. Двама вносители и един производител износител отправиха такова искане и им беше предоставена възможност за изслушване в присъствието на служителя по изслушването на Генерална дирекция „Търговия“.
(5)
Комисията продължи да издирва и проверява цялата информация, която смяташе за необходима за изготвянето на своите окончателни констатации. Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани и в случаите, в които това беше целесъобразно, временните констатации бяха съответно изменени.
(6)
Освен това, както е обяснено в съображение 55 по-долу, беше извършена проверка на място на един тайландски производител, чиято цел беше да се проучи пригодността на Тайланд като подходяща държава аналог.
(7)
Впоследствие всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от КНР и окончателното събиране на сумите, обезпечени посредством временните мита (наричано по-долу „разгласяването на окончателните мерки“). На страните беше даден срок, в който да представят своите коментари по разгласяването на окончателните мерки. Китайската търговска камара за внос и износ на продуктите на леката промишленост и занаятчиите („CCCLA“) и група вносители поискаха изслушвания в присъствието на служителя по изслушването на Генерална дирекция „Търговия“, което им беше осигурено.
(8)
Представените от заинтересованите страни коментари бяха разгледани и взети под внимание, когато това беше уместно.
1.3. Извадка
(9)
След разгласяването на временните мерки няколко заинтересовани страни оспориха извадката от производители износители от КНР, като изказаха твърдението, че извадката не е представителна, тъй като тя се основава само на най-големия обем на износа и по този начин не отчита други фактори, характеризиращи разнообразието и разпокъсаността на керамичната промишленост в КНР.
(10)
От разпоредбите на член 17, параграф 1 от Регламент (ЕО)№1225/2009 (наричан по-долу "основният регламент") следва, че изборът на дружествата, които ще бъдат включени в извадката, може да бъде ограничен до най-големия представителен обем на износа, който разумно може да бъде разследван в рамките на наличното време. С оглед на разпокъсаността в сектора беше счетено, че евентуален подбор, основаващ се на обема на износа, би позволил изготвянето на представителна извадка, която може да бъде разследвана в рамките на наличното време. В тази връзка следва все пак да се отбележи, че включените в извадката дружества са разположени в три различни региона на КНР и имат значително производство на разглеждания продукт от различни видове керамични материали, напр. порцеланови и каменинови изделия, както и производство на широка гама от видове на продукта. Поради тази причина това твърдение не може да бъде прието.
(11)
Един производител износител заяви, че използването на различни методологии за подбор на извадката за промишлеността и вносителите на Съюза в сравнение с подбора на извадката на производителите износители представлява дискриминация и че е следвало да бъдат използвани същите критерии. Използването на различни методологии е дискриминационно спрямо производителите износители и е нарушение на принципа за равно третиране.
(12)
Подборът на извадка от производители износители служи само за проучване на наличието на дъмпинг на разглеждания продукт от КНР. В тази връзка от съществено значение е да се обхване максимален обем на вноса на разглеждания продукт по време на разследвания период. От друга страна, извадката от производители от Съюза беше подбрана за целите на определяне на това дали промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда на основата на множество различни показатели. По отношение на вносителите събраната информация се използва до голяма степен за оценката на интереса на Съюза. От това следва, че за вносителите и производителите от Съюза е важно да се събере информация от множество дружества, които развиват дейност например в различните продуктови сегменти. Тъй като основанието за подбор на дружествата, които да бъдат включени в извадките, е различно, от една страна, за производителите и вносителите от Съюза, и от друга страна, за производителите износители, те не са в сходна ситуация. Поради тази причина нито принципът на недискриминация, нито този за равно третиране изисква използването на еднаква методология за подбора на съответните извадки. От това следва, че твърдението е напълно неоправдано и поради това се отхвърля.
(13)
Освен това един производител износител продължи да настоява, както е посочено в съображение 8 от регламента за временните мерки, че е трябвало да бъде включен в извадката. Дружеството обаче не представи никакви нови аргументи, които да оправдават неговото включване в извадката. Поради това и като се вземат предвид констатациите в съображение 10 по-горе, заключенията в съображение 9 от регламента за временните мерки се потвърждават.
(14)
Същият невключен в извадката производител износител заяви, че не му е било предоставено достатъчно време, за да представи коментари относно разгласяването на окончателните мерки и освен това, че разгласената информация е била недостатъчна, тъй като в нея не са били оповестени например данните за квоти, продажни цени, корекции и др. Поради това неговото право на защита не е било зачетено.
(15)
Съгласно член 20, параграф 5 от основния регламент на заинтересованите страни следва да бъде осигурен срок от поне 10 дни, за да внесат коментари относно разгласяването на окончателните мерки. Въпросният производител износител получи разгласените окончателни мерки по електронна поща на 25 февруари 2013 г. и му беше даден срок до 8 март 2013 г., т.е. 11 дни, за да представи коментари. Освен това документът с разгласените окончателни мерки беше изпратен и с препоръчана поща на следващия ден. От това следва, че на заинтересованата страна е било дадено достатъчно време да представи коментари и поради това твърдението трябва да бъде отхвърлено. В това отношение се отбелязва също така, че коментарите на посочената страна бяха представени в рамките на определения краен срок, както и че не беше представено искане за удължаване на крайния срок. Освен това, като отчете надлежно своето задължение за защита на поверителната информация, Комисията разгласи всички основни факти и съображения, на основата на които възнамеряваше да препоръча налагането на окончателни мерки. По-специално зачитането на правото на защита не изисква конкретните данни за продажбите или квотите за конкретни включени в извадката дружества, използвани за определяне на индивидуални дъмпингови маржове, да бъдат съобщени на страна, за която не е изчислен индивидуален марж.
(16)
От гореизложеното следва, че твърдението, че не е било зачетено правото на защита, е неоснователно и поради това се отхвърля.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Въведение
(17)
Както е посочено в съображения 24, 56 и 57 от регламента за временните мерки, разглежданият продукт временно се определи като керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с изключение на керамични ножове (наричан по-долу „разглежданият продукт“), понастоящем класирани в кодове по КН ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 и ex 6912 00 90 и с произход от КНР.
2.2. Твърдения
(18)
След разгласяването на временните мерки никоя от страните не оспори факта, че керамичните (кухненски) ножове са коренно различни от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня поради разликите във физическите характеристики, производствения процес и крайните употреби. С оглед на факта, че всички коментари на страните бяха анализирани, твърдението за изключване на керамичните ножове от продуктовия обхват на настоящото разследване се приема окончателно.
(19)
След публикуването на временните мерки няколко страни изразиха мнение, че някои керамични мелнички за подправки и техните керамични мелещи части следва да бъдат изключени от продуктовия обхват.
(20)
Това искане се основава на твърдението, че с оглед на специфичните си характеристики тези мелнички и другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня не биха могли да се разглеждат като представляващи един единствен продукт. При тези мелнички за смилащата пластина се използва керамичен материал, съставен основно от диалуминиев триоксид, който не се използва за „стандартни“ прибори и съдове за сервиране, като чаши и чинии, и за който изпичането се извършва при по-високи температури. Степента на взаимозаменяемост с главните категории на продукта, който е предмет на разследването, е ограничена. Това се отнася също така за керамични мелещи механизми без корпус, които обичайно се декларират под горепосочените кодове.
(21)
Разследването показа, че керамичният елемент в тези мелнички обикновено представлява малка част от тях. Нещо повече, разследването показа, че мелничките с керамична мелеща пластина, включително техните керамични мелещи части, не притежават същите основни физически характеристики и основна употреба като керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня. Формата, якостта и конструкцията на керамичните мелещи части са различни от тези на керамичните съдове и приборите за сервиране или за кухня.
(22)
Някои страни изказаха мнението, че въпросните мелнички следва да бъдат изключени от продуктовия обхват въз основа на факта, че те имат едни и същи физически характеристики, промишлен дизайн и крайна употреба като мелничките с мелещи механизми, изработени от метал, и че когато са включени в някои комплекти от мелнички, те обикновено се класират под тарифна позиция 8210. Те също така заявиха, че керамичните елементи в тези случаи обикновено представляват обикновено до 2 % от стойността на продукта. Въпреки това, като се имат предвид многобройните възможности за класификация на мелничките и комплектите от мелнички, в разследването не можеше да се вземат предвид тези аргументи, за да се определи дали керамичните мелнички следва да бъдат изключени от продуктовия обхват на разследването.
(23)
Няколко страни подкрепиха своето твърдение, че въпросните мелнички следва да бъдат изключени от продуктовия обхват, с факта, че ще бъде необходимо да се използват керамични мелещи пластини вместо метални в определени видове мелнички, като например мелнички за сол, тъй като солта предизвиква корозия при металните мелещи части. Разследването обаче показа, че в мелничките за сол не се използват задължително керамични смилащи механизми.
(24)
Въз основа на мотивите в съображенията по-горе разследването стигна до заключението, че мелничките за подправки с керамични мелещи елементи са коренно различни от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня поради разликите в основните физически характеристики и употребата на съответния керамичен материал, използван за работните части. Следователно искането тези мелнички, включително самостоятелните керамични мелещи механизми и техните части, да бъдат изключени от продуктовия обхват на настоящото разследване, се приема.
(25)
След публикуването на временните мерки някои страни заявиха, че керамичните точила за ножове следва да бъдат изключени от продуктовия обхват поради различията в производствените процеси, крайната употреба и факта, че тези изделия не са предназначени за съхранение на храна поради специфичния им вид и физически характеристики. Разследването потвърди тези аргументи. Поради това искането тези изделия да бъдат изключени от продуктовия обхват по настоящото разследване се приема.
(26)
По същата логика беше разследвано също така дали керамичните белачки следва да бъдат изключени от продуктовия обхват. Действително, при разследването беше потвърдено, че керамичните белачки също са коренно различни от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня поради разликите във външния вид и физическите характеристики (форма и якостни качества) на съответния керамичен материал, използван за работните части, техните производствени процеси и крайна употреба. Поради това керамичните белачки следва също да бъдат изключени от продуктовия обхват на настоящото разследване.
(27)
След публикуването на временните мерки една от страните заяви също така, че плочите за пица, изработени от кордиеритна керамика, следва да бъдат изключени от продуктовия обхват поради своите различни физически характеристики (форма и твърдост), промишлен дизайн и употреба. Кордиеритната керамика е тип алуминиево-магнезиев силикат със специфични свойства, а именно отлична устойчивост на топлинен удар. Разследването потвърди, че плочите за пица, изработени от кордиеритна керамика, притежават едни и същи физически характеристики (форма и твърдост), промишлен дизайн и употреба като тухлите за пещи или фурни. Следователно те са различни от другите керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня. След разгласяването на окончателните мерки жалбоподателите обърнаха внимание на сходството между плочите за пица, изработени от кордиеритна керамика, и другите продукти, обхванати от процедурата. Те обаче не можаха да докажат, че плочите за пица, изработени от кордиеритна керамика, имат едни и същи основни физически характеристики и крайни употреби. Поради това искането тези изделия да бъдат изключени от продуктовия обхват на настоящото разследване се приема.
(28)
След публикуването на временните мерки от едно холандско сдружение заявиха, че керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня, които се използват като рекламни продукти, следва да бъдат изключени от продуктовия обхват предвид факта, че те не се продават, за да бъдат използвани като съдове и прибори за сервиране или за кухня, че представляват важен икономически стимул за сектора на търговията на дребно, както и че се ценят от потребителите и че само производителите в КНР могат да предложат необходимите количества в кратки срокове. Искането за изключване на керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня, които се използват като рекламни продукти, от продуктовия обхват на настоящото разследване обаче не може да бъде прието, тъй като физическите им характеристики, производствените процеси и крайната употреба са същите като тези при другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня.
(29)
След публикуването на временните мерки и отново след разгласяването на окончателните мерки един немски вносител и търговец на едро и един оказал съдействие китайски производител износител заявиха, че камениновите продукти със специално покритие от видовете, върху които се нанася сублимационно мастило и за които покритието от сублимационно мастило може да се отстрани чрез механично надраскване, следва да бъдат изключени от продуктовия обхват въз основа на факта, че те са полуготови продукти, за които процесът на окончателно отпечатване се извършва в Съюза по специални канали, различното възприемане от потребителите, факта, че покритието със сублимационно мастило надвишава стойността на керамичните артикули без покритие и липсата на производители от Съюза за този вид продукт. Разследването разкри, че продуктът е видимо еднакъв с други съдове без покритие от сублимационно мастило и, следователно, е трудно да се направи разграничение помежду им, ако това изобщо е възможно. Разследването показа освен това, че тези продукти обикновено имат една и съща крайна употреба като другите видове керамични съдове. Също така беше установено, че няколко производители от Съюза всъщност произвеждат тези продукти и че произведените в Съюза и внесените продукти са в пряка конкуренция. С оглед на гореизложеното, искането за изключване на камениновите изделия със специално покритие от видовете, които се покриват със сублимационно мастило, се отхвърля.
(30)
След публикуването на временните мерки и отново след разгласяването на окончателните мерки, вносителят, който поиска изключване на подглазурно фигурално рисувани съдове и прибори за сервиране от продуктовия обхват, изказа твърдението, че предварителният анализ на Комисията в това отношение е бил погрешен, тъй като в него се пренебрегва съществуването на пазарни сегменти, разликите в качеството между различните видове съдове, факта, че подглазурно фигурално рисуваните съдове са по същество луксозни и по-крехки, и ограничената взаимозаменяемост вследствие на асоциативното възприемане от страна на потребителите. Той също така твърдеше, че подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране могат да бъдат използвани дори и за декорация.
(31)
Що се отнася до твърденията относно различията по отношение на качеството между различните видове съдове и прибори за сервиране и луксозните и по-крехки по своя характер подглазурно фигурално рисувани съдове и прибори за сервиране, това не са изключителни характеристики на подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране. Освен това по отношение на ограничената взаимозаменяемост вследствие на асоциативното възприемане от потребителите не беше представен нов аргумент, който да доведе до промяна на заключението в съображение 45 от регламента за временните мерки, че средностатистическият потребител не различава подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране. На последно място, Комисията анализира наличието на пазарни сегменти в съображения 157 и 158 от регламента за временните мерки. Поради това тези аргументи не биха могли да променят заключенията в съображение 45 от регламента за временните мерки.
(32)
Твърдението, изказано в съображение 50 от регламента за временните мерки, беше разгледано допълнително след налагането на временните мерки. Тези твърдения бяха повторно изказани след разгласяването на окончателните мерки. Вносителят с производство в КНР заяви, че продукти от областта на кухненските съдове и прибори за сервиране или за кухня, които са изцяло глазирани и/или емайлирани върху 100 % от повърхността им с изключение на основата или част от нея и при които 100 % от глазираната/емайлираната повърхност е оцветена с цвят, различен от бяло, следва да бъдат изключени от продуктовия обхват. Твърдението беше надлежно анализирано и разследването показа, че физическите характеристики, производствените процеси и крайните употреби на тези продукти са същите като тези на други глазирани и/или емайлирани продукти от областта на керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня. Поради това твърдението се отхвърля окончателно.
(33)
От CCCLA настояха, че финият костен порцелан следва да бъде изключен от продуктовия обхват по разследването въз основа на факта, че той е крехък луксозен продукт със ниска механична якост и също така оспориха и факта, че той е устойчив на механични повреди. При все това следва да се отбележи, че от самата CCCLA преди време заявиха, че финият костен порцелан има висока механична якост и е устойчив на механични повреди. Тези противоречиви изявления несъмнено отслабиха твърденията на CCCLA. Във всеки случай изказаните аргументи не променят заключенията, обобщени в съображение 28 от регламента за временните мерки. Поради това искането за изключване на финия костен порцелан от продуктовия обхват окончателно се отхвърля.
(34)
Същата страна изтъкна отново, че трайният порцелан следва да бъде изключен от продуктовия обхват на разследването. Тя заяви, че твърдението, че този порцелан няма неоспорими характеристики, не е вярно, че той е много здрав поради съдържанието на диалуминиев триоксид в глината от над 24 %, след което оспори производствения капацитет на Съюза за този продукт. Различните твърдения относно трайния порцелан обаче са противоречиви по отношение, например, на дела на суровини и съдържанието на диалуминиев триоксид на прах. Освен това не беше оспорено, че траен порцелан се произвежда и в Съюза и че производителите от КНР произвеждат траен порцелан, който е в пряка конкуренция с трайния порцелан, произведен в Съюза, както и с други продукти, които са предмет на разследването. Поради това искането за изключване на трайния порцелан окончателно се отхвърля.
(35)
Всички видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня могат да се разглеждат като различни видове на един и същ продукт. Следователно твърдението, изказано след разгласяването на временните мерки и отново след разгласяването на окончателните мерки, че разследването обхваща голям набор от сходни продукти и че в резултат на това би било необходимо да се проведат отделни анализи по отношение на представителността, дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза за всеки продуктов сегмент, бе счетено за неоснователно. Една от страните, която твърдеше, че продуктовият обхват е твърде широк, представи сравнение на продукти с различни нива на декорация, но нейните твърдения относно крайната употреба (за градината и децата в единия случай, за декорация в другия случай) са спорни, тъй като няма ясно разграничение между продуктите и това може да се разглежда по-скоро като потвърждение на аргумента в съображение 55 от регламента за временните мерки. Следва също така да се отбележи, че един вносител с производство в КНР заяви, че над 99 % от продуктите от областта на керамичните съдове и приборите за сервиране или за кухня, продавани в Съюза, са предимно или изцяло бели. Някои от страните оспориха изложеното в съображение 58 от регламента за временните мерки въз основа на факта, че в рамките на разследването институциите не са провели изпитване дали дадена стока не е подходяща за свободна търговия в Съюза. Този факт обаче не поставя под съмнение заключението в съображение 63 от регламента за временните мерки.
2.3. Заключение
(36)
С оглед на изложеното по-горе, продуктовият обхват се определя окончателно като керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с изключение на керамични ножове, керамични мелнички за подправки и техните керамични мелещи части, керамични белачки, керамични точила за ножове и кордиеритни керамични плочи за пица от видовете, използвани за печене на пица или хляб, с произход от КНР, понастоящем класирани в кодове по КН ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 и ex 6912 00 90.
(37)
Поради липсата на други коментари относно разглеждания продукт и сходния продукт, всички други констатации в съображения 24-63 от регламента за временните мерки се потвърждават.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(38)
След разгласяването на временните мерки един производител износител, един производител от Съюза и един вносител твърдяха, че решението за ТДПИ е било изготвено със закъснение, т.е. след тримесечния срок, определен в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, и че поради това разследването следва да бъде прекратено без налагането на каквито и да било антидъмпингови мерки. Това твърдение във връзка с определянето на ТДПИ вече беше изказано на етапа на временните мерки и беше отхвърлено от Комисията в съображения 72 и 73 от регламента за временните мерки. След разгласяването на окончателните мерки още пет производители износители представиха подобно искане. В подкрепа на твърдението те се основаваха на решенията на Съда на Европейския съюз по делата Brosmann и Aokang Shoes (4).
(39)
Първо, следва да се припомни, че делата Вrosmann и Aokang Shoes не са подходящи за оценката на законосъобразността на анализа за ТДПИ при текущото разследване, тъй като тези дела, за разлика от настоящото разследване, се отнасят до ситуации, при които оценките за ТДПИ не са били провеждани изобщо.
(40)
Освен това делата Вrosmann и Aokang Shoes не са от значение за оценката на законосъобразността на това разследване предвид факта, че основният регламент междувременно беше изменен (5). Член 2, параграф 7 от изменения основен регламент, в който се предвижда Комисията да взема решения за ТДПИ само по отношение на дружествата, включени в извадка съгласно член 17 от основния регламент, и че тя взема такова решение в срок от седем месеца и във всеки случай не по-късно от осем месеца след започването на разследването, се прилага за всички нови и текущи разследвания, считано от 15 декември 2012 г., следователно включително и за настоящото.
(41)
Във всеки случай тълкуването на съдебната практика, според което няма нарушение per se на правото на определяне на ТДПИ, независимо от факта, че тримесечният срок не е бил спазен, трябва да бъде потвърдено. Следователно заключението в съображение 73 от регламента за временните мерки се запазва.
(42)
Поради големия брой получени заявления за ТДПИ и необходимостта към онзи момент да се проведат многобройни проверки на място с цел разглеждането на тези заявления, определянето на ТДПИ не беше извършено в срок от седем месеца. Определянето обаче беше извършено в срок от осем месеца от датата на започването, както се изисква от основния регламент, изменен с Регламент (ЕС) № 1168/2012. Твърдението, че дадено право в това отношение е отпаднало с обратно действие, не е оправдано, както беше обяснено по-горе.
(43)
С оглед на изложеното по-горе твърдението, че антидъмпинговото разследване следва да бъде прекратено без налагането на антидъмпингови мерки, тъй като ТДПИ не е било определено в срок от три месеца, се отхвърля.
(44)
Освен това, един невключен в извадката производител износител, който не успя да докаже, че разполага с един ясен набор счетоводни документи, подложени на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти, поради което неговото заявление за ТДПИ беше отхвърлено, поддържаше твърдението, че предполагаемите счетоводни грешки, ако съществуват такива, на базата на които неговата молба е била отхвърлена, не са били съществени и че, следователно, решението да се откаже предоставяне на ТДПИ е непропорционално и в разрез с принципа на пропорционалност. След разгласяването на окончателните мерки този производител износител поддържаше твърдението си, но не представи никакви нови аргументи.
(45)
Доводите относно сериозността на грешките в счетоводните записи са по същество еднакви с тези, представени по време на разследването по отношение на ТДПИ, и бяха отхвърлени от Комисията преди вземането на решение за ТДПИ. Независимо от това, по отношение на аргумента, че отказът за предоставяне на ТДПИ представлява нарушение на принципа на пропорционалност, следва да се припомни, че критериите за ТДПИ, определени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, са кумулативни и че не може законосъобразно да се предостави статут на ТДПИ, освен ако всички те са изпълнени. Освен това, тъй като тежестта на доказване е върху дружеството, поискало ТДПИ, а дружеството не успя да докаже, че разполага с един ясен набор от счетоводни документи, единствената възможност, с която разполагаше Комисията, беше да откаже предоставяне на ТДПИ. Поради това решението за отказ на ТДПИ не може да се смята за нарушение на принципа на пропорционалност. Във всеки случай, съгласно член 2, параграф 7, буква г) от основния регламент, изменен с Регламент (ЕС) № 1168/2012 (6), когато Комисията е ограничила своето разследване чрез използване на извадка, произнасянето по исканията за ТДПИ се ограничава само до включените в извадката страни.
3.2. Индивидуално третиране (ИТ)
(46)
Следва да се припомни, че макар и 16 производители износители да поискаха ИТ, само исканията, получени от включените в извадката дружества, бяха разгледани съгласно член 9, параграф 6 от основния регламент и бяха приети впоследствие. От останалите единадесет производители износители, седем поискаха индивидуално разследване.
(47)
В съответствие с член 9, параграф 5 и член 9, параграф 6 от основния регламент индивидуални мита се прилагат за вноса от всеки износител или производител, който ще бъде предмет на индивидуално разследване, както е предвидено в член 17, параграф 3 от основния регламент. Съответно за четирите дружества, които поискаха ИТ, но не и индивидуално разследване, не можеше да бъде определено индивидуално мито.
(48)
Един производител износител заяви, че е представил цялата необходима информация в рамките на определените срокове и следователно неговото искане за ИТ е трябвало да бъде разгледано и да бъде определен индивидуален марж в съответствие с решението на Съда на Европейския съюз по делото Вrosmann (7).
(49)
Това твърдение не може да бъде прието. Тъй като въпросното дружество не беше включено в извадката, неговото искане за ИТ може да бъде оценено само в контекста на индивидуално разследване, ако такова се извърши в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент.
(50)
Поради липсата на допълнителни коментари относно ИТ се потвърждава изложеното в съображения 79-81 от регламента за временните мерки.
3.3. Индивидуално разследване (ИР)
(51)
Искания за индивидуално разследване съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент бяха подадени от седем производители износители, включващи десет правни субекта. Както е обяснено в съображения 82 и 83 от регламента за временните мерки, не бяха приети решения по отношение на тези искания на етапа на временните мерки.
(52)
На 21 декември 2012 г. производителите износители бяха информирани, че техните искания за индивидуално разследване не могат да бъдат приети, тъй като това би затруднило прекомерно разследването и би попречило на своевременното му приключване.
(53)
Един производител износител заяви, че съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент индивидуалното разследване е законоустановено право и че отказът на Комисията за индивидуално разследване не е оправдан, тъй като нито броят на дружествата, нито необходимото разследване, с оглед на ресурсите на Комисията, биха били прекалено обременяващи или биха попречили на своевременното приключване на разследването. След разгласяването на окончателните мерки това твърдение беше повторено, но не бяха представени други аргументи.
(54)
Решението дали да се приеме искане за индивидуално разследване се взема въз основа на всеки отделен случай, като се отчитат броят на внесените искания и наличното време за оценка на тези искания. В този случай следва да се припомни, че Комисията беше правно задължена да извърши разследвания за ТДПИ на 16 правни субекта в КНР, включително дружества, които не са включени в извадката. Поради това, с оглед на времевите ограничения, наложени от законоустановените процедурни срокове, индивидуални разследвания не можеше да бъдат извършени преди временните констатации. С оглед на ограниченото време след това и като се има предвид броят на внесените искания и ограничените ресурси, които са на разположение на службите, отговарящи за антидъмпинговите разследвания в Комисията, се стигна до заключението, че извършването на индивидуални разследвания в този случай би представлявало прекомерна тежест.
3.4. Нормална стойност
3.4.1. Избор на държава аналог
(55)
След налагането на временните мерки разследването продължи с избор на подходяща държава аналог. В тази връзка беше извършена проверка на място в обектите на тайландския производител износител, който представи отговори на въпросника, посочен в съображение 87 от регламента за временните мерки. След като беше разгледана и проверена информацията, предоставена от оказалия съдействие производител от Тайланд, все пак се стигна до заключението, че тайландският производител не може да предостави достатъчно данни по отношение на видовете продукти, продавани на вътрешния пазар. Поради това беше счетено, че Бразилия следва да се запази като най-подходяща държава аналог.
(56)
Независимо от това информацията, получена от Тайланд, беше използвана в подкрепа на някои от констатациите, направени за Бразилия, особено за нивото на ценовата разлика между марковите и немарковите продукти (вж. съображение 91 по-долу).
(57)
След разгласяването на окончателните мерки едно промишлено сдружение се отзова и оспори избора на Бразилия като подходяща държава аналог. То по същество изтъкна, че единствената причина Бразилия да бъде избрана изглежда се основава на факта, че нито една друга държава не е подходяща. Това твърдение не може да бъде прието. От съображения 84-88 от регламента за временните мерки ясно следва, че Бразилия беше счетена за подходяща държава аналог въз основа на фактическата местна пазарна ситуация. Фактът, че след налагането на временните мерки Комисията продължи да проучва и други възможни държави аналози не води до заключението, че Бразилия не е подходящ избор.
(58)
С оглед на гореизложеното и при липсата на други коментари по същество относно избора на Бразилия като държава аналог, изложеното в съображения от 84-88 от регламента за временните мерки се потвърждава.
3.4.2. Определяне на нормалната стойност
(59)
След разгласяването на временните мерки няколко заинтересовани страни заявиха, че определянето на нормалната стойност е било погрешно, доколкото според твърденията тя не е била установена за продажбите на сходни продукти в Бразилия и, следователно, е довела до изкривени и необективни резултати, особено по отношение на камениновите продукти и други видове на продукта, които не са били произвеждани и продавани в държавата аналог. Някои производители износители твърдяха също, че методологията за определяне на конструираната нормална стойност, посочена в съображение 94 от регламента за временните мерки, не е била надлежно разгласена.
(60)
Коментарите, получени след разгласяването на временните мерки, показват, че методологията, използвана за определяне на нормалната стойност, не е съвсем ясна за някои заинтересовани страни. С цел да се вземат под внимание тези коментари се обяснява допълнително, че методологията за определяне на нормалната стойност е описаната по-долу.
(61)
Като се има предвид, че всички искания за ТДПИ буха отхвърлени, нормалната стойност за всички включени в извадката производители износители от КНР беше определена въз основа на информацията, получена от производителя от държавата аналог, в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(62)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо провери дали продажбите на сходния продукт на независими клиенти в Бразилия са били представителни. Продажбите на оказалия съдействие бразилски производител на сходния продукт бяха счетени за продажби на представителни количества на бразилския вътрешен пазар по отношение на разглеждания продукт, който се изнася за Съюза от производителите износители, включени в извадката. В тази връзка се припомня, че съгласно член 1, параграф 4 от основния регламент „сходен продукт“ означава продукт, който е идентичен, т.е. еднакъв във всяко отношение с разглеждания продукт, или при липсата на такъв продукт - друг продукт, който макар и да не е еднакъв във всяко отношение, притежава характеристики, максимално доближаващи се до тези на разглеждания продукт.
(63)
След това Комисията провери дали тези продажби биха могли да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби за независими клиенти. Продажбите бяха счетени за рентабилни в случаите, в които единичната цена е равна на производствените разходи или по-висока от тях. Съответно бяха определени производствените разходи на оказалия съдействие бразилски производител.
(64)
Тази проверка показа, че за всички видове на продукта повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар надвишават разходите и че среднопретеглената продажна цена на всички видове е равна на себестойността на единица продукция или е по-висока от нея.
(65)
Съответно нормалната стойност, по вид на продукта, беше изчислена като среднопретеглената стойност на действителните цени на вътрешния пазар на всички продажби, независимо от това дали тези продажби са били рентабилни. От това следва, че обратно на това, което е посочено в съображение 94 от регламента за временните мерки, не е била определена конструирана нормална стойност за нерентабилните продажби.
3.4.3. Експортна цена
(66)
Поради липсата на други коментари по отношение на експортните цени се потвърждава изложеното в съображение 95 от регламента за временните мерки.
3.4.4. Сравнение
(67)
След разгласяването на временните мерки няколко заинтересовани страни заявиха, че като цяло методологията, използвана за сравняване на нормалната стойност с експортната цена, е погрешна, тъй като не сравнява сходни продукти, и че обстоятелствата, въз основа на които бяха направени корекции, не са били обяснени в достатъчна степен. По-специално, един производител износител заяви, че при камениновите продукти, които не са били произвеждани и продавани от производителя, използван за аналог, Комисията е следвало да сравни експортната цена с цената на вътрешния пазар за фаянсови изделия, надлежно коригирана, вместо да конструира нормална стойност. Освен това няколко производители износители твърдяха, че за няколко други видове на продукта, произвеждани и продавани от производителите износители, сравнението между експортната цена и средната цена за килограм за немарков вид на продукта, продаван в Бразилия, основаващо се единствено на използвания тип керамичен материал, неизбежно е довело до сравнение между продукти, които не са сходни и по този начин до погрешни резултати. Освен това един производител износител заяви, че корекцията за „марка“ съгласно член 2, параграф 10, буква к), е занижена, докато друг производител износител заяви, че нивото на тази корекция не е основано на надеждни и подкрепени с доказателства данни и следователно не е оправдано. Същият производител износител също така заяви, че експортните му цени следва да се коригират с оглед на разликите в количествата, продавани на различните нива на търговия. Накрая, няколко заинтересовани страни заявиха, че методологията, използвана за корекции за разлики във физически характеристики, не е добре обоснована и не е ясно въз основа на какви данни са извършени тези корекции.
(68)
С оглед на получените коментари методологията, използвана за сравняване на цените и за корекции за целите на сравнимостта на цените съгласно член 2, параграф 10 от основния регламент, беше изменена. Преди всичко за продукти, които на предварителния етап бяха сравнени на базата на средната цена за килограм за немарков продукт въз основа единствено на използвания керамичен материал, сравнението беше направено с най-близкия подобен продукт (вж. съображение 77 по-долу), което позволи по-точното и обективно сравнение на цените.
(69)
Нормалната стойност и експортната цена бяха сравнени на базата на цена франко завода. Дъмпинговите маржове бяха определени чрез сравнение на отделните цени франко завода на включените в извадката износители с продажните цени на вътрешния пазар на производителя аналог на сходния продукт. Някои експортни сделки обаче засягаха нетипични видове на продукти, като например пръстени за салфетки, поставки за ножове и за чайници, за които не беше възможно да се осигури извършването на обективно сравнение. Поради това и като се има предвид, че тези сделки са незначителни, тъй като общата им стойност възлизаше на по-малко от 0,5 % от обема на износа, те бяха изключени.
(70)
С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, бяха направени необходимите корекции, за да се отчетат разликите, които влияят на цените и на тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. При необходимост бяха направени корекции по отношение на разликите във физическите характеристики, нивото на търговия и на други фактори, оказващи влияние върху сравнимостта на цените, а именно „марката“.
(71)
На първо място беше проучено дали се налага корекция по член 2, параграф 10, буква а) за разликите във физическите характеристики.
(72)
В случаите, когато нормалната стойност беше определена въз основа на най-близкия подобен продукт (вж. съображение 68 по-горе), беше направена корекция за разлики във физическите характеристики, за да се гарантира обективност на сравнимостта на цените при сходните продукти.
(73)
По отношение на камениновите продукти експортната цена беше сравнена с цената на продажбите на вътрешния пазар на най-близкия подобен продукт, произвеждан и продаван в държавата аналог, т.е. продажната цена на продуктите, произведени от фаянс, вместо от каменина, но еднакви във всички други аспекти, коригирани нагоре с 5 %, за да отразяват ценовата разлика между каменинови и фаянсови изделия.
(74)
Един производител износител твърди, че производствените разходи и цената на дребно на фаянсовите продукти са по-високи, отколкото при каменинови продукти. Съответно експортната цена за неговите каменинови продукти е следвало да бъде коригирана надолу, а не нагоре. В подкрепа на това твърдение производителят износител разчита до голяма степен на собствените си оценки на производствените разходи, съответно за фаянсови и каменинови изделия, както и на извлечение от ценоразпис, указващ цените на дребно на фаянсови и каменинови изделия.
(75)
Тази информация, която беше представена на много късен етап от процедурата и едва след разгласяването на окончателните мерки, силно се различава от информацията, която беше предоставена на Комисията по време на разследването от други заинтересовани страни, а именно от жалбоподателя, промишлеността на Съюза и производителя в държавата аналог. Всички тези страни са посочили, че камениновите продукти са с по-високо качество, т.е. по-дълготрайни, от фаянсовите продукти и са по-скъпи за производство, тъй като по същество каменината е изпечена при висока температура глина, а фаянсът е изпечена при ниска температура глина. Съответно, камениновите изделия като цяло могат да се продават на по-висока цена. Тази информация се потвърждава и от публично достъпната пазарна информация.
(76)
Освен това следва да се отбележи, че въпросният производител износител не произвежда изделия от фаянс и поради това само е представил приблизителна оценка на производствените разходи за тях. Също така представеният ценоразпис не доказва убедително, че фаянсовите продукти са като цяло по-скъпи от камениновите продукти. Поради това представените доказателства не са достатъчни, за да докажат, че корекцията, направена с цел обективно сравнение на цените между нормалната стойност и експортната цена на каменинови продукти, е погрешна и следователно твърдението се отхвърля.
(77)
По отношение на други видове на продукта, при които сравнението на етапа на временните мерки се основаваше само на средната цена за килограм и керамичния материал, Комисията допълнително анализира разглежданите видове на продукта и сравни експортната цена с най-близкия подобен вид на продукта, произвеждан и продаван в държавата аналог. В случаите, когато имаше разлики само по отношение на незначителна физическа характеристика, напр. тип глазиране или декорация, но всички други основни характеристики на вида на продукта бяха еднакви, продажната цена на най-близкия подобен вид на продукта беше коригирана с действителната разлика в цената, установена за разликите във физическите характеристики. За други видове на продукта, при които се различаваха повече физически характеристики, експортната цена беше сравнена със средната продажна цена на най-близкия подобен продукт. За тези видове на продукта най-близкият подобен продукт също имаше няколко или всички от следните основни физически характеристики: керамичен материал, вид на изделието, основна форма, декорация и глазиране.
(78)
Двама от включените в извадката производители износители заявиха, че подобно на корекциите, които се правят в случаите, в които само една незначителна физическа характеристика е различна, корекция следва да бъде направена и когато повече от една физическа характеристика на най-близкия подобен продукт е различна.
(79)
Следва да се припомни, че за случаите, в които се различаваше само една незначителна физическа характеристика, продажната цена на най-близкия подобен продукт беше коригирана, така че да отчита действителната разлика в цената, установена за въпросната разлика, докато, от друга страна, когато се различаваха повече физически характеристики, сравнението беше направено въз основа на средната продажна цена на продукта с еднакви физически характеристики. Следователно в последния случай не е необходима корекция във връзка с цената за всяка физическа разлика между сходните продукти, тъй като те имат едни и същи основни физически характеристики. Поради тази причина това искане не може да бъде прието.
(80)
Един от производителите износители, посочени по-горе, поиска и допълнителни корекции за разлики във физическите характеристики по отношение на теглото и на белотата на разглеждания продукт. Той заяви, че използва суровина с ниско качество и че, следователно, разходите за неговите продукти и тяхната цена са по-ниски, отколкото тези за сходния продукт, произвеждан в държавата аналог. Поради това неговата експортна цена следва да бъде коригирана в разумен размер. В това отношение на първо място следва да се припомни, че на дружеството не е предоставен статут на работещо в условията на пазарна икономика и че поради това производствените му разходите не бяха проверени. Освен това твърдението, че неговите продукти са около 5 % по-тежки от стандартните продукти, не беше придружено от никакви проверими или подкрепящи документи и следователно беше сметнато за неоснователно. По отношение на белотата, при условие че въпросният производител износител призна в коментарите си, че неговите продукти са с нормална белота, той не успя да обясни какво оправдава корекция в това отношение. Поради това твърденията бяха отхвърлени.
(81)
Друг производител износител заяви, че Комисията не е успяла да сравни някои от неговите експортни продажби с нормалната стойност на съответния най-близък подобен продукт. Този износ засягаше продажби на декорирани продукти чрез несвързан търговец, който, според твърденията, е осигурявал декорацията (декал) безплатно. Вследствие на това експортната цена не е включвала разходите за декорация и е трябвало да бъде сравнена с нормалната стойност, определена за продукти без декорация или, като алтернативен вариант, средната нормална стойност на стоки със и без декорация.
(82)
Следва да се припомни, че производствените разходи не са фактор от значение за сравнимостта на цените, която се основава единствено на сравнението между нормалната стойност и експортната цена за сходни продукти. Също така от предоставената информация е ясно, че разглежданите изнесени продукти наистина са били декорирани, въпреки че според твърденията производителят износител не е поел пълните разходи, свързани с добавената стойност, която може да е резултат от декорацията. Това обаче не е фактор, който би могъл да оправдае ценова корекция за разлики във физическите характеристики със сходния продукт в държавата аналог. Във всеки случай, предвид късния етап на процедурата, на който това твърдение беше изказано, данните, представени в подкрепа на въпросното твърдение, не могат да бъдат проверени. Поради това твърдението се отхвърля.
(83)
С оглед на голямото разнообразие от възможни комбинации в сервизи от керамични съдове, произвеждани и продавани съответно в КНР и в Бразилия, за целите на постигане на обективна сравнимост на цените беше счетено за необходимо различните сервизи да бъдат групирани въз основа на броя и вида на артикулите, комбинирани в даден сервиз. Средната цена на вътрешните продажби в държавата аналог за различните комбинации от сервизи, групирани по този начин, беше сравнена с експортната цена за комбинации от сервизи, попадащи в тези групи.
(84)
Един производител износител заяви, че поради голямото разнообразие от възможни комбинации от продукти, съставляващи сервиз, методологията на групиране не дава възможност за обективно сравнение на цените, тъй като тя не отчита характеристиките на всеки елемент, съставляващ сервиза. Поради това този производител износител твърдеше, че сервизите следва да бъдат изключени от изчислението на дъмпинговия марж.
(85)
Следва да се припомни, че изчисляването на дъмпинга за сервизи се основава на сравнение между средната цена за килограм, а не за всеки отделен артикул. Следователно не е необходимо да се установи точната комбинация от различни изделия във всеки сервиз за целите на обективно сравнение на цените по отношение на сервизите. Използваната методология на групиране взема предвид основните характеристики на различните комбинации от сервизи, доколкото сервизите са определени например като сервизи за кафе и/или за чай, сервизи за хранене или други сервизи, както и броят на комбинираните изделия. При тези обстоятелства се счита, че е направено обективно сравнение по отношение на сервизите по смисъла на член 2, параграф 10 от основния регламент. От това следва, че твърдението не може да бъде прието.
(86)
Освен това, както се посочва в съображение 99 от регламента за временните мерки, разследването установи, че китайските производители износители като цяло класифицират продукта си според качеството в до пет различни класа от А до Д, между които съществуват значителни ценови разлики. По-голямата част от износа за Съюза се състои обаче от клас А, Б или В или комбинация от тях. Тази класификация обаче не е универсална или основана на общи стандарти, обхващащи целия сектор, а по-скоро се отнася до конкретни дружества и позволява ценови различия. От друга страна, производителят от държавата аналог продава само стоки с качество, равно на клас А, на вътрешния бразилски пазар и поради това беше счетено, че сравнимостта на цените е нарушена. Следователно експортната цена беше коригирана нагоре до китайския клас А, за да бъде сравнима с продукта, продаван от избрания за аналог производител на бразилския пазар. Равнището на тази корекция се определя индивидуално за всяко едно от включените в извадката дружества, когато е уместно и на базата на действителната и проверена ценова разлика между различните класове.
(87)
След разгласяването на окончателните мерки един включен в извадката производител износител се представи и изказа твърдението, че част от неговите експортни продажби, които са реализирани чрез несвързан търговец, се е състояла от комбинация от стоки от клас А и клас Б и поради това следва да се извърши корекция на ценовото равнище към клас А. Той заяви, че ценовата разлика възлиза на 25 %, и представи копия на фактурите и ценовите котировки като подкрепящо доказателство.
(88)
Тази информация обаче не беше предоставена по време на разследването, включително при проверката на място или след разгласяването на временните констатации на Комисията. Напротив, по време на цялото разследване този производител посочваше, че изнася продукти само с качество от клас А. Не беше представен пълен ценоразпис, макар че това беше поискано във въпросника, за да може да се извърши количествено определяне на предполагаемите ценови разлики между различните класове, а само ограничен брой ценови котировки. При тези обстоятелства и като се има предвид твърде късният етап от процедурата, на който беше предоставена информацията, нейната надеждност е под въпрос и не може в никакъв случай да бъде проверена. Следователно искането се отхвърля.
(89)
Второ, както е описано в съображение 98 от регламента за временните мерки, беше проучено дали е оправдана корекция за разликите в нивата на търговия съгласно член 2, параграф 10, буква г) от основния регламент. Беше установено, че експортната цена е на различно ниво на търговия от нормалната стойност, тъй като китайският износ се е извършвал основно на едро, а продажбите на вътрешния пазар в държавата аналог се правят и на ниво продажби на дребно. Освен това разследването установи, че и на двата пазара различните дистрибуторски канали въздействат върху нивото на цените, като по този начин нарушават обективната сравнимост на цените между експортната цена и нормалната стойност. Съответно, за да се направи обективно сравнение между експортната цена и нормалната стойност, последната беше определена за всеки вид на продукта и коригирана за всяко ниво на търговията чрез използване на ценовите разлики, установени между различните нива на търговия в държавата аналог. Следва да се припомни, че когато е целесъобразно, в регламента за временните мерки е извършена допълнителна корекция за нивото на търговия въз основа на констатираната разлика по отношение на количествата, продадени на всяко ниво на търговия (съображение 98 от регламента за временните мерки). Тази допълнителна корекция беше счетена за оправдана, тъй като разследването, на етапа на временните мерки, показа, че макар преимуществено китайските експортни продажби да са извършени в значителни количества, по-голямата част от продажбите на вътрешния пазар са реализирани в по-малки количества, което води до ценови разлики на едно и също ниво на търговия. Допълнителното разследване и по-подробен анализ на вътрешните продажби в държавата аналог обаче, противно на временните констатации, показаха, че съотношението между малки и големи количества, продавани от избрания за аналог производител, е сходно с това при китайските производители износители. Съответно тази корекция вече не се счита за уместна или обоснована.
(90)
Трето, както е описано в съображение 100 от регламента за временните мерки, разследването установи, че бразилският производител продава само маркови продукти на бразилския пазар, докато китайските производители износители не изнасят маркови продукти, а по-скоро продукти с търговска марка на разпространителя или немаркови керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня. Марковите продукти обикновено се възприемат от потребителите като продукти, носещи определен престиж, гарантирано качество и дизайн, за които поради това се изискват по-високи пазарни цени, а немарковите продукти и/или продуктите с търговска марка на разпространителя, при едни и същи физически и технически характеристики, обикновено се продават на значително по-ниски цени. Въпреки че добавената стойност на марковите продукти по принцип не може да бъде точно определена количествено сама по себе си, тъй като тя е различна при отделните марки и зависи от много различни фактори, като например възприемане от потребителя, разпознаваемост на марката и други фактори, които не могат да бъдат измерени количествено, в този конкретен случай бразилският производител потвърди, че продуктите с неговата марка могат да бъдат продавани на значително по-високи цени на бразилския пазар, отколкото други продукти, които не са маркови. Освен това в специален доклад относно бразилския пазар за съдове и прибори за сервиране или за кухня беше потвърдено, че бразилските клиенти са изключително силно ориентирани към марковите продукти и че бразилският производител от държавата аналог е добре наложил се и е много известен производител. С оглед на тези факти беше извършено коригиране надолу с 40 % на продажната цена на вътрешния пазар на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент.
(91)
По отношение на горепосочените корекции следва да се припомни, че двама производители износители поставиха под въпрос както основанието, на което е извършена корекцията, така и нивото на корекцията (вж. съображение 67 по-горе). Въпреки това е неоспоримо, че за един марков продукт се изисква по-висока продажна цена, отколкото за еднакъв немарков продукт, и че сравнимостта на цените е засегната от това. Освен това, в допълнение към информацията, предоставена от производителя в държавата аналог, актуални и проверени данни за цените на оказал съдействие производител в Тайланд, както и информацията, получена от един производител от Съюза след разгласяването на временните мерки, потвърдиха, че степента на корекция е подходяща. По-специално за ситуацията на пазара в Тайланд беше установено, че е сравнима с тази на бразилския пазар, тъй като има само няколко известни и отдавна наложили се марки. Следователно тези твърдения не могат да бъдат приети.
(92)
След разгласяването на окончателните мерки нито един производител износител не продължи да поддържа възражението си срещу тази корекция, докато от сдружението на жалбоподателите твърдяха, че корекцията за търговска марка е прекалено висока, по-специално по отношение на продуктите, които не са от порцелан. В подкрепа на това твърдение жалбоподателят посочи ценоразписите и информацията, предоставена от някои производители от Съюза.
(93)
Въпреки че представената информация потвърждава констатациите на Комисията, че добавената стойност на една марка на всеки един пазар е различна за отделните дружества/търговски марки, предоставената информация не е такава, че да постави под въпрос нивото на корекция, което беше определено за марковите продукти, продавани от избрания за аналог производител на вътрешния бразилски пазар, тъй като представената информацията засягаше само пазара на Съюза. С оглед на големия брой производители от Съюза, разнообразието на пазара на Съюза с неговите регионални различия, що се отнася и до ориентацията към маркови стоки, и високия пазарен дял на вноса от Китай, положението на пазара на Съюза е доста различно от това на бразилския пазар. Поради това и с оглед на изложеното в съображения 90 и 91 по-горе, това твърдение не може да бъде прието.
(94)
Както е описано в съображение 101 от регламента за временните мерки, бяха направени допълнителни корекции по отношение на разходите за транспорт, застраховка, обработка и допълнителните разходи, опаковане, кредити, банкови такси и комисиони във всички случаи, в които беше доказано, че те се отразяват върху сравнимостта на цените.
3.5. Дъмпингови маржове
(95)
Поради липсата на коментари методологията, използвана за изчисляване на дъмпинговите маржове, посочена в съображения 102-105 от регламента за временните мерки, се потвърждава.
(96)
След разгласяването на временните мерки Комисията беше информирана, че някои от търговските дружества, които не произвеждат разглеждания продукт, погрешно са били посочени в приложение I към регламента за временните мерки и следователно са подложени на антидъмпинговото мито, определено за оказалите съдействие производители износители. Комисията информира тези дружества за намерението си да заличи имената им от приложение I и им предостави възможността да представят коментари. След като бяха разгледани получените коментари, имената на няколко търговски дружества бяха заличени от приложение I. Когато беше целесъобразно, те бяха заменени със съответния оказал съдействие производител износител.
(97)
Като се вземат предвид извършените корекции на нормалната стойност и на експортната цена, изложени в съображения 67-94 по-горе, и при липсата на допълнителни коментари, окончателните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Мито (%)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd: Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
Невключени в извадката оказали съдействие производители износители
17,9
Всички други дружества
36,1
4. ВРЕДА
4.1. Разглеждан период
(98)
След разгласяването на окончателните мерки няколко от заинтересованите страни отново изказаха твърдението, че разглежданият период следва да започва през 2009 г. вместо през 2008 г., тъй като икономическата криза е започнала през 2008 г. и тенденцията между 2009 г. и 2011 г. би била ясна. По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че 2009 г. не представлява по-целесъобразна година от началото на разглеждания период с оглед на факта, че въздействието на икономическата криза беше напълно осезаемо през тази година, което доведе до значителен спад на потреблението в сравнение с 2008 г. Поради това искането се отхвърля окончателно.
4.2. Производство и промишленост на Съюза
(99)
В съвместно заявление няколко вносители оспориха метода за изчисляване на данните за производството на Съюза, посочен в съображение 108 от регламента за временните мерки. Няколко заинтересовани страни повториха тези коментари след разгласяването на окончателните мерки. По-специално те считаха, че процедурното изискване не е било изпълнено от жалбоподателите, тъй като наличната статистика на PRODCOM е предполагала много по-високо равнище на производството на ЕС на сходния продукт от посочените в същото съображение 240 200 тона, в резултат на което жалбоподателите биха представлявали по-малко от 25 % от производството на Съюза на сходния продукт. Тези страни бяха изчислили размер на производството на Съюза от 313 187 тона по време на РП и бяха стигнали до този резултат чрез използването на пълните данни на PRODCOM за порцеланови керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня и извършване на корекция с 20 % надолу за непорцеланови керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, по аналогия с методиката, прилагана от жалбоподателя и по време на разследването за установяване на обема на вноса.
(100)
В това отношение на първо място следва да се отбележи, че в рамките на задължителния анализ на жалба срещу дъмпингов внос и в съответствие с член 5, параграф 4 от основния регламент службите на Комисията извършиха щателна проверка преди започване на разследването. Комисията анализира данните в жалбата и се свърза с всички известни производители от Съюза и ги прикани да предоставят данни за производството и своята позиция по отношение на жалбата, както и да подпомогнат Комисията при определяне на други възможни производители, ако има такива. Сдружения на производители също предоставиха информация за производството.
(101)
По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че източниците на данни и методологията за определяне на размера на производството на Съюза, използвани за всяка година от разглеждания период, също бяха описани в съображение 107 от регламента за временните мерки, т.е. в съответствие на това, което беше направено на етапа на жалбата, те се основават на данни, предоставени от европейските и националните сдружения, подложени на кръстосани проверки с данните, предоставени от отделните производители, както и с други статистически източници (по-специално PRODCOM).
(102)
Както беше обяснено от жалбоподателите по време на разследването, данните, предоставени от европейското сдружение, що се отнася до порцелановите изделия, са се основавали на данните на PRODCOM за порцеланови съдове и прибори за сервиране или за кухня, тъй като кодът на PRODCOM за този продукт съвпада с порцелановите изделия, обхванати от настоящото разследване. Що се отнася до непорцелановите продукти, данните на PRODCOM не могат да се използват, тъй като обхващат много по-голям брой изделия в сравнение с непорцелановите продукти, обхванати от настоящото разследване. Поради това за тези продукти националните сдружения бяха събрали съответните данни въз основа на своите задълбочени познания за съответните пазари и тези данни са били подложени на кръстосана проверка от европейското сдружение, преди окончателните данни да бъдат предоставени на Комисията. Тези данни бяха актуализирани по време на разследването. Освен това списък на всички известни производители се съдържаше в неповерителното досие и вниманието на Комисията беше насочено към съществуването на още само трима производители в Румъния. Различията между статистиката на PRODCOM и количеството от 240 200 тона произтича от факта, че продуктовият обхват на настоящото разследване не съответстваше на кодовете за статистически данни на PRODCOM що се отнася до непорцелановите продукти, т.е. този обхват е много по-тесен. По отношение на статистиката за вноса на Евростат, тази разлика би могла действително да бъде отчетена, като се извърши корекция с 20 % надолу, но това не беше подходящо в случая с данните за производството на ЕС, докладвани в базата данни PRODCOM. В частност данните от PRODCOM от две държави членки изглеждаха силно завишени при прилагане на същата методология.
(103)
Следователно методологията, използвана от заинтересованите страни и посочена в съображение 99 по-горе, е погрешна. Освен това не беше представено доказателство за това, че производството, докладвано от която и да било държава членка, включително двете държави членки, посочени по-горе, и включено в неповерителното досие, е занижено. Следва също така да се отбележи, че за някои държави членки данните, представени от европейското сдружение и използвани в настоящото разследване, бяха значително по-високи, отколкото ако бяха използвани коригирани данни от PRODCOM. С оглед на горепосоченото не съществува основание за съмнения относно данните за производството, докладвани в рамките на настоящото разследване, и резултата от проверката на представителността.
(104)
Поради липсата на други коментари, изложеното в съображения 107 и 108 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.3. Потребление на Съюза
(105)
В съвместно изявление няколко вносители оспориха стойностите за потреблението на Съюза, посочени в съображение 110 от регламента за временните мерки. Това твърдение се основаваше на погрешното използване на статистическите данни на PRODCOM за производството и продажбите на Съюза, както е обяснено в точка 4.2 по-горе, и поради това се отхвърля.
(106)
Въпреки това, при повторното сверяване със статистическите данни на Евростат за вноса беше установено, че те са били актуализирани след налагането на временните мерки, което е довело до някои незначителни промени. Следователно, за по-голяма изчерпателност, въз основа на тези актуализирани статистически данни на Евростат за вноса и коментари по отношение на продажбите на промишлеността на Съюза, извършени на пазара на Съюза, потреблението на Съюза се е променило, както следва:
Таблица 1
Обем (тонове)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Потребление на Съюза
826 897
687 587
750 828
727 411
Индекс (2008 г. = 100)
100
83
91
88
(107)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 109 и 111-112 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.4. Внос от засегнатата държава
4.4.1. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатата държава
(108)
В съвместно изявление няколко вносители оспориха стойностите, посочени в съображение 113 от регламента за временните мерки. Това твърдение се основаваше на погрешното използване на статистически данни на PRODCOM и поради това се отхвърля.
(109)
Въз основа на актуализираните статистически данни за вноса на Евростат (вж. съображение 106 по-горе) обемът, пазарният дял и средните цени на вноса на разглеждания продукт са се променили, както е изложено по-долу:
Таблица 2
Внос от КНР
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса (в тонове)
535 593
449 325
516 624
486 170
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
96
91
Пазарен дял (%)
64,8
65,3
68,8
66,8
Средна цена на вноса (EUR/тон)
1 274
1 307
1 473
1 498
Индекс (2008 г. = 100)
100
103
116
118
(110)
Актуализираните обеми, стойности и тенденции са почти еднакви с анализираните в регламента за временните мерки. Пазарният дял на вноса от Китай е нараснал от 64,8 % през 2008 г. на 66,8 % през РП. Цената на вноса се е увеличила с почти 18 % през разглеждания период, от 1 274 EUR/тон на 1 498 EUR/тон.
(111)
Една от страните изказа твърдение за пълна липса на връзка между цените и обемите на вноса от Китай. В тази връзка и в съответствие с член 3, параграф 3 от основния регламент трябва да се обърне внимание на това дали е налице значително увеличение на дъмпинговия внос в абсолютен размер или по отношение на производството или потреблението в Съюза. По отношение на въздействието на дъмпинговия внос върху цените се преценява дали в резултат на дъмпинговия внос е налице цена, значително по-ниска в сравнение с цената за сходен продукт на промишлеността на Съюза или дали в резултат на този внос е налице значителен натиск върху цените по друг начин или е налице значително препятстване на увеличението на цените, което би настъпило иначе. Нито един от тези фактори няма достатъчно значение при вземането на решение.
(112)
В контекста на казаното по-горе следва да се отбележи следното. На първо място, когато потреблението на Съюза се е възстановило (2009-2010 г.), е имало значително увеличение на цените на вноса от Китай, което позволява да се предположи, че е налице връзка между двете. Още по-важно е, че развитието на цените на вноса от Китай през разглеждания период следва да бъде оценено в контекста на много голямата разлика в цените, която вече е съществувала през 2008 г. и която се онагледява от средните цени на вноса от Китай (таблица 2) и средните за Съюза продажни цени (таблица 9), описани в регламента за временните мерки. Тези големи ценови разлики се потвърждават от високите нива на подбиване на цените през РП. Поради това нарастването на цената не е попречило на вноса от Китай да увеличи пазарния си дял през разглеждания период. Всъщност този внос е продължил да упражнява изключително силен натиск върху цените на промишлеността на Съюза, които са намалели с 12 % през разглеждания период. Следователно този коментар не може да бъде приет.
(113)
Що се отнася до развитието на цената на вноса (повишаване) и обема на вноса (намаляване) от 2008 до 2011 г. и след това през 2012 г., представено от една включена в извадката група от производители износители от Китай, наблюдаваната тенденция за увеличаване на средните цени на вноса не може да постави под въпрос констатацията за причиняващ вреда дъмпинг по време на РП. Що се отнася до развитието на обемите на вноса от Китай и както вече беше подчертано в съображение 114 от регламента за временните мерки и отново в съображение 109 по-горе, показателят за пазарния дял сочи увеличение на пазарния дял на вноса от КНР с 2 процентни пункта. Освен това и както беше подробно обяснено в съображения 116 и 117 от регламента за временните мерки и в съображение 111 по-горе, налице е било съществено подбиване на цените от страна на вноса от Китай.
4.4.2. Подбиване на цените
(114)
След разгласяването на временните мерки няколко заинтересовани страни поискаха повече информация за изчисленията за подбиването на цените от вече предоставената в съображение 116 от регламента за временните мерки. Доколкото чувствителният характер на тази информация, както и фактът, че на производителите от Съюза беше гарантирана анонимност, позволяват това, беше предоставена допълнителна информация.
(115)
По аналогия на решението, взето след налагането на временните мерки, да се изключат от списъците за изнасяните продукти някои „нетипични“ продукти за целите на изчисляване на дъмпинга (вж. съображение 69 по-горе), тези продукти също бяха изключени от списъците за изнасяните продукти, използвани за изчисляване на вредата. Тази промяна повлия само незначително върху маржовете на подбиване на цените, които поради това останаха в същите граници като посочените в съображение 117 от регламента за временните мерки.
(116)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 113-117 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5. Състояние на промишлеността на Съюза
4.5.1. Общи съображения
(117)
Няколко страни заявиха, че фактът, че по няколко фактора за вредата е настъпило подобрение между 2009 и 2010 г. и РП, показва, че промишлеността на Съюза се развива в положителна насока. Следва да се отбележи обаче, че този анализ е непълен и че той не взима предвид развитието на тези фактори през целия разглеждан период. Обясненията, дадени в съображение 23 от регламента за временните мерки, също трябва да бъдат взети предвид в това отношение.
(118)
По искане на една заинтересована страна се потвърждава, че макроикономическите показатели бяха оценени на равнището на цялата промишленост на Съюза, а микроикономическите бяха анализирани на нивото на включените в извадката производители от Съюза, което включваше дружества, които не са сред жалбоподателите.
(119)
От CCCLA заявиха, че микро- и макроикономически показатели, които са представени във регламента за временните мерки, не са били представителни, тъй като общото производство в Съюза би било много по-високо, отколкото показват данните, използвани в настоящото разследване. С оглед на анализа и заключенията съгласно точка 4.2 по-горе обаче този аргумент се отхвърля.
(120)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 118-121 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.2. Макроикономически показатели
4.5.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(121)
Както е посочено в раздел 4.1 по-горе, няколко вносители оспориха данните за производството, представени в съображение 122 от регламента за временните мерки. Тези данни обаче бяха подложени на кръстосана проверка и се потвърждават.
(122)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 122-124 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.2.2. Обеми на продажбите и пазарен дял
(123)
Актуализацията в таблица 2 не оказва въздействие върху таблици 4 и 5 от регламента за временните мерки.
(124)
Поради липсата на коментари относно обема на продажбите и пазарния дял, съображения 125 и 126 от регламента за временните мерки се потвърждават.
4.5.2.3. Заетост и производителност
(125)
В съвместно изявление няколко вносители оспориха данните за заетостта и производителността, посочени в съображения 127 и 128 от регламента за временните мерки, като твърдяха, че те не съответстват на ситуацията, която описват някои статистически данни на Евростат (8).
(126)
Данните за двата показателя обаче бяха подложени на кръстосана проверка и счетени за точни. Данните, представени от страните, бяха твърде общи и не бяха свързани с производството на сходния продукт. Поради липсата на други коментари относно заетостта и производителността изложеното в съображения 127 и 128 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.2.4. Размер на дъмпинговия марж
(127)
Поради липсата на коментари по отношение на размера на дъмпинговия марж изложеното в съображение 129 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.3. Микроикономически показатели
4.5.3.1. Складови наличности
(128)
В съвместно изявление няколко вносители оспориха данните за складовите наличности, представени в съображение 130 от регламента за временните мерки, и тяхното значение в сравнение с публично достъпни данни по отношение на някои производители от Съюза. Те също така изразиха несъгласие с твърдението, че промишлеността на Съюза работи основно по поръчка.
(129)
По отношение на въпроса за работата по поръчка разследването потвърди, че това е така за включените в извадката производители от Съюза, както и че е обичайна практика в сектора. Освен това данните за складовите наличности, представени във регламента за временните мерки, се отнасяха до проверени данни за складовите наличности на включените в извадката производители от Съюза, които се смятат за най-надеждните данни.
(130)
След разгласяването на окончателните мерки горепосочените коментари бяха повторно представени, но не бяха представени нови аргументи. Поради липсата на допълнителни коментари относно складовите наличности изложеното в съображение 130 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.3.2. Продажни цени
(131)
Поради липсата на коментари по отношение на данните за продажните цени, посочени в регламента за временните мерки, изложеното в съображение 131 от временния регламент се потвърждава.
4.5.3.3. Рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал и заплати
(132)
След разгласяването беше установена техническа грешка при изчисляването на нетната печалба на промишлеността на Съюза и възвръщаемостта на инвестициите (ВИ). Тази грешка беше поправена и коригираните данни са, както следва:
Таблица 3
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Нетна печалба от продажбите на Съюза за несвързани клиенти (% от нетния оборот)
3,8
2,8
-0,5
3,2
Индекс (2008 г. = 100)
100
74
-13
84
ВИ (нетна печалба в % от нетната счетоводна стойност на инвестициите)
16,4
6,3
-6,8
20,5
Индекс (2008 г. = 100)
100
38
-41
125
(133)
Посочената по-горе корекция не повлия съществено върху временните констатации по отношение на тези два показателя. Въпреки това, среднопретегленото ниво на печалбата на включените в извадката производители по време на разглеждания период е било малко по-ниско от временно установеното, като се е понижило от 3,8 % на 3,2 % (вместо от 4,2 % на 3,5 %). Възвръщаемостта на инвестициите до голяма степен е следвала тенденцията, наблюдавана при печалбата, но, както беше посочено и от няколко заинтересовани страни след разгласяването на окончателните мерки, през разглеждания период се е развивала преди всичко положително, а не отрицателно.
(134)
Една от заинтересованите страни оспори нестабилното финансово състояние на промишлеността на Съюза в началото на разглеждания период, както е посочено в съображение 134 от регламента за временните мерки. Тази страна твърдеше, че само вреда, причинена от дъмпинг, може да се вземе под внимание и че не е бил установен дъмпинг за друг период освен за 2011 г. Позоваването на състоянието на промишлеността на Съюза в това съображение обаче беше направено само с цел да се анализира въпросът дали печалбата, реализирана в началото на разглеждания период, може да се вземе предвид като представителна за печалбата на промишлеността при нормални условия. Беше установено, че това не е възможно.
(135)
Няколко страни оспориха служещото за сравнение равнище на печалба, посочено в съображение 135 от регламента за временните мерки, и/или предложиха други (по-ниски) показатели за сравнение.
(136)
Група китайски производители износители заявиха, че нивото на печалба през РП показва добър процент на рентабилност. Това твърдение обаче не беше подкрепено с факти. Друга от страните също заяви, че нивата на печалба, представени в регламента за временните мерки, могат да се считат за нормални нива и тази страна се позова на публично достъпни данни за печалбата на германски производител между 1999 и 2007 г. Още една заинтересована страна заяви, че равнището на печалбата през РП, изложено в регламента за временните мерки, би могло да се счита за „нормално“ въз основа на заключенията на проучване, осъществено от Комисията (9), което включваше данни за печалбата на германски производител между 2004 и 2007 г. Подобни твърдения бяха получени след разгласяването на окончателните мерки.
(137)
В това отношение следва да се припомни, че в регламента за временните мерки беше направено заключението, че печалбата, реализирана в началото на разглеждания период, не може да се счита за нормална печалба, тъй като промишлеността на Съюза в този момент вече е била в нестабилно състояние, както е обяснено в съображение 134 от временния регламент. Освен това беше установено, че публично достъпните данни за печалбата на германски производител за периода 1999-2007 г., посочени по-горе, засягат не само производствените дейности, свързани с керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, но също и други важни сегменти. Що се отнася до проучването на Комисията, посочено в съображение 136 по-горе, с оглед на обхвата, целта и момента на провеждане на това проучване то не беше сметнато за подходяща основа за определяне на рентабилността. Например, по отношение на разглеждания продукт, то се отнася само до рентабилността на едно дружество. На последно място, и трите изявления, посочени в съображение 136, които са в противоречие с изявлението, посочено в съображение 141 по-долу, не са достатъчно подкрепени с факти. Поради това се потвърждава, че процентът на печалбата (3,2 %), наблюдаван по време на РП, не може да бъде смятан за приемлив за този продукт.
(138)
Една от заинтересованите страни заяви, че равнищата на печалба за вътрешния дизайн, обзавеждането и/или храните в секторите за търговия на дребно в Швеция следва да се използват като база за сравнение. Като се има предвид обаче, inter alia, разликата в нивата на инвестиции за секторите на производството и на търговията на дребно, това твърдение следва да бъде отхвърлено.
(139)
След разгласяването на окончателните мерки една от страните заяви, че да се смята за разумна печалбата от 6 %, установена в рамките на разследването относно обувките, за нормално равнище на печалба в настоящия случай не би било целесъобразно, тъй като то е било установено през 2006 г., когато икономическите обстоятелства са били много по-благоприятни в сравнение с 2013 г. Този довод не може да бъде приет. На първо място, страната се позовава на икономическите обстоятелства като цяло, а не на конкретната ситуация на пазара за съдове и прибори за сервиране. Вярно е, че потреблението е спаднало значително през 2009 г., но след това се е възстановило в значителна степен. Още по-важно е, че развитието на потреблението следва не се разглежда изолирано. Предвид големия обем на дъмпинговия внос (пазарен дял от 66,8 %), равнището на дъмпинга (дъмпингови маржове от 13,1 % до 36,1 %) и нивото на подбиване на цените (от 26,5 % до 47,6 %), състоянието на конкуренцията на пазара на Съюза би било много по-различно, ако вносът бе извършен на недъмпингови цени. Поради тази причина аргументът следва да бъде отхвърлен.
(140)
Някои други страни предложиха база за сравнение, използвана в друго антидъмпингово разследване, т.е. разследването относно керамичните плочки (10). След разгласяването на окончателните мерки бяха получени подобни коментари. Следва обаче да се отбележи, че керамичните плочки, за разлика от обувките от естествена кожа и съдовете и приборите за сервиране, не могат да се разглеждат като потребителски продукт по същия начин. Например честотата, с която домакинствата купуват или заменят керамичните съдове и прибори за сервиране и начинът, по който те се предлагат на пазара и, в крайна сметка, се продават на потребителите са по-близки до тези при обувките от естествена кожа, отколкото при керамичните плочки. Поради това искането за използване на целевата печалба, приложена и в разследването относно керамичните плочки, се отхвърля.
(141)
Жалбоподателите твърдяха, че използваното за сравнение ниво на печалбата следва да бъде по-скоро над 10 %, тъй като производството на продукти от областта на съдовете и приборите за сервиране е капиталоемка дейност, която освен това изисква висока степен на нови инвестиции и иновации. Макар да беше потвърдено, че действително разглежданото производство е капиталоемко и налага непрекъснати инвестиции, информацията, предоставена в подкрепа на това твърдение, не може да промени временно използвания за сравнение показател. Разследването не стигна до заключението, че този използван за сравнение показател би бил най-подходящият за всички производители от Съюза.
(142)
Група от вносители оспори данните за рентабилността в регламента за временните мерки и изчисли рентабилността въз основа на данните за производствените разходи, данните за продажните цени и обеми в Съюза и данните за експортните продажни цени във временния регламент, като стигна до заключението, че промишлеността на Съюза всъщност е реализирала печалба от 6 % през РП. Това изчисление обаче е грешно, тъй като то комбинира данни от различни източници (включените в извадката производители от Съюза, промишлеността на Съюза като цяло и Евростат).
(143)
Поради липсата на допълнителни коментари в това отношение с настоящия регламент се потвърждава изложеното в съображения 132-137 от регламента за временните мерки.
4.5.3.4. Производствени разходи
(144)
В съвместно изявление няколко вносители заявиха, че данните за производствените разходи в съображение 138 от регламента за временните мерки не съответстват на развитието на разходите за труд и енергия, което показват данните на Евростат. Страните подчертаха, че разходите за труд са нараснали в държавите членки. Също така развитието на разходите за енергия в Съюза не подкрепя заключението за намаляване на производствените разходи.
(145)
В това отношение се отбелязва, че разходите за труд и енергия, представени от страните, са твърде общи. Освен това фактът, че промишлеността на Съюза е успяла да намали производствените разходите през период, когато общата тенденция е в обратна посока, показва изключителните усилия, положени от промишлеността на Съюза за намаляване на разходите и запазване на конкурентоспособността.
(146)
Данните за производствените разходи, изложени в регламента за временните мерки, представляват проверените производствени разходи за включените в извадката производители от Съюза. Поради липсата на други коментари изложеното в съображение 138 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.3.5. Заключение относно вредата
(147)
Няколко страни оспориха заключението относно вредата, изложено в регламента за временните мерки, въз основа на това, че има подобрение по няколко показателя за вреда през последната част от разглеждания период. Този въпрос обаче не може да постави под съмнение факта, че повечето от показателите за вреда са се влошили през разглеждания период. Това влошаване на показателите за вреда се наблюдава за повечето макроикономически показатели, като например производствен обем, капацитет, продажби за несвързани клиенти, заетост, както и за показателите за вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като например рентабилност и инвестиции.
(148)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 139 и 143 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
5.1. Въведение
(149)
Поради липсата на коментари относно съображение 144 от регламента за временните мерки изложеното в посоченото съображение се потвърждава.
5.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(150)
Няколко страни оспориха заключението, изложено в съображение 148 от регламента за временните мерки. При все това, макар че някои от процентите, които бяха посочени в съображения 145 и 147 от регламента за временните мерки, бяха леко променени, както беше обяснено по-горе, това не променя фактите и заключенията, съдържащи се в съображения 145 - 148 от временния регламент.
(151)
В действителност, като се има предвид развитието на пазарния дял на дъмпинговия внос от Китай, е ясно, че няма противоречие между съображение 147 от регламента за временните мерки, по-специално по отношение на твърдението, че понижаването на продажните цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза и нейната рентабилност могат да се отдадат на ценовия натиск, предизвикан на пазара на Съюза от дъмпинговия внос от КНР, и промените в пазарния дял на промишлеността на Съюза, както се твърди от една от страните.
(152)
Освен това фактът, че цените на вноса от КНР са се увеличили през разглеждания период, както беше посочено от няколко страни, не променя констатацията за подбиване на цените и причиняващ вреда дъмпинг през РП.
(153)
Поради липсата на други коментари във връзка с въздействието на дъмпинговия внос, изложеното в съображения 145-148 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3. Въздействие на други фактори
5.3.1. Внос от трети държави, различни от засегнатата държава
(154)
Както е посочено в съображение 106 по-горе, след налагането на временните мерки бяха актуализирани данните от Евростат относно вноса. При извършването на кръстосана проверка на тези нови данни с предишни данни, съдържащи се в регламента за временните мерки, беше открита техническа грешка в изчисляването на стойностите за вноса от Тайланд и Турция. Тази грешка беше коригирана и, съответно, окончателните данни относно вноса на сходния продукт от трети държави въз основа на данните от Евростат са, както следва:
Таблица 4
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от всички други трети държави (тонове)
100 972
81 464
81 595
89 146
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
81
88
Пазарен дял (%)
12,2
11,8
10,9
12,3
Средна цена на вноса (EUR/тон)
2 378
2 354
2 590
2 519
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
109
106
Обем на вноса от Турция (в тонове)
26 978
25 303
25 485
29 336
Индекс (2008 г. = 100)
100
94
94
109
Пазарен дял (%)
3,3
3,7
3,4
4
Средна цена на вноса (EUR/тон)
2 776
2 649
2 802
2 855
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
101
103
Обем на вноса от Тайланд (тонове)
25 916
20 660
20 600
25 213
Индекс (2008 г. = 100)
100
80
79
97
Пазарен дял (%)
3,1
3
2,7
3,5
Средна цена на вноса (EUR/тон)
1 246
1 183
1 403
1 356
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
113
109
(155)
Вносът от трети държави е намалял с 12 % през разглеждания период, докато пазарният дял на този внос е останал сравнително стабилен.
(156)
Следва да се отбележи, че средните вносни цени от други трети държави са нараснали с 6 % през разглеждания период и са останали значително по-високи от средните продажни цени на китайските експортни продажби (с 68 % през РП).
(157)
Преди публикуването на регламента за временните мерки от CCCLA отбелязаха, че вносът от Турция се е увеличил с 8 % между 2010 г. и 2011 г., като за цените на вноса от Турция се твърди, че са били само с около 20 % по-високи от цените на вноса от Китай. След това няколко страни оспориха заключението на регламента за временните мерки, що се отнася до вноса от Турция.
(158)
Като се има предвид, че действително беше налице явна грешка в отчитането на вноса от Турция в регламента за временните мерки, както и актуализираните данни, посочени по-горе, нищо не дава основания да се предположи, че вносът от Турция, предвид неговите цени и пазарен дял, може да наруши причинно-следствената връзка между износа от Китай на разглеждания продукт и понесената от промишлеността на Съюза вреда. Следва също да се отбележи, че невключването на вноса с произход от Турция в жалбата не може да се определи като дискриминационно, тъй като към момента на започване на разследването не са били налице достатъчно доказателства за съществуването на дъмпинг, вреда и причинно-следствена връзка, що се отнася до вноса от Турция.
(159)
През целия разследван период пазарният дял на вноса от Тайланд не е надхвърлял 3,5 %.
(160)
Поради горепосочените причини се стигна до заключението, че вносът от други трети държави не е повлиял съществено върху състоянието на промишлеността на Съюза до степен, нарушаваща причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
5.3.2. Пазарни сегменти
(161)
Поради липсата на нови коментари относно пазарните сегменти изложеното в съображения 156-158 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.3. Потребление и търсене
(162)
Една от страните предположи, че вредата може да се обясни с дългосрочно намаляване на търсенето на продукти, произведени в Съюза. Разследването обаче не потвърди наличието на такава тенденция, както вече беше обяснено в съображение 112 от регламента за временните мерки.
(163)
Поради липсата на други коментари по отношение на потреблението и търсенето изложеното в съображения 159-166 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.4. Износ от промишлеността на Съюза
(164)
Една от страните посочи, че през разглеждания период средните експортни цени на Съюза са били по-ниски от средните продажни цени на пазара на Съюза. Това би могло да се отрази на способността на промишлеността на Съюза да прави нови инвестиции или да наема нови служители. Подобен аргумент беше изложен отново след разгласяването на окончателните мерки. Както вече беше посочено в съображение 169 от регламента за временните мерки обаче, повечето от показателите за вреда не могат да бъдат повлияни от резултатите на експортните продажби. Освен това може да се изтъкне аргументът, че тези продажби са били начин за частично компенсиране на вредата, претърпяна на пазара на Съюза. Освен това поради факта, че средните цени са изчислени, като се раздели общата стойност на продажбите на сходния продукт на общият обем на тези продажби, различно продуктово съдържание на продажбите, реализирани на пазара на Съюза в сравнение с експортните продажби, също може да доведе до съществени различия в средните продажни стойности като цяло. Накрая, тези експортни продажби са представлявали по-малко от 37 % от общия обем на продажбите на промишлеността на Съюза, т.е. основен пазар за промишлеността на Съюза все още без всякакво съмнение е бил вътрешният пазар на Съюза. Поради това аргументът, че тези експортни продажби са нанесли вреда на промишлеността на Съюза до степен, нарушаваща причинно-следствената връзка между вноса от КНР и вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се отхвърля.
(165)
Поради липсата на нови коментари по отношение на износа, осъществяван от промишлеността на Съюза, изложеното в съображения 167-170 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.5. Премахване на квотите за внос
(166)
След въвеждането на временните мерки друга от страните изказа предложението, че премахването на квотите за внос е имало въздействие върху производителите от Съюза през разглеждания период. Въпреки това не бяха представени нови факти, които биха могли да променят заключението в съображение 173 от регламента за временните мерки.
(167)
Поради липсата на нови подкрепени с факти коментари по отношение на премахването на квотите за внос, изложеното в съображения 171-173 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.6. Антиконкурентни практики на пазара на Съюза
(168)
След налагането на временните мерки някои страни изказаха твърдението, че разследването за картел, започнато от германските власти, посочено в съображение 175 от регламента за временните мерки, и глобата за картел, посочена в същото съображение, не са били надлежно взети под внимание. По отношения на тези твърдения може да се каже следното в допълнение към това, което вече беше посочено в съображения 174 и 175 от регламента за временните мерки.
(169)
Германското разследване за картел във връзка с твърдения за определяне на цените за периода от юли 2005 г. до февруари 2008 г. все още не е приключило. Тъй като на производителите от Съюза беше гарантирана поверителност и с оглед на факта, че окончателните резултати от текущото германско разследване не са съобщени публично до момента, не е възможно да се коментират подробности относно извършения анализ. Въпреки това може да бъде потвърдено, че нито един от включените в представителната извадка производители от Съюза не е предмет на посоченото текущо разследване. Разследването стигна също така до заключението, че микроикономическите показатели не са били повлияни от разследваните практики, а макроикономическите показатели са били повлияни само в много ограничена степен, ако изобщо са били повлияни.
(170)
Що се отнася до констатациите относно картелирането по отношение на обзавеждането за баня, следва да се припомни, че активно картелиране с цел определяне на цените беше установено за периода между 1992 г. и 2004 г. и че само един от глобените производители развива дейност и в сектора за съдове и прибори за сервиране или за кухня. Данните, предоставени от този производител по отношение на представителността и вредата, не се влияят от практиките на картелиране, тъй като са използвани само данните, които се отнасят за съдовете и приборите за сервиране или за кухня на този производител, а не неговите обобщени данни. Следователно глобата, свързана с този картел, не е засегнала данните, предоставени от този производител. Припомня се още, че периодът на определяне на цените е бил много преди разглеждания период. Тъй като самоличността на производителите от Съюза е поверителна, тя не може да бъде разгласена, независимо дали дружеството е включено в извадката. Въпреки това, ако даден включен в извадката производител от Съюза беше отразил в счетоводните си документи елементи (например санкцията за картелиране), влияещи на неговата ситуация по отношение на вредата за целите на настоящото разследване, разследващият орган щеше да ги изолира, за да могат съответните фактори за вредата да не бъдат изкривени.
(171)
Следователно твърденията за въздействието на горепосочените разследвания за картел върху анализа на вредата и причинно-следствената връзка се отхвърлят.
(172)
Една от заинтересованите страни посочи, че има незаконни договорености относно цените и разпределянето на пазара между производителите от Съюза, но не предостави никакви доказателства в подкрепа на това твърдение и поради това твърдението се отхвърля.
(173)
Поради липсата на нови коментари относно антиконкурентните практики на пазара на Съюза изложеното в съображения 174-176 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.7. Методи на производство
(174)
Поради липсата на нови коментари относно методите за производство изложеното в съображения 177 и 178 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(175)
Един от вносителите повтори подобни твърдения след разгласяването на окончателните мерки, като заяви, че има разлики в производствените методи, използвани от производителите на Съюза, в сравнение с по-занаятчийските методи на китайските заводи. Не бяха представени обаче никакви съществени доводи, които биха могли да променят заключението, направено в съображение 178 от регламента за временните мерки, и поради това твърдението се отхвърля окончателно.
5.3.8. Пазари на употребявани стоки
(176)
Поради липсата на нови коментари относно пазарите на употребявани стоки изложеното в съображения 179 и 180 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.9. Икономическата криза
(177)
Една от страните заяви, че в съображение 183 от регламента за временните мерки е представен погрешен анализ на ситуацията през периода на икономическо възстановяване между 2010 и 2011 г. и че въздействието на икономическата криза е занижено. Тези коментари бяха повторени след разгласяването на окончателните мерки. Тези твърдения обаче бяха неоснователни. Трябва също така да се подчертае, че в цитираното съображение се заявява, че дъмпинговият внос от Китай е засилил въздействието на икономическия спад. По отношение на въздействието на икономическата криза в съображение 184 от регламента за временните мерки ясно се посочва фактът, че икономическата криза може да е допринесла за лошите резултати на промишлеността на Съюза, въпреки че не би могла да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и ситуацията, при която е нанесена вреда на тази промишленост през РП.
(178)
Поради липсата на нови коментари относно икономическата криза изложеното в съображения 181-184 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.10. Други фактори
(179)
В съвместно изявление няколко вносители твърдяха, че спадът в заетостта е нормално развитие за производството на потребителски стоки. Това твърдение обаче не беше обосновано. Освен това, дори ако тази тенденция би била нормална в този сектор, това не би могло да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и значителната загуба на работни места в сектора. Поради това твърдението се отхвърля.
(180)
Една от страните заяви, че продължаващите структурни дефицити на промишлеността на Съюза във връзка със съществуващия свръхкапацитет, показан в таблица 3 от регламента за временните мерки, биха могли да нарушат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата, понесена от производителите от Съюза. По отношение на този аргумент, въпреки че промишлеността на Съюза вече е била в нестабилно състояние в началото на разглеждания период и е преминала през процес на преструктуриране, разследването потвърди, че тя е била конкурентоспособна и е отговаряла добре на търсенето от страна на всички пазари. Що се отнася до таблица 3 от регламента за временните мерки, намаляването на производството трябва да се разглежда заедно с натиска, произтичащ от големия обем на вноса на ниски цени от КНР, тъй като износът на промишлеността на Съюза е останал стабилен. Поради това искането не можа да се приеме.
(181)
Една от страните изложи становището, че Комисията е пропуснала да разгледа кумулативното въздействие на всеки от другите фактори за вредата. Това твърдение също бе изказано от някои страни след разгласяването на окончателните мерки. Като се имат предвид обаче резултатите от разследването във връзка с различните други посочени фактори, не е възможно техният кумулативен ефект да е могъл да наруши причинно-следствената връзка. Всъщност въздействието на повечето от другите фактори, които бяха посочени, е малко, ако изобщо има такова.
(182)
Една от страните беше на мнение, че разследващият орган не е успял да направи разграничение между едновременна проява и причинно-следствена връзка. Представената информацията в подкрепа на това твърдение обаче далеч не беше убедителна в това отношение и поради това твърдението се отхвърля.
(183)
Поради липсата на нови коментари относно другите фактори, изложеното в съображения 185-190 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(184)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображение 191 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
6.1. Предварителни забележки
(185)
Поради липсата на коментари изложеното в съображение 192 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(186)
Неоказал съдействие полски производител приветства мерките, докато неоказал съдействие производител от Обединеното кралство с интерес в областта на вноса на разглеждания продукт се противопостави на мерките. Втората страна смята, че митата биха имали отрицателно въздействие върху онези производители, които допълват продуктовата си гама с вноса от КНР и са се приспособили към глобализацията чрез стопански модел, при който работата с висока добавена стойност се извършва в Съюза. Освен това клиентите биха били склонни в по-малка степен да си купят техните продукти, защото те вече няма да предлагат пълната гама от продукти.
(187)
Що се отнася до твърдението на втората страна, положението на това дружество беше разгледано. Беше установено, че китайският внос на съдове и прибори за сервиране представлява много малка част от общия обем на вноса. Дружеството заяви обаче, без да разясни това по-подробно, че този внос е важен за него. Дружеството не предостави никакви данни за собственото си производство. Според финансовите отчети през 2011 г. печалбата на дружеството преди облагане с данъци от общия оборот е била над 10 %, от които по-голямата част са постигнати на пазарите извън ЕС (не бяха предоставени данни за разглеждания продукт). На тази основа не може да се очаква, че налагането на мерки застрашава жизнеспособността на това дружество. Що се отнася до твърдението, че много други дружества също биха срещали затруднения в резултат от мерките, не бяха представени конкретни доказателства. Освен това според отговорите, получени по време на етапа преди започване на процедурата, и изявленията, получени след това, нищо не показва, че съществува значителен брой дружества в такава ситуация.
(188)
Въздействието на митата върху производствените дейности на промишлеността на Съюза би било положително. Всъщност след неотдавнашното налагане на временни антидъмпингови мита са докладвани няколко положителни промени в това отношение.
(189)
Горепосоченото положително развитие потвърждава твърдението на жалбоподателите, че производството на Съюза може да бъде увеличено в значителна степен в много кратък срок, като се използват заводите, техниката и работната сила, които вече са на разположение, а още по-големи увеличения ще бъдат осъществими в дългосрочен план. Следователно предприемането на мерки срещу нелоялни ценови практики на пазара е от полза за тях, тъй като новото ценово равнище ще насърчи производството на повече продукти в Съюза, било то под формата на големи или малки поръчки, специално проектирани или масови немаркови продукти. То би довело до създаването на нови работни места, при които се използват различни видове умения, и съответно би намаляла безработицата.
(190)
Що се отнася до невъзможността да се предлага пълна гама продукти, това твърдение не може да бъде прието, тъй като потребителите се нуждаят от непрекъснато променяща се гама продукти и от съществуването на няколко източници на предлагане.
(191)
Поради липсата на други коментари по отношение на интереса на промишлеността на Съюза изложеното в съображения 193-198 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6.3. Интерес на несвързаните вносители
(192)
Двамата най-големи вносители, включени в извадката, оспориха своето равнище на съдействие по отношение на изчерпателността на данните за тяхната рентабилност и маржа между цените на закупуване и препродажба на несвързани клиенти, а един от тях оспори констатацията, че е отказал достъп до своята счетоводна документация и заяви, че нищо не би се променило, ако беше предоставил достъп. Страните заявиха, че техният размер и стопански модел не им позволява да предоставят толкова подробни данни, колкото се изискват. На окончателния етап се потвърждава, че един от тях отказа отново достъп до счетоводните документи на неговия вносител и че и двете дружества, въпреки че положиха усилия да направят това, не успяха да осигурят изчерпателни и използваеми данни за своята рентабилност и информация за маржа между цените на закупуване и препродажба на несвързани клиенти по такъв начин, че тя да може да бъде използвана от институциите при анализа на положението на несвързаните вносители. Ограничената информация, предоставена от двете дружества за техните цени на закупуване и препродажба, макар и непозволяваща да се правят заключения, беше обаче изцяло в съответствие с общата информация за надценката, получена и обобщена в съображение 202 от регламента за временните мерки.
(193)
В съображение 203 от регламента за временните мерки заинтересованите страни бяха приканени да представят допълнителни, изчерпателни и проверими данни, за да се направи допълнителен анализ на въздействието на мерките върху веригата за доставки.
(194)
След налагането на временните мерки бяха изпратени нови отговори на въпросниците за вносителите от двама несвързани вносители. Също така изявления относно интереса на Съюза бяха получени от други невключени в извадката вносители, едно сдружение за европейска и международна търговия (Foreign Trade Association), шведско сдружение на вносители и търговци на едро и дребно (Svensk Handel), CCCLA и производител от Съюза с интерес в областта на вноса. Нито едно от изявленията не съдържаше убедителни данни за въздействието на мерките върху веригата за доставки.
(195)
Една от страните заяви, че данните за въздействието на митата върху заетостта надолу по веригата са били занижени предвид факта, че статистиката на Евростат показва, че като цяло в търговските предприятия работят повече хора (33 милиона), отколкото в производствените предприятия (31 милиона). При все това представените данни бяха свързани с вноса и производствената дейност като цяло и не могат да бъдат използвани за целите на настоящото разследване.
(196)
В съвместно изявление няколко вносители изразиха твърдението, че петимата вносители, включени в извадката, осигуряват повече от 10 000 работни места, свързани с разглеждания продукт, а не 350, както е посочено в съображение 200 от регламента за временните мерки. Данните бяха проверени отново. Следва да се подчертае, че в рамките на анализа на интереса на вносителите, е взет под внимание броят на работните места, свързани с вноса и препродажбата на разглеждания продукт, включително помощни функции. Заетостта, свързаната с други продукти или друг произход, или свързана с дейности като продажба на едро или търговия на дребно, очевидно следва да не бъде включвана в този брой. Необходимо е да се припомни, че на по-ранен етап от процедурата група от 14 вносители беше изчислила съответния брой на работните места на равнището на вносителите на общо около 7 000. Този брой изглежда е разумна приблизителна оценка, която се основава на екстраполация на ситуацията на включените в извадката вносители до такава степен, че техните данни да могат да се използват.
(197)
Няколко страни изразиха недоволство във връзка с големия размер на брутния марж, съдържащ се в съображение 202 от регламента за временните мерки, като твърдяха, че той е подвеждащ. Разследването обаче показа, че по-голямата част от вносителите, които отговориха на въпросите за подбор на извадка от вносители, са заявили брутен марж между цената на закупуване и на препродажба между 50 % и 200 %, а включените в извадката вносители са в сходна ситуация. Освен това след разгласяването на временните мерки жалбоподателите представиха няколко примера в подкрепа на информацията, съдържаща се в публикацията, посочена в съображение 202 от регламента за временните мерки, т.е. потвърждаващи съотношението вносна цена - цена на дребно на разглеждания продукт.
(198)
Производител от Обединеното кралство с интерес в областта на вноса обясни, че тези маржове са необходими за покриване на определени разходи, направени на територията на Съюза. Не бяха предоставени данни, които да дадат възможност за изчисляване на тези маржове на основата на оборота.
(199)
Тъй като само от трима от включените в извадката вносители бяха получени и проверени използваеми данни за печалбата от дейности по вноса, свързани с разглеждания продукт, а тези трима вносители представляваха само около 3 % от вноса на въпросния продукт, съответната среднопретеглена стойност на печалбата не беше счетена за позволяваща заключения и поради това не е посочена в регламента за временните мерки. Следва да се отбележи обаче, че тази среднопретеглена печалба беше добра (между 6 % и 10 % - посочват се само приблизителни граници от съображения за поверителност).
(200)
Един вносител твърдеше, че няма достатъчно производство на цветни каменинови изделия в Съюза и че те нямат алтернатива освен вноса от КНР. Същото твърдение беше изказано след разгласяването. Разследването обаче установи, че цветни каменинови изделия могат да се закупуват от няколко източника, включително от производители от Съюза. Освен това производителите от Съюза притежават производствен капацитет, който им позволява да увеличат продажбите си на пазара на Съюза.
(201)
Информацията, събрана по време на разследването, не позволи правилно количествено определяне на степента, до която вносителите биха били в състояние да предадат по веригата увеличенията на цената на закупуване в резултат на предложените нива на митата. Ако към вноса от КНР обаче се приложи окончателно антидъмпингово мито и като се има предвид предоставената информация за брутния и нетния марж, няма никакви данни за това, че жизнеспособността на стопанската дейност на вносителите е застрашена. Един от вносителите също така заяви, че големите пазарни оператори и вносители, чиято основна дейност не е свързана с керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, няма да бъдат повлияни отрицателно.
(202)
Поради това се приема заключението, че налагането на мерки на предложените нива няма значително отрицателно въздействие върху състоянието на несвързаните вносители на разглеждания продукт като цяло.
(203)
Поради липсата на допълнителни нови коментари по отношение на интереса на несвързаните вносители изложеното в съображения 199-211 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6.4. Интерес на други стопански отрасли
(204)
В допълнение към поканата, съдържаща се в съображение 203 от регламента за временните мерки, в деня на публикуването на временните мерки Комисията се свърза пряко със съответните търговци на дребно и сдружения на търговци на дребно, вносителите, за които е възможно да осъществяват търговия на дребно, както и дизайнерите, които бяха известни на Комисията, и ги прикани да попълнят съответните въпросници. Някои получатели, които първоначално твърдяха, че са търговци на дребно, отговориха, че не са засегнати от разследването, тъй като не развиват такава стопанска дейност. В крайна сметка Комисията получи седем нови отговора на въпросника за търговците на дребно. Тези седем търговци на дребно представляват 1 % от вноса от КНР през РП. Повечето от тези отговори бяха недостатъчни в много отношения, но въпреки това бяха анализирани, доколкото това е възможно. Не бяха получени отговори на въпросника за дизайнерите.
(205)
Информацията, получена по този начин, по същество не предостави никакви нови доказателства относно интереса на други стопански отрасли, които биха могли да поставят под съмнение заключението, направено в съображение 217 от регламента за временните мерки.
(206)
След публикуването на временните мерки изявления относно интереса на Съюза бяха получени от други стопански отрасли, включени и невключени в извадката вносители (в това число и полски вносител, развиващ дейност с рекламни изделия), едно сдружение за европейска и международна търговия (Foreign Trade Association), шведско сдружение на вносители и търговци на едро и дребно (Svensk Handel), няколко търговци на дребно, CCCLA и осем предприятия за печене на кафе (седем от тях са разположени в Италия, а седалището на едно от тях е в Австрия).
(207)
Предприятията за печене на кафе заявиха, че поради много малкия брой производители от Съюза, обслужващи техния пазар (максимум 5), по-голямата част от които извършват внос от КНР, пряко или чрез свързани с тях дружества, както и много големия брой предприятия за печене на кафе (1 500-3 000), мерките на нивото, предлагано на временния етап, може да им попречи да си набавят точно същите стоки в бъдеще. Това твърдение не може да бъде прието. Първо, окончателните мерки са на по-ниско ниво от временните мерки. Второ, разследването разкри, че производителите от Съюза са в състояние да продължават да разгръщат своя производствен потенциал и да продължават да обслужват сектора за печене на кафе, в случай че вредата, причинена от дъмпинговия внос от КНР, бъде отстранена. Предвид големия брой производители от Съюза е много вероятно броят на производителите от Съюза, които биха могли да поемат поръчките от предприятията за печене на кафе, да е повече от пет.
(208)
Предприятията за печене на кафе изтъкнаха, че антидъмпинговите мерки ще навредят на техния износ поради загуба на конкурентоспособност и възможни ответни мерки от страна на китайските органи. Не са налице обаче доказателства, които да сочат, че нивото на наложените мерки би довело до подобна загуба на конкурентоспособност, като се има предвид също така, че други членове на СТО са наложили антидъмпингови мерки, засягащи този вид на продукта. Твърдението за ответни действия също беше счетено за необосновано.
(209)
Предприятията за печене на кафе заявиха, че антидъмпинговите мерки неизбежно ще доведат до общ спад в техния бизнес, до намаляване на продажбите им, до общо увеличение на цените на кафето в сектора на хотелиерството, ресторантьорството и кетъринга и до спад в качеството на стоките и услугите. Твърди се, че всичко това излага на риск значителен брой пряко и непряко свързани работни места. Като се има предвид обаче каква е основната дейност на предприятията за печене на кафе и заключенията по отношение на въздействието на мерките върху веригата за доставки, тези твърдения не могат да бъдат приети. Следва да се отбележи също така, че представянето на общия брой работни места, свързани с дейностите в световен мащаб на дадено предприятие за печене на кафе, не може да се счита за подходяща база за изчисление на броя работни места, които ще бъдат изложени на риск поради налагането на антидъмпингови мерки.
(210)
Двама търговци на дребно изказаха твърдението, че няма достатъчно производство на нов костен порцелан и костен порцелан в Съюза и че те нямат алтернатива освен внос от КНР. Същото твърдение беше изказано от сдружение на вносителите след разгласяването. На първо място и като цяло следва да се отбележи, че антидъмпинговите мерки целят възстановяване на лоялната търговия, а не блокирането на вноса. В този случай нивото на мерките не може да бъде считано за възпиращо. На второ място, разследването установи, че тези продукти могат да се закупят от няколко източника, включително от производители от Съюза. Накрая, производителите от Съюза притежават производствен капацитет, който им позволява да увеличат продажбите си на пазара на Съюза и биха могли допълнително да използват потенциала си, ако антидъмпинговите мерки бъдат наложени окончателно.
(211)
Един търговец на дребно заяви, че мерките ще имат отрицателно въздействие върху някои обекти, обслужващи туристическия пазар. Никаква съществена информация обаче не подкрепи това твърдение. Също така изделията, за които става въпрос, имат ограничено значение в сектора.
(212)
Търговец на едро и един вносител заявиха, че налагането на мерки би довело до вертикална консолидация на пазара от страна на някои големи участници. Като се има предвид обаче настоящият брой участници, това би било малко вероятно в краткосрочен и средносрочен план.
(213)
В допълнение към въпросите, които вече бяха разгледани в регламента за временните мерки, следва да се отбележи, че някои страни изразиха становището, че интересите на малките предприятия, като търговци на дребно, дистрибутори и стопански субекти, които се занимават с рекламни изделия, не са били взети под внимание в достатъчна степен. Това твърдение беше повторено от няколко страни след разгласяването на окончателните мерки. Трябва да се признае, че като цяло микропредприятията и малките предприятия биха били по-уязвими по отношение на увеличението на цените в резултат на антидъмпинговите мита. Няма обаче доказателства, че нивото на наложените мерки ще има значително отрицателно въздействие върху другите стопански субекти, които отговарят на критериите за МСП. Поради това твърдението се отхвърля окончателно.
(214)
Поради липсата на допълнителни нови коментари по отношение на интереса на другите стопански отрасли изложеното в съображения 212-217 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6.5. Интерес на потребителите (домакинствата)
(215)
Въпреки че Комисията се свърза тях, никоя от страните, пряко представляващи интересите на крайните купувачи, като например сдружения на потребителите, не изпрати становище.
(216)
Няколко страни оспориха заключението, съдържащо се в съображение 222 от регламента за временните мерки по отношение на по-високите цени. Подобни твърдения бяха изказани след разгласяването на окончателните мерки.
(217)
При малко вероятния вариант, при който митото изцяло се прехвърля на потребителите и ако се приеме, че равнищата на вноса и цените остават същите, антидъмпинговите мита биха означавали годишни допълнителни разходи на домакинство, по-малки от 1 EUR. Това изчисление се основава на обема и стойностите на вноса през РП, предложеното ниво на митата и броят на домакинствата в Съюза.
(218)
Това въздействие не може да се счита за достатъчно, за да надделее над положителното въздействие върху промишлеността на Съюза, произтичащо от ограничаването на вредата, причинена от дъмпинговия внос от КНР.
(219)
Една от страните изказа твърдението, че в резултат на мерките ще има недостиг на по-евтини съдове и прибори за хранене. Това искане беше повторено след разгласяването на окончателните мерки. Това твърдение обаче не може да бъде прието, тъй като, както е посочено в съображение 157 от регламента за временните мерки, промишлеността на Съюза обслужва всички пазари (включително за по-евтини съдове и прибори за сервиране).
(220)
Поради липсата на допълнителни нови коментари по отношение на интереса на потребителите (домакинствата), изложеното в съображения 218-226 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6.6. Заключение относно интереса на Съюза
(221)
С оглед на гореизложеното, оценката в регламента за временните мерки се потвърждава.
(222)
Поради това изложеното в съображения 227-229 от регламента за временните мерки се потвърждава.
7. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
7.1. Ниво на отстраняване на вредата
(223)
Беше изказано твърдението, че маржът на печалбата, използван за изчисляването на стойността на митото, необходимо за отстраняване на въздействието на дъмпинга, причиняващ вреда, е твърде висок. Това твърдение беше отхвърлено, както е обяснено в раздел 4.5.3.3 по-горе.
(224)
Няколко страни оспориха целевата печалба, използвана за изчисляването на маржа на вредата. Тези коментари са представени в съображения 135-142 по-горе. Въз основа на анализа на тези коментари се стигна до заключението, че целевата печалба от 6 % следва да бъде запазена.
(225)
Поради липсата на други коментари относно степента на отстраняване на вредата методологията, изложена в съображения 230-234 от регламента за временните мерки, се потвърждава.
7.2. Окончателни мерки
(226)
Предвид заключенията относно дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, както и съгласно член 9, параграф 4 от основния регламент, следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мита върху вноса на разглеждания продукт на нивото на по-ниския от двата маржа - дъмпинговия или маржа на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито. Съответно всички митнически ставки следва да бъдат фиксирани на равнището на дъмпинговите маржове.
(227)
Малката корекция, посочена в съображения 115 и 132 по-горе, доведе до леко коригиране на маржовете на продажбите на занижени цени, както е отразено в маржовете на вредата, изброени по-долу. Предложените окончателни антидъмпингови мита са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж (%)
Марж на вредата (%)
Окончателна митническа ставка (%)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd and Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
44,8
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
92,6
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
110,1
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd, and Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
79,1
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
45,7
22,9
Всички други оказали съдействие производители износители
17,9
79,0
17,9
Всички други дружества
36,1
110,1
36,1
(228)
Индивидуалните антидъмпингови митнически ставки за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват ситуацията, установена по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб за „всички други дружества“) се прилагат изключително за вноса на продукти с произход от КНР и произведени от тези дружества и съответно - от конкретно посочените правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от което и да било друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент със своето наименование, включително субекти, свързани с конкретно посочените, не може да се ползва от тези ставки и се облага с митото, приложимо за „всички други дружества“.
(229)
С оглед свеждане до минимум на рисковете от заобикаляне, породени от голямата разлика в митническите ставки, се счита, че в този случай са необходими специални мерки, за да се гарантира правилното прилагане на антидъмпинговите мита. Тези специални мерки включват представяне на валидна търговска фактура пред митническите органи на държавите членки, която да отговаря на изискванията, изложени в приложение II към настоящия регламент. Към вноса, който не е придружен от такава фактура, се прилага остатъчното антидъмпингово мито, приложимо за всички други износители.
(230)
Ако износът на някое от дружествата, които се ползват от по-ниска индивидуална митническа ставка, се увеличи значително по обем след налагането на разглежданите мерки, такова увеличение по обем може да бъде счетено като представляващо само по себе си промяна в модела на търговия, която се дължи на налагането на мерките, по смисъла на член 13, параграф 1 от основния регламент. При такива обстоятелства и при положение, че са изпълнени условията, може да бъде започнато разследване за заобикаляне на антидъмпинговите мерки. В това разследване може, inter alia, да бъде разгледана необходимостта от премахването на индивидуалните митнически ставки и последващото налагане на мито, приложимо в национален мащаб.
(231)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на субекта или след учредяването на нови производствени или търговски структури) следва да се изпраща във възможно най-кратки срокове до Комисията (11) заедно с цялата съответна информация, по-специално относно евентуална промяна в дейността на дружеството, свързана с производството, продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби, например във връзка с посочената промяна на наименованието или посочената промяна в производствените и търговските структури. Ако е целесъобразно, настоящият регламент ще бъде съответно изменен чрез актуализация на списъка на дружествата, ползващи се с индивидуални ставки на антидъмпинговото мито.
(232)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на митото, приложимо за цялата държава, следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за онези производители, които не са имали никакъв износ за Съюза през РП.
(233)
С цел да се осигури равностойно третиране на новите износители и оказалите съдействие дружества, невключени в извадката, посочени в приложение I към настоящия регламент, следва да се предвиди среднопретеглената митническа ставка, наложена на последните, да се прилага по отношение на всички нови износители, които биха се ползвали с право на преразглеждане по член 11, параграф 4 от основния регламент.
(234)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от КНР и окончателното събиране на сумите, обезпечени посредством временните мита (разгласяване на окончателните мерки). На страните беше даден срок, в който да представят своите коментари по разгласените окончателни мерки.
(235)
Представените от заинтересованите страни устни и писмени коментари бяха разгледани и взети под внимание, където това беше целесъобразно.
7.3. Окончателно събиране на временните антидъмпингови мита
(236)
С оглед на размера на установените дъмпингови маржове и предвид нивото на вредата, нанесена на промишлеността на Съюза, се смята за необходимо сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито, наложено с регламента за временните мерки, да се съберат окончателно до размера на наложените окончателни мита,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с изключение на керамични ножове, керамични мелнички за подправки и техните керамични мелещи части, керамични белачки, керамични точила за ножове и кордиеритни керамични плочи за пица от видовете, използвани за печене на пица или хляб, понастоящем класирани в кодове по КН ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 и ex 6912 00 90 (кодове по ТАРИК 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 и 6912009010) и с произход от КНР.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продукта, описан в параграф 1 и произведен от посочените по-долу дружества, е следната:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd.
18,3
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd;
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd;
Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd;
Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd;
Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd.
17,6
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
B353
Дружествата, посочени в приложение I
17,9
Всички други дружества
36,1
B999
3. Индивидуалните антидъмпингови митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат, ако пред митническите органи на държавите членки се представи валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията в приложение II. Ако такава фактура не се представи, се прилага митото, приложимо за "всички други дружества".
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито съгласно Регламент (ЕС) № 1072/2012 върху вноса на някои керамични мелнички за подправки и техните керамични мелещи части, керамични белачки, керамични точила за ножове и кордиеритни керамични плочи за пица от видовете, използвани за печене на пица или хляб, и с произход от КНР, се освобождават.
2. Сумите, обезпечени чрез временни антидъмпингови мита съгласно Регламент (ЕС) № 1072/2012 върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с изключение на керамични ножове, керамични мелнички за подправки и техните керамични мелещи части, керамични белачки, керамични точила за ножове и кордиеритни керамични плочи за пица от видовете, използвани за печене на пица или хляб, и с произход от КНР, се събират окончателно. Обезпечените суми, които превишават размера на ставките на окончателното антидъмпингово мито, се освобождават.
Член 3
Член 1, параграф 2 може да бъде изменен, като се добави нов производител износител към списъка на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и за които съответно се прилага среднопретеглената митническа ставка от 17,9 %, когато новият производител износител от КНР представи на Комисията достатъчно доказателства за това, че:
а)
не е изнасял за Съюза описания в член 1, параграф 1 продукт през разследвания периода (от 1 януари 2011 г. до 31 декември 2011 г.),
б)
не е свързан с който и да било от износителите или производителите в КНР, спрямо които са наложени мерките по настоящия регламент, и
в)
действително е изнасял за Съюза разглеждания продукт след разследвания период, на който се основават мерките, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 13 май 2013 година.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 412/2013,
13. mai 2013,
millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse ajutine tollimaks, mis on kehtestatud Hiina Rahvavabariigist pärit keraamiliste laua- ja kööginõude impordi suhtes
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1), eriti selle artiklit 9,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
1.1. Algatamine
(1)
Komisjon kehtestas määrusega (EÜ) nr 1072/2012 (2) (edaspidi „ajutine määrus”) ajutise dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV” või „asjaomane riik”) pärit keraamiliste laua- ja kööginõude impordi suhtes.
(2)
Menetlus algatati 16. veebruaril 2012 (3) kaebuse põhjal, mis esitati liidu tootjate nimel (edaspidi „kaebuse esitajad”), kelle toodang moodustab rohkem kui 30 % liidu keraamiliste laua- ja kööginõude kogutoodangust.
(3)
Nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 22, hõlmas dumpingu ja kahju uurimine ajavahemikku 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2011 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2008 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusperiood”).
1.2. Järgnenud menetlus
(4)
Pärast oluliste asjaolude ja kaalutluste avalikustamist, mille alusel otsustati kehtestada ajutine dumpinguvastane tollimaks (edaspidi „esialgsete järelduste avalikustamine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad avaldasid oma seisukohti esialgsete järelduste suhtes. Isikutele, kes taotlesid ärakuulamist, anti selleks võimalus. Kaks importijat ja üks eksportiv tootja taotlesid ärakuulamist, mida neile võimaldati kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku juuresolekul.
(5)
Komisjon jätkas niisuguse teabe otsimist ja kontrollimist, mida ta pidas lõplike järelduste jaoks oluliseks. Kaaluti huvitatud isikute esitatud suulisi ja kirjalikke märkusi ja vajaduse korral tehti esialgsetes järeldustes asjakohased parandused.
(6)
Lisaks sellele, nagu on selgitatud allpool esitatud põhjenduses 55, tehti ühe Tai tootja juurde kontrollkäik, mille eesmärk oli uurida, kas Tai võiks sobida võrdlusriigiks.
(7)
Seejärel teavitati kõiki huvitatud isikuid olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatseti soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist HRVst pärit keraamiliste laua- ja kööginõude impordi suhtes ja ajutise tollimaksu alusel tagatud summade lõplikku sissenõudmist (edaspidi „lõplike järelduste avalikustamine”). Kõikidele huvitatud isikutele anti aega märkuste esitamiseks kõnealuse lõplike järelduste avalikustamise kohta. Hiina kergetööstustoodangu ja tarbekunsti impordi ja ekspordi koda (Chinese Chamber of Commerce for Import and Export of Light Industrial Products and Arts-crafts, edaspidi „CCCLA”) ning üks importijate rühm taotlesid ärakuulamist, mida neile võimaldati kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku juuresolekul.
(8)
Huvitatud isikute poolt esitatud märkusi kaaluti ja võeti võimaluse korral arvesse.
1.3. Väljavõtteline uuring
(9)
Pärast esialgsete järelduste avalikustamist vaidlustas mitu huvitatud isikut HRVst eksportivate tootjate valimi väitega, et valim ei ole representatiivne, sest see põhineb vaid suurimatel ekspordimahtudel ega võta seega arvesse muid tegureid, mis iseloomustavad HRV keraamikatööstuse eripalgelisust ja killustatust.
(10)
Määruse (EÜ) nr 1225/2009 (edaspidi „algmäärus”) artikli 17 lõikest 1 järeldub, et ettevõtjate valimi moodustamisel võib piirduda suurimate tüüpiliste ekspordimahtudega, mida ettenähtud aja jooksul on võimalik uurida. Tootmisharu killustatust silmas pidades leiti, et ekspordimahtudel põhinev valik võimaldaks koostada representatiivse valimi, mida on võimalik ettenähtud aja jooksul uurida. Sellega seoses tuleb siiski märkida, et valimisse valitud äriühingud paiknevad HRV kolmes eri piirkonnas ja toodavad olulise osa eri keraamilistest materjalidest, näiteks portselanist ja peenkeraamikast, valmistatud vaatlusalusest tootest ning samuti suures valikus tooteliike. Seepärast ei saa selle väitega nõustuda.
(11)
Üks eksportiv tootja väitis, et eri metoodikate kasutamine liidu tootmisharu ja importijate valimi moodustamiseks võrreldes eksportivate tootjate valimi moodustamisega on diskrimineerimine ja kasutama oleks pidanud samasid kriteeriume. Eri metoodikate kasutamine on diskrimineeriv eksportivate tootjate suhtes ja sellega rikutakse võrdse kohtlemise põhimõtet.
(12)
Eksportivate tootjate valimi moodustamise ainus eesmärk on uurida dumpingu esinemist seoses HRVst pärit vaatlusaluse tootega. Seetõttu on oluline hõlmata vaatlusaluse toote maksimaalne impordimaht uurimisperioodil. Teisalt moodustati liidu tootjate valim eesmärgiga teha mitme eri näitaja alusel kindlaks, kas liidu tootmisharu sai olulist kahju. Importijate kohta kogutud teavet kasutatakse valdavalt liidu huvide hindamisel. Sellest järeldub, et importijate ja liidu tootjate puhul on oluline koguda teavet eri ettevõtjatelt, kes tegutsevad näiteks eri tootesegmentides. Kuna ettevõtjate valimitesse kaasamise aluseks olev põhjendus on erinev ühelt poolt liidu tootjate ja importijate ning teiselt poolt eksportivate tootjate puhul, ei ole nad sarnases olukorras. Seega ei nõua mittediskrimineerimise ega võrdse kohtlemise põhimõte ühesuguse metoodika kasutamist kõnealuste valimite moodustamiseks. Sellest järeldub, et see väide on täiesti põhjendamatu ja lükatakse seepärast tagasi.
(13)
Peale selle väitis üks eksportiv tootja oma taotluses, nagu on viidatud ajutise määruse põhjenduses 8, et ta oleks tulnud valimisse kaasata. Äriühing ei ole siiski esitanud ühtki uut väidet, mis põhjendaks tema valimisse kaasamist. Seepärast, ja arvestades eespool põhjenduses 10 esitatud järeldusi, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjenduses 9 esitatud järeldused.
(14)
Seesama valimisse mitte kaasatud eksportiv tootja väitis, et talle ei antud piisavalt aega märkuste esitamiseks lõplike järelduste avalikustamise kohta ning et lisaks oli järelduste avalikustamine ebapiisav, sest seal ei avalikustatud näiteks müügihindasid, kohandamisi kajastavaid näitajaid jne. Seega ei järgitud tema kaitseõigusi.
(15)
Vastavalt algmääruse artikli 20 lõikele 5 tuleks huvitatud isikutele anda vähemalt kümne päeva pikkune ajavahemik märkuste esitamiseks lõplike järelduste avalikustamise kohta. Asjaomane eksportiv tootja sai teabe lõplike järelduste avalikustamise kohta 25. veebruaril 2013 elektronkirjaga ning talle anti märkuste esitamiseks aega 8. märtsini 2013, st 11 päeva. Teavet avalikustav dokument saadeti järgmisel päeval ka tähitud kirjaga. Seega anti asjaomasele isikule märkuste esitamiseks piisavalt aega ja seepärast tuleb see väide tagasi lükata. Sellega seoses tuleb ka märkida, et isik esitas märkused ettenähtud tähtpäevaks ning tähtpäeva pikendamist ei taotletud. Lisaks avalikustas komisjon kõik olulised asjaolud ja kaalutlused, mille alusel ta kavatses teha lõplike meetmete kehtestamise ettepaneku, võttes nõuetekohaselt arvesse oma kohustust kaitsta konfidentsiaalset teavet. Kaitseõiguste järgimine siiski ei eelda, et valimisse kaasatud äriühingute puhul individuaalsete dumpingumarginaalide arvutamiseks kasutatud konkreetsed müüginäitajad ja kohandamised tuleb teatada osapoolele, kelle jaoks individuaalseid marginaale ei arvutatud.
(16)
Eespool kirjeldatust järeldub, et väide, mille kohaselt kaitseõigusi ei järgitud, ei ole põhjendatud ning seega lükatakse see tagasi.
2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
2.1. Sissejuhatus
(17)
Nagu on sätestatud ajutise määruse põhjendustes 24, 56 ja 57, on vaatlusalused tooted esialgu määratletud kui HRVst pärit keraamilised laua- ja kööginõud, mille hulgast on välja jäetud keraamilised noad (edaspidi „vaatlusalused tooted”), mis praegu klassifitseeritakse CN-koodide ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 ja ex 6912 00 90 alla.
2.2. Väited
(18)
Esialgsete järelduste avalikustamise järel ei vaidlustanud üksi osapool seda, et keraamilised (köögi)noad erinesid põhimõtteliselt teistest laua- ja kööginõudest füüsikaliste omaduste, tootmisprotsesside ja lõppkasutuse poolest. Osapoolte kõiki märkusi on analüüsitud, nõue jätta keraamilised noad praeguse uurimise tootevalikust välja on lõplikult rahuldatud.
(19)
Pärast ajutiste meetmete avaldamist väitis mitu osapoolt, et teatavad keraamilised maitseainetopsid ja vürtsijahvatid ning nende keraamilised jahvatavad osad tuleks jätta tootevalikust välja.
(20)
Taotlus põhineb väitel, et kõnealuseid jahvateid ja teisi keraamilisi laua- ja kööginõusid ei saa nende spetsiifiliste omaduste tõttu käsitleda ühe tootena. Selliste jahvatite jahvatusplaadi keraamiline materjal koosneb valdavalt alumiiniumoksiidist, mida ei kasutada tavalistes lauanõudes, nagu tassid ja taldrikud, mida põletatakse kõrgematel temperatuuridel. Seetõttu oleks nende asendatavuse võimalused uurimisaluste toodete põhiliikidega piiratud. Sama kehtiks ka ilma katteta keraamiliste jahvatusmehhanismide kohta, mis liigitatakse tavaliselt eespool nimetatud koodide alla.
(21)
Uurimise käigus selgus, et sellistes peenestites kasutatav keraamiline element moodustas tavaliselt väikse osa jahvatist. Lisaks näitas uurimine, et keraamilise jahvatusplaadiga jahvatite, sh nende keraamiliste jahvatavate osade põhilised füüsikalised omadused ja põhilised kasutusviisid erinesid keraamiliste laua- ja kööginõude omadest. Keraamiliste jahvatavate osade kuju, tugevus ja disainilahendus erinevad keraamiliste laua- ja kööginõude omast.
(22)
Mõni osapool väljendas arvamust, et kõnealused jahvatid tuleks jätta tootevalikust välja selle põhjal, et neil on samasugused füüsikalised omadused, tööstusdisainilahendus ja lõppkasutusviisid nagu metallist jahvatusmehhanismiga jahvatitel ning kui need on paigaldatud teatavate jahvatite komplektidesse, siis klassifitseeritaks need tavaliselt tariifirubriigi 8210 alla. Nad väitsid ka, et selliste seadmete keraamilised elemendid moodustavad üldiselt kuni 2 % toote hinnast. Hoolimata jahvatite ja jahvatikomplektide arvukatest klassifitseerimisvõimalusest ei suutnud uurimine kinnitada väiteid selle kohta, kas keraamilised jahvatid tuleks jätta uurimise tootevalikust välja.
(23)
Mitu osapoolt põhjendasid oma väidet, mille kohaselt kõnealused jahvatid tuleks tootevalikust välja jätta, sellega, et teatavates jahvatites, nimelt soolaveskites, on pigem vaja kasutada keraamilisi (mitte metallist) jahvatusplaate, sest sool korrodeerib metallist peenestit. Kuid uurimine näitas, et soolaveskites ei kasutata alati keraamilisi jahvatusmehhanisme.
(24)
Eespool esitatud põhjendustes nimetatud kaalutluste alusel järeldati uurimise käigus, et keraamiliste jahvatamiselementidega maitseainetopsid ja vürtsijahvatid erinevad põhimõtteliselt teistest laua- ja kööginõudest põhiliste füüsikaliste omaduste ja töötavate osade puhul kasutatud keraamilise materjali kasutusviiside poolest. Seepärast rahuldatakse taotlus jätta need, sh eraldiseisvad keraamilised jahvatusmehhanismid ja nende osad, selle uurimise tootevalikust välja.
(25)
Pärast ajutiste meetmete avaldamist väitis mõni osapool, et keraamilised nugade teritajad tuleks jätta tootevalikust välja erinevuste tõttu tootmisprotsessides, lõppkasutuses ja asjaolu tõttu, et need esemed ei ole oma erilise disainilahenduse ja füüsikaliste omaduste poolest ette nähtud toiduainete hoidmiseks. Uurimine kinnitas neid väiteid. Seepärast rahuldatakse taotlus jätta need praeguse uurimise tootevalikust välja.
(26)
Samamoodi uuriti ka seda, kas keraamilised koorijad tuleks jätta tootevalikust välja. Uurimine kinnitas tõepoolest, et ka keraamilised koorijad erinevad põhimõtteliselt teistest laua- ja kööginõudest disainilahenduse ja töötavate osade puhul kasutatud keraamilise materjali füüsikaliste omaduste (kuju ja tugevus), nende tootmisprotsesside ja lõppkasutuse poolest. Seepärast tuleks ka keraamilised koorijad jätta praeguse uurimise tootevalikust välja.
(27)
Pärast ajutiste meetmete avaldamist väitis üks osapool ka seda, et keraamilisest kordieriidist valmistatud küpsetuskivid tuleks nende erinevate füüsikaliste omaduste (kuju ja kõvadus), tööstusdisainilahenduse ja kasutuse tõttu tootevalikust välja jätta. Keraamiline kordieriit on teatavat liiki eriomadustega alumiiniumoksiidi magneesiumsilikaat, nimelt on sellele omane suurepärane vastupidavus temperatuurivaheldustele. Uurimine kinnitas, et keraamilisest kordieriidist valmistatud küpsetuskividel on samad füüsikalised omadused (kuju ja kõvadus), tööstusdisainilahendus ja kasutus nagu ahjudes või pliitides kasutatavatel tellistel. Seega erinevad need teistest keraamilistest laua- ja kööginõudest. Kaebuse esitajad osutasid pärast lõplike järelduste avalikustamist keraamilisest kordieriidist valmistatud küpsetuskivide ja menetlusega hõlmatud muude toodete sarnasusele. Siiski ei suutnud nad tõendada, et keraamilisest kordieriidist valmistatud küpsetuskividel on samad füüsikalised omadused ja lõppkasutus. Seepärast rahuldatakse taotlus jätta need praeguse uurimise tootevalikust välja.
(28)
Pärast ajutiste meetmete avaldamist väitis üks Madalmaade ühendus, et keraamilised laua- ja kööginõud, mida kasutatakse reklaamtoodetena, tuleks jätta tootevalikust välja selle tõttu, et neid ei müüda laua- või kööginõudena kasutamiseks, need on oluline majanduslik hoob jaemüügisektorile, need on tarbijate seas väga hinnatud ja et ainult HRV tootjad suudavad pakkuda lühikese ajaga vajalikke koguseid. Paraku ei saa rahuldada taotlust jätta reklaamtoodetena kasutatavad keraamilised laua- ja kööginõud välja praeguse uurimise tootevalikust, sest nende füüsikalised omadused, tootmisprotsessid ja lõppkasutus on samasugused nagu teistel keraamiliste laua- ja kööginõude liikidel.
(29)
Pärast ajutiste meetmete avaldamist ja uuesti pärast lõplike järelduste avalikustamist, väitsid üks Saksa importija ja hulgimüüja ning Hiina koostööd tegev eksportiv tootja, et sellised erikattega teatavat liiki peenkeraamilised tooted sublimaattrüki jaoks, mille sublimaatkatet saab eemaldada mehaanilise kraapimise teel, tuleks jätta tootevalikust välja selle tõttu, et tegemist on pooltoodetega, millele kujundus tehakse liidus konkreetsete kanalite kaudu, tarbijate erinevate arusaamade tõttu, asjaolu tõttu, et sublimaatkatte väärtus ületab katmata keraamiliste esemete väärtuse ja liidus ei ole selliste toodete tootjaid. Uurimine näitas, et toode on väliselt sarnane teiste sublimaattrükita lauanõudega ja seega on neid raske või peaaegu võimatu eristada. Lisaks näitas uurimine, et selliste toodete lõppkasutus on tavaliselt sama nagu teistel keraamiliste lauanõude liikidel. Samuti leiti, et sellised tooteid toodab mitu liidu tootjat ning liidus valmistatud ja imporditud tooted on otsesed konkurendid. Eespool märgitut arvestades ei rahuldata taotlust jätta välja erikattega teatavat liiki peenkeraamilised nõud sublimaattrüki jaoks.
(30)
Pärast ajutiste meetmete avaldamist ja uuesti pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis üks importija, kes oli taotlenud glasuurialuse käsimaalinguga lauanõude väljajätmist tootevalikust, et komisjoni esialgne analüüs selle kohta oli vigane, sest komisjon ei võtnud arvesse turusegmentide olemasolu, eri liiki lauanõude kvaliteedierinevusi, glasuurialuse käsimaalinguga lauanõude luksuslikumat ja õrnemat olemust ning piiratud asendatavust tarbijate arusaamade tõttu. Samuti väideti, et glasuurialuse käsimaalinguga lauanõusid saab kasutada isegi kaunistamiseks.
(31)
Seoses väidetega, mis käsitlevad eri liiki lauanõude kvaliteedierinevusi ja glasuurialuse käsimaalinguga lauanõude luksuslikkust ja õrnemat olemust, leiab komisjon, et need omadused ei ole glasuurialuse käsimaalinguga lauanõudele eriomased. Veelgi enam, seoses piiratud asendatavusega tarbijate arusaamade tõttu ei esitatud ühtki uut põhjendust, mis võiks muuta ajutise määruse põhjenduses 45 esitatud järeldust, et keskmine tarbija ei tee vahet glasuurialuse käsimaalinguga lauanõudel ja muudel keraamilistel lauanõudel. Ja lõpetuseks, komisjon oli analüüsinud turusegmentide olemasolu ajutise määruse põhjendustes 157 ja 158. Seepärast ei saa need väited lükata ümber ajutise määruse põhjenduses 45 esitatud järeldusi.
(32)
Ajutise määruse põhjenduses 50 tõstatatud väitega tegeleti pärast ajutiste meetmete kehtestamist edasi. Need väited esitati uuesti pärast lõplike järelduste avalikustamist. Importija, kelle tootmine asub HRVs, väitis, et sellised köögi-/lauanõude tooted, mis on täielikult glasuuritud ja/või mille pind on 100 % ulatuses emailitud, v.a nende põhi või selle osa, ja mille glasuuritud/emailitud pinnast on 100 % värvitud mittevalge värviga, tuleks jätta tootevalikust välja. Nõuet analüüsiti põhjalikult ja uurimise käigus selgitati välja, et selliste toodete füüsikalised omadused, tootmisprotsessid ja lõppkasutusviisid on samad nagu teistel keraamiliste laua- ja kööginõude hulka kuuluvatel glasuuritud ja/või emailitud toodetel. Sellest tulenevalt lükatakse taotlus lõplikult tagasi.
(33)
CCCLA taotles pehme luuportselani väljajätmist uurimise tootevalikust selle tõttu, et tegemist on õrna luksustootega, millel on väike mehhaaniline vastupidavus, ja vaidlustas selle mõranemiskindluse. Paraku tuleb märkida, et CCCLA oli ise eelnevalt kinnitanud, et pehme luuportselan on mehaaniliselt väga vastupidav ja mõranemiskindel. Need vastuolulised avaldused õõnestasid selgelt CCCLA väiteid. Esitatud väited ei muuda kuidagi ajutise määruse põhjenduses 28 kokkuvõtlikult esitatud järeldusi. Seepärast lükatakse lõplikult tagasi taotlus jätta pehme luuportselan uuritavast tootevalikust välja.
(34)
Sama osapool väitis uuesti, et kõvaportselan tuleks jätta uurimise tootevalikust välja. Ta kinnitas, et avaldus, mille kohaselt kõvaportselanil ei ole ühemõtteliselt kirjeldatud omadusi, ei ole õige; kõvaportselan on väga vastupidav tänu sellele, et savi sisaldab üle 24 % alumiiniumi, ja seadis seejärel kahtluse alla liidu tootmisvõimsuse selle toote puhul. Eri esildised kõvaportselani kohta on siiski vastuolulised, näiteks tooraine osakaalu ja selle alumiiniumpulbrisisalduse kohta. Lisaks ei vaidlustatud seda, et kõvaportselani toodetakse ka liidus ning et HRVs tegutsevad tootjad valmistavad kõvaportselani, mis konkureerib otseselt liidus toodetud kõvaportselaniga ning uurimisega hõlmatud muude toodetega. Seega lükatakse lõplikult tagasi taotlus jätta kõvaportselan tootevalikust välja.
(35)
Keraamiliste laua- ja kööginõude kõiki liike võib käsitleda sama toote eri liikidena. Seepärast on pärast esialgsete järelduste avalikustamist ja uuesti pärast lõplike järelduste avalikustamist esitatud väide, mille kohaselt uurimine hõlmab suurt hulka samasuguseid tooteid ning et seega oleks pidanud iga tootesegmendi kohta teostama eraldi analüüsid olukorra, dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta, alusetu. Üks osapool, kes väitis, et tootevalik on liiga lai, esitas võrdluse toodete kohta, mis on eri määral kaunistatud, ent tema väited lõppkasutuse kohta (ühel juhul aeda ja lastele, teisel juhul kaunistamiseks) on vaieldavad, sest selge vahe puudub, ning kõnealuseid väiteid võib pigem vaadelda kui kinnitust järeldusele, mis esitati ajutise määruse põhjenduses 55. Samuti tuleb märkida, et importija, kellel on tootmine HRVs, kinnitas, et üle 99 % liidus müüdud keraamilistest laua- ja kööginõudest olid kas valdavalt või ainult valged. Mõni osapool vaidlustas ajutise määruse põhjenduse 58 selle alusel, et asutused ei teinud uurimise raames ühtegi testi teatavate kaupade liidus vabakaubanduseks mittesobivuse kohta. See asjaolu ei mõjuta siiski ajutise määruse põhjenduses 63 esitatud järeldust.
2.3. Järeldus
(36)
Arvestades eespool esitatut, määratletakse tootevalik lõplikult kui HRVst pärit keraamilised laua- ja kööginõud, v.a keraamilised noad, keraamilised maitseainetopsid või vürtsijahvatid ja nende keraamilised jahvatavad osad, keraamilised koorijad, keraamilised noateritajad ja pitsa või leiva küpsetamiseks kasutatavad teatavad keraamilisest kordieriidist küpsetuskivid, mis praegu klassifitseeritakse CN-koodide ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 ja ex 6912 00 90 alla.
(37)
Kuna muid märkusi vaatlusaluste toodete ja samasuguste toodete kohta esitatud ei ole, kinnitatakse käesolevaga kõik ülejäänud määratlused ajutise määruse põhjendustes 24-63.
3. DUMPING
3.1. Turumajanduslik kohtlemine
(38)
Pärast esialgsete järelduste avalikustamist väitsid üks eksportiv tootja, üks liidu tootja ja üks importija, et turumajandusliku kohtlemise määramisel ei peetud kinni tähtajast, st kolmekuulisest perioodist, mis on sätestatud algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c, ja seetõttu tuleks uurimine lõpetada mis tahes dumpinguvastaseid meetmeid kehtestamata. See taotlus seoses turumajandusliku kohtlemise määramisega esitati juba esialgses etapis ja komisjon lükkas selle tagasi ajutise määruse põhjendustes 72 ja 73. Lõplike järelduste avalikustamise järel esitasid sarnase väite veel viis eksportivat tootjat. Oma taotluses toetusid nad Euroopa Kohtu otsustele kohtuasjades Brosmann ja Aokang Shoes (4).
(39)
Esiteks tuletatakse meelde, et kohtuasjad Brosmann ja Aokang Shoes ei ole asjakohased käesoleva uurimise käigus tehtud turumajandusliku kohtlemise määramise analüüsi õiguspärasuse hindamiseks, kuna kõnealused kohtuasjad - vastupidiselt praegusele uurimisele - on seotud olukordadega, kus turumajandusliku kohtlemise määramise hindamist ei tehtud.
(40)
Lisaks ei ole kohtuasjad Brosmann ja Aokang Shoes asjakohased käesoleva uurimise õiguslikkuse hindamise seisukohast, kuna algmäärust on vahepeal muudetud (5). Muudetud algmääruse artikli 2 lõiget 7, milles sätestatakse, et komisjon teeb turumajandusliku kohtlemise määramisi ainult nende ettevõtjate suhtes, kes on kaasatud valimisse algmääruse artikli 17 alusel, ning et selline määramine tehakse seitsme kuu, kuid hiljemalt kaheksa kuu jooksul pärast uurimise algatamist, kohaldatakse kõikide uute ja käimasolevate uurimiste suhtes alates 15. detsembrist 2012, seega ka praeguse uurimise suhtes.
(41)
Igal juhul tuleb järgida kohtupraktika tõlgendust, mille kohaselt turumajandusliku kohtlemise määramise õigust ei rikutud olenemata asjaolust, et kolme kuu pikkusest tähtajast ei peetud kinni. Seepärast kehtib jätkuvalt ajutise määruse põhjenduses 73 esitatud järeldus.
(42)
Kuna turumajandusliku kohtlemise kohta esitatud taotluste arv oli suur ja nende uurimiseks oli vaja teha arvukaid kontrollkäike, ei tehtud turumajandusliku kohtlemise määramist seitsme kuu jooksul. Kuid määramised tehti siiski kaheksa kuu jooksul pärast uurimise algatamist, nagu on nõutud algmäärusega, mida on muudetud määrusega 1168/2012. Väide õiguste võõrandamisest tagasiulatavalt ei ole põhjendatud, nagu on eespool selgitatud.
(43)
Eespool esitatut arvestades lükatakse tagasi taotlus, et dumpinguvastane uurimine tuleks dumpinguvastaseid meetmeid kehtestamata lõpetada selle tõttu, et turumajandusliku kohtlemise määramist ei suudetud teha kolme kuu jooksul.
(44)
Lisaks jäi üks valimisse kaasamata eksportiv tootja, kes ei suutnud tõestada, et tal on üks selge raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeriti sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega, ja seetõttu lükati tema turumajandusliku kohtlemise kohta esitatud taotlus tagasi, kindlaks oma väitele, et väidetavad võimalikud raamatupidamislikud vead, mille alusel taotlus tagasi lükati, ei olnud olulised ja seepärast oli otsus keelduda turumajandusliku kohtlemise määramisest ebaproportsionaalne ning sellega rikuti proportsionaalsuse põhimõtet. Kõnealune eksportiv tootja jäi oma väitele kindlaks ka pärast lõplike järelduste avalikustamist, kuid ei esitanud uusi argumente.
(45)
Raamatupidamisdokumentide vigade raskusastme kohta esitatud väited on sisuliselt samasugused kui need, mis esitati turumajandusliku kohtlemise uurimise ajal ning komisjon lükkas need tagasi enne turumajandusliku kohtlemise määramist. Sellele vaatamata tuleks seoses väitega, et turumajandusliku kohtlemise taotluse tagasilükkamisega rikutakse proportsionaalsuse põhimõtet, tuletada meelde, et algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumid on kumulatiivsed ja kui kõik kriteeriumid ei ole täietud, ei saa turumajanduslikku kohtlemist seaduslikult võimaldada. Pealegi, kuna tõendamise kohustus lasub turumajanduslikku kohtlemist taotleval äriühingul ja äriühing ei suutnud tõestada, et tal on üks selge raamatupidamisandmete kogum, ei olnud komisjonil muud võimalust kui keelduda turumajanduslikust kohtlemisest. Seetõttu ei saa otsust keelduda turumajanduslikust kohtemisest käsitleda proportsionaalsuse põhimõtte rikkumisena. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga d (mida on muudetud määrusega nr 1168/2012 (6)) tehakse otsus turumajandusliku kohtlemise kohta, kui komisjon on oma uurimist piiranud väljavõttelise uuringu kasutamisega, üksnes valimisse kaasatud osapoolte kohta.
3.2. Individuaalne kohtlemine
(46)
Tuletatakse meelde, et kuigi individuaalset kohtlemist taotles 16 eksportivat tootjat, uuriti algmääruse artikli 9 lõike 6 kohaselt ainult valimisse kaasatud individuaalset kohtlemist taotlenud äriühinguid, kelle taotlused seejärel rahuldati. Ülejäänud 11-st eksportivast tootjast seitse taotles individuaalset hindamist.
(47)
Kooskõlas algmääruse artikli 9 lõigetega 5 ja 6 kohaldatakse individuaalset tollimaksu impordi suhtes mis tahes eksportijalt või tootjalt, kellele võimaldatakse individuaalset hindamist vastavalt algmääruse artikli 17 lõikes 3 sätestatule. Järelikult ei saanud neljale äriühingule, kes taotlesid individuaalset kohtlemist, kuid mitte individuaalset hindamist, individuaalset tollimaksu võimaldada.
(48)
Üks eksportiv tootja väitis, et ta oli esitanud kogu nõutava teabe ettenähtud tähtajaks ja seega oleks tulnud uurida tema individuaalse kohtlemise taotlust ning kehtestada individuaalne marginaal kooskõlas Euroopa Kohtu otsusega Brosmanni kohtuasjas (7).
(49)
Selle väitega ei saa nõustuda. Kuna kõnealune äriühing ei olnud kaasatud valimisse, saaks tema individuaalse kohtlemise taotlust hinnata üksnes individuaalse hindamise raames, kui seda tehakse algmääruse artikli 17 lõike 3 alusel.
(50)
Kuna muid märkusi individuaalse kohtlemise kohta ei ole esitatud, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendused 79-81.
3.3. Individuaalne hindamine
(51)
Seitse eksportivat tootjat, kes hõlmasid kümmet juriidilist isikut, esitasid algmääruse artikli 17 lõike 3 kohase individuaalse hindamise taotluse. Nagu on selgitatud ajutise määruse põhjendustes 82 ja 83, ei tehtud ajutiste meetmete etapis selliste taotluste kohta ühtegi otsust.
(52)
Eksportivaid tootjaid teavitati 21. detsembril 2012 sellest, et nende individuaalse hindamise taotlusi ei saa vastu võtta, sest see oleks põhjendamatult koormav ning takistaks uurimise õigeaegset lõpetamist.
(53)
Üks eksportiv tootja väitis, et vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 3 on individuaalne hindamine seaduslik õigus ja komisjoni keeldumine hinnata seda individuaalselt on põhjendamatu, sest arvestades komisjoni käsutuses olevaid vahendeid, ei oleks ei äriühingute arv ega taotletud hindamine põhjendamatult koormav ega takistaks uurimise õigeaegset lõpetamist. See väide esitati lõplike järelduste avalikustamise järel uuesti, kuid täiendavaid argumente ei esitatud.
(54)
Otsus selle kohta, kas individuaalse hindamise taotlused rahuldada, tehakse iga juhtumi kohta eraldi, arvestades esitatud taotluste arvu ja nende hindamiseks kasutada olevat aega. Siinkohal tuleks meenutada, et komisjon oli seaduslikult kohustatud tegema turumajandusliku kohtlemise uurimise HRV 16 juriidilise isiku, sh valimisse kaasamata äriühingute juures. Arvestades ajapiiranguid, mis on kehtestatud seaduslike menetlustähtaegadega, ei oleks olnud võimalik teha ühtegi individuaalset hindamist enne esialgseid järeldusi. Võttes arvesse, et pärast seda oli aega piiratult ning esitatud taotluste arvu ja dumpinguvastaste uurimiste eest vastutavate komisjoni talituste kasutada olnud vahendite piiratust, otsustati, et individuaalsete hindamiste läbiviimine oleks kõnealusel juhul põhjendamatult koormav.
3.4. Normaalväärtus
3.4.1. Võrdlusriigi valik
(55)
Pärast ajutiste meetmete kehtestamist uuriti asjakohase võrdlusriigi valimist edasi. Selleks teostati kontrollkäik selle Tai eksportiva tootja ärihoonetesse, kes oli vastanud küsimustikule, nagu on viidatud ajutise määruse põhjenduses 87. Pärast Tai koostööd tegevalt tootjalt saadud teabe uurimist ja kontrollimist otsustati siiski, et Tai tootja ei suutnud esitada piisavalt üksikasjalikke andmeid koduturul müüdud toodete liikide kohta. Seetõttu leiti, et Brasiilia tuleks jätta kõige asjakohasemaks võrdlusriigiks.
(56)
Sellele vaatamata toetas Taist saadud teave teatavaid järeldusi, mis tehti Brasiilias, täpsemalt margitoodete ja kaubamärgita toodete hinnaerinevuste kohta (vt allpool esitatud põhjendus 91).
(57)
Lõplike järelduste avalikustamise järel andis endast märku üks tootjate ühendus, kes vaidlustas Brasiilia valimise asjakohaseks võrdlusriigiks. Eelkõige väitis ta, et Brasiilia valimise ainus põhjus näib olevat asjaolu, et ükski muu riik ei olnud asjakohane. Selle väitega ei saa nõustuda. Ajutise määruse põhjendustest 84-88 tuleneb selgelt, et Brasiiliat peeti asjakohaseks võrdlusmaaks koduturu tegeliku olukorra tõttu. Asjaolu, et pärast ajutiste meetmete kohaldamist jätkas komisjon veel muude võimalike võrdlusmaade analüüsimist, ei anna alust järeldada, et Brasiilia ei ole asjakohane valik.
(58)
Arvestades eespool esitatut ja seda, et ühtegi märkust Brasiilia asjakohaseks võrdlusriigiks valimise aluste kohta ei ole esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 84-88.
3.4.2. Normaalväärtuse määramine
(59)
Pärast esialgsete järelduste avalikustamist väitis mitu huvitatud isikut, et normaalväärtuse määramine oli vigane, sest see ei olnud väidetavalt kindlaks määratud samasuguste toodete müügi kohta Brasiilias ning andis seetõttu moonutatud ja eksitavaid tulemusi, eriti peenkeraamikatoodete ja teiste tooteliikide kohta, mida võrdlusriigis ei toodetud ega müüdud. Mõni eksportiv tootja väitis ka seda, et arvutatud normaalväärtuse kindlaksmääramise metoodikat, millele viidatakse ajutise määruse põhjenduses 94, ei avalikustatud nõuetekohaselt.
(60)
Esialgsete järelduste avalikustamise järel esitatud märkused näitavad, et normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatud metoodika ei olnud mõnele huvitatud isikule täielikult arusaadav. Nendele märkustele vastamiseks selgitatakse veel kord, et normaalväärtuse määramise metoodika on olnud järgmine.
(61)
Võttes arvesse, et kõik turumajandusliku kohtlemise taotlused lükati tagasi, määrati normaalväärtus kõikide HRVst valimisse kaasatud eksportivate tootjate jaoks algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt andmete põhjal, mis saadi võrdlusriigis asuvalt tootjalt.
(62)
Algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt selgitas komisjon esmalt välja, kas samasuguse toote müük sõltumatutele klientidele Brasiilias on tüüpiline. Leiti, et Brasiilia koostööd tegeva tootja samasuguse toote müük toimus Brasiilia siseturul tüüpilistes kogustes, mis on võrreldavad liitu eksporditud vaatlusaluse toote müügiga, mille eksportisid valimisse kaasatud eksportivad tootjad. Sellega seoses tuletatakse meelde, et vastavalt algmääruse artikli 1 lõikele 4 tähendab „samasugune toode” toodet, mis on vaatlusaluse tootega identne, see tähendab täiesti sarnane, või sellise toote puudumisel muud toodet, mis ei ole vaatlusaluse tootega küll täiesti sarnane, kuid on omadustelt väga sarnane.
(63)
Seejärel uuris komisjon, kas sellist müüki võib algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt pidada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimuvaks. Selleks tehti kindlaks kasumliku müügi osakaal sõltumatutele klientidele. Müügitehing loeti kasumlikuks, kui ühiku hind oli tootmiskuluga võrdne või sellest suurem. Selleks tehti kindlaks Brasiilia koostööd tegeva tootja tootmiskulu.
(64)
Selline uurimine kinnitas, et kõiki tooteliike, mille müügimaht koduturul ületas 80 %, müüdi omahinnast suurema hinnaga ja kõikide liikide keskmine kaalutud müügihind oli võrdne ühiku tootmiskuluga või ületas seda.
(65)
Seega arvutati normaalväärtus tooteliigi kohta kogu müügi tegelike omamaiste hindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas selline müük oli kasumlik või mitte. Sellest järeldub, et vastupidiselt ajutise määruse põhjenduses 94 esitatule ei ole mittekasumliku müügi puhul arvutatud normaalväärtust kindlaks määratud.
3.4.3. Ekspordihind
(66)
Kuna ekspordihindade kohta ei ole märkusi esitatud, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendus 95.
3.4.4. Võrdlus
(67)
Pärast esialgsete järelduste avalikustamist väitis mitu huvitatud isikut, et normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdluseks kasutatud metoodika oli üldiselt vigane, sest sellega ei võrreldud samasuguseid tooteid ja kohanduste tegemise alust ei selgitatud piisavalt. Täpsemalt väitis üks eksportiv tootja, et peenkeraamikatoodete korral, mida võrdlustootja ei tooda ega müü, oleks komisjon pidanud normaalväärtuse arvutamise asemel pigem võrdlema jämekeraamika ekspordihinda omamaise hinnaga, mida on nõuetekohaselt kohandatud. Lisaks väitis mitu eksportivat tootjat, et mitme muu tooteliigi puhul, mida eksportivad tootjad toodavad ja müüvad, on Brasiilias müüdava argitoote liigi ekspordihinna ja keskmise kilogrammihinna võrdlemine ainuüksi kasutatud keraamilise materjali liigi põhjal viinud paratamatult selliste toodete võrdlemiseni, mis ei ole samasugused, ja andnud seega vigase tulemuse. Peale selle väitis üks eksportiv tootja, et algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti k kohast margitoodete kujundamist käsitlevat kohandamist on alahinnatud, ja teine eksportiv tootja väitis samas, et selle kohandamise tase ei põhinenud usaldusväärsetel ja tõendatud andmetel ning seega ei ole see põhjendatud. Sama eksportiv tootja väitis ka seda, et tema ekspordihindasid tuleks kohandada eri kaubandustasanditel müüdud koguste erinevuste järgi. Mitu huvitatud isikut väitsid, et füüsikaliste omaduste erinevuste kohandusteks kasutatud metoodika ei ole hästi põhjendatud ja ei ole selge, milliste andmete põhjal sellised kohandused tehti.
(68)
Saadud märkusi arvesse võttes on vaadatud läbi metoodika, mida kasutati hinnavõrdluseks ja kohanduste tegemiseks hindade võrreldavuse eesmärgil vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Kõige olulisem on see, et toodete puhul, mida algselt võrreldi argitoodete keskmise kilogrammihinna alusel üksnes kasutatud keraamilise materjali põhjal, on võrdlus tehtud lähima sarnase tootega (vt allpool esitatud põhjendus 77), mis võimaldas täpsemat ja õiglasemat hinnavõrdlust.
(69)
Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasehinna alusel. Dumpingumarginaalide määramiseks võrreldi valimisse kaasatud eksportijate individuaalseid tehasehindu võrdlustootja samasuguse toote omamaise müügihinnaga. Mõni asjaomane eksporditehing oli paraku seotud ebatüüpiliste tooteliikidega, nagu salvrätirõngad, noahoidikud ja teekannualused, mille puhul ei olnud õiglast võrdlust võimalik tagada. Seetõttu, ja arvestades asjaolu, et sellised tehingud olid ebaolulised, sest moodustasid vähem kui 0,5 % ekspordimahust, jäeti need välja.
(70)
Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Vajaduse korral võeti kohandamisel arvesse füüsikaliste omaduste erinevusi, kaubandustasandi erinevust ja teisi tegureid, mis mõjutavad hindade võrreldavust, eriti margitoote kujundamist.
(71)
Esiteks uuriti, kas füüsikaliste omaduste kohandus kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga a on õigustatud.
(72)
Juhul kui normaalväärtus määrati lähima sarnase toote alusel (vt eespool esitatud põhjendus 68), kohandati samasuguste toodete hindade õiglase võrreldavuse tagamiseks füüsikaliste omaduste erinevusi.
(73)
Peenkeraamikatoodete puhul võrreldi ekspordihinda võrdlusriigis toodetud ja müüdava lähima sarnase toote omamaise müügihinnaga, st peenkeraamika asemel savist valmistatud selliste toodete müügihinda, mis on igas muus mõttes identsed, ning kohandati seda 5 % võrra ülespoole, et see kajastaks peenkeraamika ja jämekeraamika hinnaerinevust.
(74)
Üks eksportiv tootja väitis, et jämekeraamikatoodetel on kõrgemad tootmiskulud ja jaehind kui peenkeraamikatoodetel. Sellest tulenevalt oleks tulnud jämekeraamikatoodete ekspordihinda kohandada pigem allapoole kui ülespoole. Selle väite toetamiseks tugineb eksportiv tootja eelkõige omaenda hinnangutele jämekeraamika ja peenkeraamika tootmiskulude kohta ning hinnakirja väljavõttele, milles on esitatud jäme- ja peenkeraamikatoodete jaehinnad.
(75)
See teave, mis esitati menetluse eriti hilises etapis ja alles pärast lõplike järelduste avalikustamist, on täielikult vastuolus teabega, mida uurimise käigus olid komisjonile esitanud muud huvitatud isikud, st kaebuse esitaja, liidu tootmisharu ja võrdlusriigi tootja. Kõik kõnealused isikud osutasid, et peenkeraamikatooted on kvaliteetsemad (st vastupidavamad) kui jämekeraamikatooted ning neid on kallim toota, sest peenkeraamikat toodetakse kõrgkuumussavist ja jämekeraamikat madalkuumussavist. Seepärast müüakse peenkeraamikat üldiselt kõrgema hinnaga. Seda teavet kinnitab avalikult kättesaadav turuteave.
(76)
Lisaks tuleks märkida, et kõnealune eksportiv tootja ei tooda ise peenkeraamikat ning seega on esitanud selle kohta ainult tootmiskulude hinnangu. Samuti ei nähtu esitatud hinnakirjast piisavalt veenvalt, et jämekeraamikatooted on üldiselt peenkeraamikatoodetest kallimad. Seega ei ole esitatud tõendid sellised, mis tõestaksid, et peenkeraamikatoodete normaalväärtuse ja ekspordihinna vahelise õiglase hinnavõrdluse jaoks tehtud kohandus on vigane ning seepärast lükatakse väide tagasi.
(77)
Seoses muude tooteliikidega, mille võrdlus põhines algselt üksnes keskmisel kilogrammihinnal ja kasutatud keraamilisel materjalil, on komisjon vaatlusaluseid tooteliike täiendavalt analüüsinud ja võrrelnud ekspordihinda lähima sarnase võrdlusriigis toodetud ja müüdava tooteliigiga. Kui erinev oli vaid üks väike füüsikaline omadus, näiteks glasuuri liik või kaunistus, kuid tooteliigi kõik muud põhiomadused olid samasugused, kohandati lähima sarnase tooteliigi müügihinda tegeliku hinnavahega, mis leiti seoses füüsikalise omaduse erinevusega. Ülejäänud tooteliikide puhul, kus erines rohkem kui üks füüsikaline omadus, võrreldi ekspordihinda lähima sarnase toote keskmise müügihinnaga. Selliste tooteliikide puhul olid lähimal sarnasel tootel samad mitu järgmist põhilist füüsikalist omadust või kõik neist: keraamiline materjal, nõu liik, põhikuju, kaunistus ja glasuur.
(78)
Kaks valimisse kaasatud eksportivat tootjat väitsid, et sarnaselt kohandustele, mis tehti juhul, kui erinev oli ainult üks väike füüsikaline omadus, oleks tulnud kohandusi teha ka juhul, kui erinev oli rohkem kui üks lähima sarnase toote füüsikaline omadus.
(79)
Tuletatakse meelde, et juhul kui erines ainult üks väike füüsikaline omadus, kohandati lähima sarnase toote müügihinda, et võtta arvesse asjaomase erinevuse puhul leitud tegelikku hinnaerinevust, kusjuures kui erinev oli rohkem kui üks füüsikaline omadus, tehti võrdlus sellise toote keskmise müügihinna alusel, millel olid identsed füüsikalised omadused. Seepärast ei olnud viimasel juhul vaja teha samasuguste toodete ühegi füüsikalise omaduse erinevuse tõttu hinna kohandamist, sest neil toodetel olid samad füüsikalised põhiomadused. Seega ei saa selle väitega nõustuda.
(80)
Üks eespool osutatud eksportivatest tootjatest taotles ka täiendavat kohandamist füüsikaliste omaduste erinevuste puhul seoses asjaomase toote kaalu ja heledusega. Ta väitis, et kasutab madala kvaliteediga toorainet ning seetõttu on tema toodete tootmiskulu ja hind madalam kui võrdlusriigis toodetud samasugusel tootel. Seepärast tuleks tema ekspordihinda kohandada piisaval määral. Seoses sellega tuletatakse esiteks meelde, et äriühingule ei antud turumajanduslikku staatust ning et seega ei ole tema tootmiskulusid kontrollitud. Lisaks ei esitatud koos väitega, et tema tooted on tüüpilistest toodetest umbes 5 % raskemad, ühtegi kontrollitavat või tõendavat dokumenti ning seega ei ole väide põhjendatud. Asjaomane eksportiv tootja tunnistas oma esildises, et tema tooted on tavalise heleduse astmega, kuid ta ei selgitanud, miks tuleks seoses sellega teha kohandusi. Seepärast lükatakse kõnealused väited tagasi.
(81)
Teine eksportiv tootja väitis, et komisjon ei võrrelnud osa tema eksportmüügist asjakohase lähima sarnase toote normaalväärtusega. See osa ekspordist hõlmas kaunistatud toodete müüki sõltumatu müüja kaudu, kes oli väidetavalt teinud kaunistuse (dekoori) tasuta. Seetõttu ei sisaldanud ekspordihind kaunistuse kulusid ning seepärast oleks tulnud seda võrrelda kaunistamata toodetele määratud normaalväärtusega või (alternatiivina) kaunistatud ja kaunistamata toodete keskmise normaalväärtusega.
(82)
Tuletatakse meelde, et tootmiskulud ei ole oluline tegur hinnavõrdluse puhul, mis põhineb üksnes samasuguste toodete normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlusel. Esitatud teabest selgub ka, et kõnealused eksporditud tooted olid tõesti kaunistatud, kuigi eksportiv tootja väidetavalt ei kandnud kõiki kulusid, mis on seotud kaunistusest tuleneva lisaväärtusega. See ei ole siiski tegur, millega saab põhjendada hinna kohandamist, et võtta arvesse võrdlusriigi samasuguse toote füüsikaliste omaduste erinevusi. Igal juhul kui arvestada, et väide esitati menetluse hilises etapis, ei saa kontrollida väite kinnituseks esitatud andmeid. Seetõttu lükatakse see väide tagasi.
(83)
Arvestades HRVs ja Brasiilias toodetud ja müüdavate keraamiliste lauanõude serviiside võimalike kombinatsioonide suurt hulka, seati eesmärk saavutada õiglane hindade võrreldavus, mida peeti vajalikuks eri serviiside rühmitamiseks serviisis olevate esemete arvu ja liigi alusel. Sel viisil rühmitatud serviiside eri kombinatsioonide keskmist omamaist müügihinda võrdlusriigis võrreldi samasuguse rühma serviiside kombinatsioonide ekspordihinnaga.
(84)
Üks eksportiv tootja väitis, et kuna serviis võib koosneda paljudest võimalikest tootekombinatsioonidest, ei võimalda rühmitamise metoodika õiglast hindade võrreldavust, sest selles ei võeta arvesse iga serviisi kuuluva osa omadusi. Seepärast väitis kõnealune eksportiv tootja, et serviise ei tuleks arvesse võtta dumpingumarginaali arvutamisel.
(85)
Tuleb meenutada, et serviiside dumpingumarginaali arvutused põhinevad keskmise kilohinna võrdlemisel ja mitte serviisi üksikute osade võrdlemisel. Seega serviiside puhul ei ole vaja kindlaks määrata iga serviisi eri osade konkreetset kombinatsiooni, et saada õiglast hinnavõrdlust. Kasutatud rühmitamismeetod võtab arvesse serviiside eri kombinatsioonide põhiomadusi, kuna serviisid on kindlaks määratud kui nt kohvi- ja/või teeserviisid, lõunaserviis või muu serviis, ning ka serviisi kuuluvate osade arvu. Seda arvestades leitakse, et serviiside puhul on tehtud õiglane võrdlus algmääruse artikli 2 lõike 10 tähenduses. Seetõttu ei saa kõnealuse väitega nõustuda.
(86)
Peale selle, nagu on kirjeldatud ajutise määruse põhjenduses 99, tehti uurimise käigus kindlaks, et Hiina eksportivad tootjad liigitavad oma tooted üldiselt kuni viide erinevasse kvaliteediklassi, mida märgistatakse tähtedega A kuni E ja mille hinnad erinevad märkimisväärselt. Eksport liitu koosneb suuremas osas A-, B- või C-klassi toodetest või nende kombinatsioonist. Kõnealune kvaliteediklassideks liigitamine ei ole paraku üldine ega põhine kogu tootmisharule kohaldatavatel üldstandarditel, vaid on pigem ettevõttespetsiifiline ja annab võimaluse erinevate hindade määramiseks. Samas müüb võrdlusriigi tootja Brasiilia siseturul ainult A-klassiga võrdsustatavat toodangut ning seepärast leiti, et hinnavõrdlus on mõjutatud. Seetõttu kohandati Hiina A-klassi ekspordihinda kõrgemaks, et see oleks võrreldav toodanguga, mida võrdlustootja müüb Brasiilia turul. Sellise kohandamise tase määrati vajaduse korral eraldi kindlaks iga valimisse kaasatud äriühingu jaoks, võttes aluseks tegelikud ja kontrollitud hinnaerinevused eri kvaliteediklasside vahel.
(87)
Lõplike järelduste avalikustamise järel väitis üks valimisse kaasatud eksportiv tootja, et osa tema eksportmüügist, mis müüdi sõltumatu müüja kaudu, koosnes nii A-klassi kui ka B-klassi toodetest ning seega tuleks seda kohandada A-klassi hinnatasemele. Ta väitis, et hinnaerinevus oli 25 % ning esitas väite tõendamiseks arvete koopiad ja hinnanoteeringud.
(88)
Seda teavet ei esitatud siiski uurimise ajal, sealhulgas kontrollkäigu ajal, ega ka komisjoni esialgsete järelduste avalikustamise järel. Kõnealune tootja on kogu uurimise vältel hoopis osutanud, et ta eksportis vaid A-klassi tooteid. Ta esitas piiratud arvu hinnanoteeringuid, mitte täieliku hinnakirja, kuigi küsimustikus paluti seda teha, et arvutada väidetav hinnaerinevus eri klasside vahel. Selliste asjaolude korral ning arvestades, et teave esitati menetluse väga hilises etapis, on selle teabe usaldusväärsus küsitav ning seda ei saa mingil juhul kontrollida. Seetõttu lükatakse see väide tagasi.
(89)
Teiseks, nagu on kirjeldatud ajutise määruse põhjenduses 98, uuriti seda, kas kaubandustasandi kohandus kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga d oli õigustatud. Leiti, et ekspordihind on normaalväärtusest erineval kaubandustasandil, kuna Hiinast eksporditi peamiselt hulgimüügi tasandil, kuid võrdlusriigis toimus müük ka jaetasandil. Edasise uurimisega tehti kindlaks, et erinevad turustusahelad mõjutasid hinnataset mõlemal turul, mõjutades sellega ka ekspordihinna ja normaalväärtuse õiglast hinnavõrdlust. Seega, et ekspordihinda ja normaalväärtust õiglaselt võrrelda, määrati viimane iga tooteliigi kohta ja seda kohandati iga kaubandustasandi jaoks, kasutades hinnaerinevusi, mis leiti olevat võrdlusriigi eri kaubandustasemete vahel. Tuletame meelde, et ajutise määrusega sätestati vajaduse korral täiendav kaubandustasandi kohandus hinnaerinevuste alusel, mis leiti seoses igal kaubandustasandil müüdud kogustega (ajutise määruse põhjendus 98). Sellist täiendavat kohandust peeti põhjendatuks, sest uurimise algetapis oli kindlaks tehtud, et kuigi valdav osa Hiina ekspordist müüdi suurtes kogustes, toimus omamaine müük enamasti väiksemates kogustes, mis põhjustas hinnaerinevuse samal kaubandustasandil. Ent edasine uurimine ja võrdlusriigi omamaiste müügitehingute põhjalik analüüs on vastupidiselt esialgsetele järeldustele kinnitanud, et võrdlustootja müüdud väikeste ja suurte koguste suhe on Hiina eksportivate tootjatega võrreldes samasugune. Järelikult ei ole selline kohandus enam asjakohane ega põhjendatud.
(90)
Kolmandaks, nagu on kirjeldatud ajutise määruse põhjenduses 100, tehti uurimise käigus kindlaks, et Brasiilia tootja müüb Brasiilia turul ainult margitooteid, samal ajal kui Hiina eksportivad tootjad ei ekspordi margitooteid, vaid keraamilisi laua- ja kööginõusid pigem niinimetatud omatoodete või argitoodetena. Klientide arusaamade kohaselt esindavad margitooted teatavat mainet, tagatud kvaliteeti ja disainilahendust, mis omakorda tõstab turuhinda, samal ajal kui argi- ja omatooteid, ehkki neil on samasugused füüsikalised ja tehnilised omadused, müüakse tavaliselt tunduvalt madalama hinnaga. Kuna margitoote lisaväärtust pole üldiselt võimalik hinnata konkreetsete arvnäitajate abil, sest see erineb kaubamärkide lõikes ja sõltub paljudest erinevatest teguritest, nagu tarbijate arusaamad, kaubamärgi tuntus, ning muudest mõjuritest, mida ei ole võimalik kvantifitseerida, kinnitas Brasiilia tootja seoses käesoleva juhtumiga, et tema margitooteid on Brasiilia turul võimalik müüa oluliselt kõrgemate hindadega kui muid, kaubamärgita tooteid. Lisaks kinnitati Brasiilia laua- ja kööginõudeturgu käsitlevas aruandes, et Brasiilia tarbijad on äärmiselt margiteadlikud ning et Brasiilia võrdlusriigi tootja on pikaajaline ja väga tuntud tootja. Seda arvesse võttes kohandati algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti k kohaselt normaalväärtust 40 % võrra omamaisest müügihinnast madalamale.
(91)
Eespool nimetatud kohandamisega seoses tuletakse meelde, et kaks eksportivat tootjat on seadnud kahtluse alla nii kohanduse tegemise aluse kui ka kohandamise tasandi (vt eespool põhjendus 67). Siiski ei vaidlusta nad seda, et margitoote turuhind on kõrgem kui samasugusel kaubamärgita tootel ning et see mõjutab hinna võrreldavust. Lisaks võrdlusriigi tootja esitatud teabele on nii koostööd tegeva Tai tootja esitatud tegelikud ja kontrollitud hinnaandmed kui ka ühelt liidu tootjalt pärast esialgsete järelduste avalikustamist saadud teave kinnitanud, et kohandamise tasand on asjakohane. Eelkõige leiti, et turuolukord Tais on võrreldav Brasiilia omaga, sest Tais on ainult mõni väga tuntud ja pikaajaline kaubamärk. Seetõttu ei saa kõnealuste väidetega nõustuda.
(92)
Pärast lõplike järelduste avalikustamist ei vaidlustanud ükski eksportiv tootja seda kohandamist, kuid kaebuse esitajate ühendus väitis, et margitoodetega seoses tehtud kohandamine oli liiga suur, eelkõige muude kui portselantoodete puhul. Selle väite toetamiseks osutas kaebuse esitaja hinnakirjale ja liidu mõne tootja esitatud teabele.
(93)
Kuigi esitatud teave kinnitab komisjoni järeldusi, et kaubamärgi lisaväärtus mis tahes turul on äriühingu- või kaubamärgispetsiifiline, ei ole see teave selline, et seada kahtluse alla kohandamise tase, mis määrati kindlaks võrdlustootja poolt Brasiilia koduturul müüdavatele margitoodetele, kuna esitatud teave käsitles liidu turgu. Võttes arvesse liidu tootjate suurt arvu, liidu turu mitmekesisust koos piirkondlike erinevuste ja kaubamärgi eelistustega ning Hiina impordi suurt turuosa, on olukord liidu turul väga erinev Brasiilia turul valitsevast. Seepärast ning arvestades põhjendustes 90 ja 91 esitatud kaalutlusi, ei saa kõnealuse väitega nõustuda.
(94)
Nagu on kirjeldatud ajutise määruse põhjenduses 101, tehti vajaduse korral täiendavad kohandamised, kus võeti arvesse transpordi-, kindlustus-, käitlemis- ja lisakulusid, pakendamis- ja laenukulusid ning pangatasusid kõikidel juhtudel, kui leidis kinnitust, et need mõjutasid hindade võrreldavust.
3.5. Dumpingumarginaalid
(95)
Kuna märkusi ei ole esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 102-105 sätestatud dumpingumarginaalide arvutamiseks kasutatud metoodika.
(96)
Esialgsete järelduste avaldamise järel teavitati komisjoni sellest, et ajutise määruse I lisas oli ekslikult nimetatud mõnd kaubandusettevõtjat, kes ei tooda vaatlusalust toodet, ning sellega allutati nad dumpinguvastasele tollimaksule, mis on kehtestatud koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele. Komisjon teavitas sellised äriühinguid oma kavatsusest kustutada nad I lisast ja andis neile võimaluse esitada oma märkused. Pärast esitatud märkuste läbivaatamist on mitu kaubandusettevõtjat I lisast kustutatud. Kohastel juhtudel on nad asendatud seotud koostööd tegeva eksportiva tootjaga.
(97)
Võttes arvesse normaalväärtuses ja ekspordihinnas tehtud kohandusi, nagu on sätestatud eespool esitatud põhjendustes 67-94, ja kuna täiendavaid märkusi ei ole esitatud, on lõplikud dumpingumarginaalid, mis on väljendatud protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, järgmised:
Äriühing
Tollimaks (%)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd; Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
Valimisse kaasamata koostööd tegevad eksportivad tootjad
17,9
Kõik muud äriühingud
36,1
4. KAHJU
4.1. Vaatlusperiood
(98)
Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordasid mitu huvitatud isikut väidet, et vaatlusperiood oleks pidanud algama 2009. aastal 2008. aasta asemel, kuna majanduskriis algas 2008. aastal ja ajavahemiku 2009-2011 suundumus oleks olnud selge. Seoses selle väitega märgitakse, et 2009. aasta ei ole asjakohasem aasta vaatlusperioodi alguseks, kui võtta arvesse asjaolu, et majanduskriisi mõju oli kõnealusel aastal täielikult tuntav ja selle tulemusena vähenes tarbimine võrreldes 2008. aastaga märgatavalt. Seetõttu lükati taotlus lõplikult tagasi.
4.2. Liidu toodang ja liidu tootmisharu
(99)
Ühises esildises seadsid mitu importijat kahtluse alla ajutise määruse põhjenduses 108 esitatud liidu toodangu näitaja arvutamise meetodi. Mitu huvitatud isikut kordas neid märkusi lõplike järelduste avalikustamise järel. Täpsemalt leidsid nad, et kaebuse esitajad ei oleks saanud täita olukorra ülevaatega seotud nõuet, sest kättesaadav PRODCOMi statistika eeldaks hoopis kõrgemat samasuguse toote liidu toodangu taset kui kõnealuses põhjenduses viidatud näitaja 240 200 tonni, mistõttu kaebuse esitajate osa oleks vähem kui 25 % samasuguse toote toodangust liidus. Need isikud olid arvutanud liidu toodangu näitajaks 313 187 tonni uurimisperioodil ning nad said sellise arvu kasutades PRODCOMi andmeid portselanist keraamiliste laua- ja kööginõude kohta ning kohaldades muude kui portselanist keraamiliste laua- ja kööginõude puhul 20 %-list allapoole kohandamist, tehes seda sarnaselt metoodikale, mida kasutas kaebuse esitaja ning mida kasutati uurimises impordimahu kindlaksmääramiseks.
(100)
Sellega seoses tuleks märkida, et esmalt viisid komisjoni talitused dumpinguvastase kaebuse kohustusliku analüüsi raames ja kooskõlas algmääruse artikli 5 lõikega 4 enne algatamist läbi põhjaliku olukorra hindamise. Komisjon analüüsis kaebuses esitatud andmeid ja võttis ühendust kõigi teadaolevate liidu tootjatega ning palus ka neil esitada andmed nii toodangu kohta kui ka oma seisukoha kaebuse suhtes ja aidata komisjonil kindlaks määrata muid võimalikke tootjaid. Toodangu kohta esitasid teavet ka tootjate ühendused.
(101)
Selle väitega seoses märgitakse lisaks, et vaatlusperioodi iga aasta puhul kasutatud liidu toodangu näitaja andmeallikat ja metoodikat selgitati ka ajutise määruse põhjenduses 107, st vastavalt kaebuste esitamise etapis tehtuga põhineb see Euroopa ja riiklike ühenduste esitatud andmetel, mida ristkontrolliti üksiktootjate esitatud andmetega ning ka muude statistiliste allikatega (eelkõige PRODCOM).
(102)
Nagu kaebuse esitajad uurimise ajal selgitasid, põhinesid Euroopa ühenduse esitatud andmed portselantoodete puhul PRODCOMi andmetel portselanist köögi- ja lauanõude kohta, sest selle toote PRODCOMi kood vastas selle uurimisega hõlmatud portselantoodetele. Muude kui portselantoodete puhul ei saanud PRODCOMi kasutada, sest see hõlmas palju rohkem valmistooteid kui selle uurimisega hõlmatud muud kui portselantooted. Seepärast olid riiklikud ühendused kogunud nende toodete kohta asjaomased andmed oma põhjalike teadmiste põhjal oma asjaomastest turgudest ning Euroopa ühendus ristkontrollis seda teavet enne lõplike näitajate esitamist komisjonile. Uurimise käigus neid näitajaid ajakohastati. Lisaks sisaldas mittekonfidentsiaalne toimik kõigi teadaolevate tootjate nimekirja ning komisjoni tähelepanu juhiti vaid sellele, et Rumeenias on veel kolm täiendavat tootjat. Lahknevus PRODCOMi statistika ja 240 200 tonni vahel tuleneb asjaolust, et käesoleva uurimise tootevalik ei vasta muude kui portselantoodete puhul PRODCOMi statistika andmekoodidele, st et see on palju kitsam. Eurostati impordistatistika puhul oleks võinud selle erinevuse tõesti arvesse võtta, kohaldades 20 % allapoole kohandamist, kuid see ei olnud asjakohane PRODCOMi andmebaasis esitatud ELi toodangu näitajate korral. Sama metoodikat kasutades näiksid eelkõige kahe liikmesriigi PRODCOMi näitajad olevat liigselt ülehinnatud.
(103)
Seega on asjaomaste isikute poolt kasutatav ja eespool põhjenduses 99 osutatud metoodika vigane. Lisaks ei esitatud tõendeid selle kohta, et ühegi liikmesriigi, sealhulgas eespool osutatud kahe liikmesriigi esitatud ja mittekonfidentsiaalses toimikus sisalduvad toodangu näitajad oleksid tegelikust väiksemad. Samuti tuleks lisada, et mõne liikmesriigi puhul olid Euroopa ühenduse esitatud ja uurimises kasutatud arvandmed märgatavalt kõrgemad sellest, kui oleks kasutatud PRODCOMi kohandatud arvandmeid. Eelnevat arvesse võttes ei ole põhjust kahelda uurimise käigus esitatud toodangu näitajates ja olukorra hindamise tulemuses.
(104)
Kuna täiendavaid märkusi ei ole esitatud, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendused 107 ja 108.
4.3. Liidu tarbimine
(105)
Ühises esildises vaidlustas mitu importijat ajutise määruse põhjenduses 110 esitatud liidu tarbimise näitajad. See väide põhines liidu toodangut ja müüki käsitlevate PRODCOMi statistiliste andmete ekslikul kasutamisel, nagu on selgitatud eespool punktis 4.2, ja seega lükatakse see tagasi.
(106)
Ent Eurostati impordistatistikat uuesti kontrollides leiti, et andmeid on ajutiste meetmete kehtestamise järel ajakohastatud, mille tulemusel oli toimunud mõni väikene muutus. Seega on liidu tarbimine Eurostati ajakohastatud impordistatistika alusel ja esildiste põhjal, mis käsitlesid liidu tootmisharu müüki liidu turul, muutunud järgmiselt (esitatud täielikkuse huvides):
Tabel 1
Maht (tonnides)
2008
2009
2010
Uurimisperioodil
Liidu tarbimine
826 897
687 587
750 828
727 411
Indeks (2008 = 100)
100
83
91
88
(107)
Kuna täiendavaid märkusi ei ole esitatud, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendused 109, 111 ja 112.
4.4. Import vaatlusalusest riigist
4.4.1. Vaatlusalusest riigist dumpinguhinnaga impordi maht, hind ja turuosa
(108)
Ühises esildises vaidlustas mitu importijat ajutise määruse põhjenduses 113 esitatud näitajad. See väide põhines PRODCOMi statistiliste andmete ekslikul kasutamisel ja lükatakse seetõttu tagasi.
(109)
Eurostati ajakohastatud impordistatistika alusel (vt eespool põhjendus 106), muutus vaatlusaluse toote impordi maht, turuosa ja keskmine hind järgmiselt:
Tabel 2
Import HRVst
2008
2009
2010
Uurimisperioodil
Impordimaht (tonnides)
535 593
449 325
516 624
486 170
Indeks (2008 = 100)
100
84
96
91
Turuosa (%)
64,8
65,3
68,8
66,8
Importkauba keskmine hind (eurot/tonn)
1 274
1 307
1 473
1 498
Indeks (2008 = 100)
100
103
116
118
(110)
Ajakohastatud mahud, väärtused ja suundumused on peaaegu samasugused kui need, mida analüüsiti ajutises määruses. Hiina impordi turuosa kasvas 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 64,8 %-lt 66,8 %-ni. Impordihind suurenes vaatlusalusel perioodil ligikaudu 18 %: 1 274 eurolt tonni eest 1 498 euroni tonni eest.
(111)
Üks osapool väitis, et Hiina impordi hindade ja mahtude vahel puudub igasugune seos. Selles küsimuses kaalutakse kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 3, kas dumpinguhinnaga import on absoluutnäitajate poolest või liidu tootmis- või tarbimisnäitajate suhtes oluliselt suurenenud. Seoses dumpinguhinnaga impordi mõjuga hindadele pööratakse tähelepanu sellele, kas dumpinguhinnaga impordi mõjul on toimunud oluline hinna allalöömine võrreldes liidu tootmisharu samasuguse toote hinnaga või kas sellise impordi mõjul langeks hinnad oluliselt muud moodi või takistaks see olulisel määral hinnatõuse, mis muidu aset leiaksid. Ükski nimetatud teguritest ei ole iseenesest otsuse tegemisel määrav.
(112)
Eespool esitatut arvestades tuleb märkida järgmist. Esiteks, sel ajal kui liidu tarbimine elavnes (2009-2010), tõusis Hiina impordi hind oluliselt, mis näitab, et seos on siiski olemas. Kuid veelgi olulisem on see, et Hiina hindade arengut vaatlusperioodil tuleks hinnata väga olulise hinnaerinevuse kontekstis, mis ilmnes juba 2008. aastal ning mida näitavad keskmised Hiina impordihinnad (tabel 2) ja keskmised liidu müügihinnad (tabel 9), mis on esitatud ajutises määruses. Selliseid suuri hinnaerinevusi kinnitab hinna allalöömise kõrge tase uurimisperioodil. Järelikult ei takistanud hinnatõus vaatlusperioodil Hiina impordil oma turuosa kasvatada. See import avaldas jätkuvalt tugevat survet liidu tootmisharu hindadele, mis langesid vaatlusalusel perioodil 12 %. Seega ei saa selle märkusega nõustuda.
(113)
Seoses impordihinna (tõusis) ja impordimahu (vähenes) muutumisega ajavahemikul 2008-2011 ja seejärel 2012, mille tõi esile üks valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate rühm, ei saa kõnealune suureneva keskmise impordihinna suundumus seada kahtluse alla järeldust kahjustava dumpingu kohta uurimisperioodil. Hiina impordimahu muutumisega seoses, ja nagu on juba esile toodud ajutise määruse põhjenduses 114 ja veel kord eespool esitatud põhjenduses 109, näitab turuosa näitaja Hiina impordi turuosa suurenemist 2 protsendipunkti võrra. Veelgi enam, nagu on selgitatud ajutise määruse põhjendustes 116 ja 117 ning eespool esitatud põhjenduses 111, põhjustas Hiina import hinna olulise allalöömise.
4.4.2. Hinna allalöömine
(114)
Esialgsete järelduste avalikustamise järel nõudis mitu huvitatud isikut hinna allalöömise arvutuste kohta rohkem üksikasju kui on esitatud ajutise määruse põhjenduses 116. Lisateavet anti niivõrd, kui seda võimaldas selliste andmete tundlik olemus ja asjaolu, et liidu tootjatele oli tagatud anonüümsus.
(115)
Analoogselt otsusega, mis tehti ajutiste meetmete kehtestamise järel selleks, et jätta ekspordiandmetest välja mõni ebatüüpiline toode dumpingu arvutamiseks (vt eespool põhjendust 69), jäeti sellised tooted välja ka kahju arvutamiseks kasutatud ekspordiandmetest. Selline muudatus mõjutas väga vähe hinna allalöömise marginaale, mis jäid seetõttu samasse vahemikku, millele viidatakse ajutise määruse põhjenduses 117.
(116)
Kuna täiendavaid märkusi ei ole esitatud, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendused 113-117.
4.5. Liidu tootmisharu olukord
4.5.1. Üldised andmed
(117)
Mitu osapoolt väitsid, et asjaolu, et mitu kahju põhjustavat tegurit muutusid 2009. ja 2010. aastal ning uurimisperioodil paremaks, näitab liidu tootmisharu positiivset arengusuundumust. Paraku tuleb märkida, et see analüüs ei ole täielik ning ei võta arvesse selliste tegurite muutumist kogu vaatlusperioodi jooksul. Sellega seoses tuleb arvestada ka ajutise määruse põhjenduses 23 esitatud selgitusi.
(118)
Ühe huvitatud isiku palvel kinnitatakse, et makroökonoomilisi näitajaid hinnati kogu liidu tootmisharu tasandil ja mikroökonoomilisi näitajaid valimisse kaasatud liidu tootjate tasandil, mis hõlmas äriühinguid, kes kaebust ei esitanud.
(119)
CCCLA väitis, et ajutises määruses esitatud mikro- ja makroökonoomilised näitajaid ei olnud representatiivsed, sest liidu kogutoodang oli märgatavalt suurem kui selles uurimises kasutatud näitajad. Võttes siiski arvesse eespool punktis 4.2 esitatud analüüsi ja järeldusi, lükatakse see väide tagasi.
(120)
Kuna täiendavaid märkusi ei ole esitatud, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendused 118-121.
4.5.2. Makroökonoomilised näitajad
4.5.2.1. Toodang, tootmisvõimsus ja võimsuse rakendamine
(121)
Nagu on viidatud eespool jaotises 4.1, vaidlustas mitu importijat ajutise määruse põhjenduses 122 esitatud toodangunäitajad. Ent neid näitajad on ristkontrollitud ja need kinnitatakse.
(122)
Kuna täiendavaid märkusi ei ole esitatud, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendused 122-124.
4.5.2.2. Müügimaht ja turuosa
(123)
Tabeli 2 ajakohastamine ei mõjuta ajutises määruses esitatud tabeleid 4 ja 5.
(124)
Kuna asjakohaseid märkusi müügimahu ja turuosa kohta ei ole esitatud, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendused 125 ja 126.
4.5.2.3. Tööhõive ja tootlikkus
(125)
Ühises esildises vaidlustas mitu importijat ajutise määruse põhjendustes 127 ja 128 esitatud tööhõive ja tootlikkuse näitajad, väites, et need ei vasta teatavate Eurostati statistiliste andmete (8) loodud pildile.
(126)
Kuid mõlemate indikaatorite näitajad ristkontrolliti ja loeti täpseks. Näitajad, mis osapooled esile tõid, olid liiga laiaulatuslikud ja need ei olnud seotud samasuguse toote tootmisega. Kuna täiendavaid märkusi tööhõive ja tootlikkuse kohta ei ole esitatud, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendused 127 ja 128.
4.5.2.4. Dumpingumarginaalide ulatus
(127)
Kuna dumpingumarginaalide ulatuse kohta ei ole märkusi esitatud, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendus 129.
4.5.3. Mikroökonoomilised näitajad
4.5.3.1. Varud
(128)
Ühises esildises vaidlustas mitu importijat ajutise määruse põhjenduses 130 esitatud varude näitajad ja nende asjakohasuse võrreldes avalikult kättesaadavate andmetega teatavate liidu tootjate kohta. Samuti ei olnud nad nõus väitega, et liidu tootmisharu töötab peamiselt tellimuste alusel.
(129)
Seoses tellimuste alusel töötamisega kinnitas uurimine, et valimisse kaasatud liidu tootjate puhul oli see tõesti nii ja see on sektoris tavaline. Veelgi enam, ajutises määruses esitatud varude näitajate puhul oli tegemist kontrollitud varude näitajaga valimisse kaasatud liidu tootjatelt, mida peetakse kõige usaldusväärsemaks näitajaks.
(130)
Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitati eespool kirjeldatud märkused uuesti, kuid uusi väiteid ei esitatud. Kuna täiendavaid märkusi varude kohta ei ole esitatud, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendus 130.
4.5.3.2. Müügihind
(131)
Kuna ajutises määruses esitatud müügihindade näitajate kohta ei ole märkusi esitatud, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendus 131.
4.5.3.3. Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus, kapitali kaasamise võime ja töötasud
(132)
Pärast järelduste avalikustamist avastati tehniline viga liidu tootmisharu puhaskasumi ja investeeringutasuvuse (IT) arvutustes. See viga parandati ja muudetud näitajad on järgmised:
Tabel 3
2008
2009
2010
Uurimisperioodil
Liidu sõltumatutele klientidele müügi puhaskasum (% müügi netokäibest)
3,8
2,8
-0,5
3,2
Indeks (2008 = 100)
100
74
-13
84
IT (puhaskasumi % investeeringute arvestuslikust puhasväärtusest)
16,4
6,3
-6,8
20,5
Indeks (2008 = 100)
100
38
-41
125
(133)
Eespool esitatud parandus ei mõjuta oluliselt esialgseid järeldusi kõnealuse kahe näitaja kohta. Ent valimisse kaasatud tootjate kaalutud keskmine kasumitase oli vaatlusperioodil mõnevõrra madalam kui esialgselt oli kindlaks tehtud, kuna see langes 3,8 %-lt 3,2 %-le (mitte 4,2 %-lt 3,5 %-le). Investeeringutasuvus järgis peamiselt kasumi suundumust, kuid nagu ka mitu huvitatud isikut pärast lõplike järelduste avalikustamist osutasid, oli selle areng vaatlusperioodil üldiselt positiivne ja mitte negatiivne.
(134)
Üks huvitatud isik seadis kahtluse alla liidu tootmisharu haavatava seisundi vaatlusperioodi alguses, millele viidatakse ajutise määruse põhjenduses 134. See isik väitis, et arvesse võib võtta ainult dumpingu põhjustatud kahju ja ühelgi muul ajavahemikul peale 2011. aasta ei ole dumpingut kindlaks tehtud. Ent kõnealuses põhjenduses viidati liidu tootmisharu seisundile vaid selleks, et analüüsida, kas vaatlusperioodi alguses saadud tulu saaks arvesse võtta sellise tuluna, mida tootmisharu tavaliselt saaks. Leiti, et seda ei saa arvesse võtta.
(135)
Mitu osapoolt seadis kahtluse alla ajutise määruse põhjenduses 135 viidatud kasumimäära võrdlusaluse ja/või esitas teisi (väiksemaid) võrdlusaluseid.
(136)
Rühm Hiina eksportivaid tootjaid väitis, et uurimisperioodil oli kasumimäär hea tasuvusega. Kuid seda väidet ei põhjendatud. Üks osapool väitis ka, et ajutises määruses näidatud kasumimäärasid saaks lugeda normaalseteks määradeks; see osapool tugines ühe Saksa tootja avalikult kättesaadavatele andmetele tulude kohta ajavahemikul 1999-2007. Üks teine huvitatud isik väitis aga, et ajutises määruses näidatud uurimisperioodi kasumimäära võiks lugeda n-ö normaalseks komisjoni uuringu (9) järelduste alusel, mis hõlmas andmeid ühe Saksa tootja tulu kohta ajavahemikul 2004-2007. Sarnased väited esitati pärast lõplike järelduste avalikustamist.
(137)
Sellega seoses tuletatakse meelde, et ajutises määruses leiti, et vaatlusaluse perioodi alguses saadud tulu ei saa lugeda normaalseks tuluks, sest liidu tootmisharu oli sel ajal juba haavatavas seisundis, nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 134. Peale selle leiti, et eespool viidatud avalikult kättesaadavad andmed Saksa tootja tulude kohta ajavahemikul 1999-2007 ei käsitlenud üksnes keraamiliste laua- ja kööginõude tootmist, vaid ka teisi olulisi segmente. Seoses komisjoni uuringuga, millele viidatakse eespool põhjenduses 136, leiti, et arvestades uuringu ulatust, eesmärki ja aega, ei ole see kasumlikkuse määramiseks asjakohane alus. Näiteks vaatlusaluse tootega seoses viidati selles ainult ühe ettevõtte kasumile. Peale selle ei ole kõik kolm esildist, millele viidatakse põhjenduses 136, mis on vastuolus allpool esitatud põhjenduses 141 viidatud esildisega, piisavalt põhjendatud. Seetõttu kinnitatakse, et 3,2 %-list kasumimäära, mida järgiti uurimisperioodi ajal, ei saa kõnealuse toote puhul pidada vastuvõetavaks.
(138)
Üks huvitatud isik väitis, et võrdlusalusena tuleks kasutada Rootsi sisekujunduse, mööbli ja/või toidu jaemüügisektorite kasumimäärasid. Ent arvestades kõige muu hulgas investeeringute taseme erinevust asjaomastesse tootmis- ja jaemüügisektoritesse, tuleks see väide tagasi lükata.
(139)
Pärast lõplike järelduste avalikustamist teatas üks osapool, et jalatsiuurimises põhjendatuks peetud 6 % kasumit ei olnud praegusel juhul asjakohane pidada tavapäraseks kasumimääraks, kuna see määrati kindlaks 2006. aastal, kui majandusolud oli palju soodsamad kui 2013. aastal. Kõnealuse väitega ei saa nõustuda. Esiteks osutab osapool üldistele majandusoludele ning mitte konkreetsele olukorrale lauanõude turul. On tõsi, et tarbimine vähenes 2009. aastal märgatavalt, kuid see on pärast seda oluliselt elavnenud. Veelgi olulisem on, et tarbimise arengut ei tohiks vaadata eraldiseisvalt. Võttes arvesse dumpinguhinnaga impordi suurt mahtu (turuosa 66,8 %), dumpingu taset (dumpingumarginaalid on vahemikus 13,1 % kuni 36,1 %) ning hinna allalöömise taset (26,5 % kuni 47,6 %), oleks konkurentsi olukord liidu turul olnud väga erinev, kui impordi puhul ei oleks kasutatud dumpinguhindasid. Seega tuleks see väide tagasi lükata.
(140)
Mõni osapool tegi ettepaneku võtta võrdlusaluseks ühes teises dumpinguvastases uurimises, st keraamilisi plaate käsitlevas uurimises (10), kasutatud võrdlusalus. Sarnased märkused esitati ka pärast lõplike järelduste avalikustamist. Ent siinkohal tuleb märkida, et erinevalt nahkjalanõudest ja lauanõudest ei saa keraamilisi plaate lugeda samasuguseks tarbekaubaks. Näiteks on tempo, millega majapidamised ostavad või asendavad keraamilisi lauanõusid, ja viis, kuidas neid turustatakse ja müüakse tarbijatele, sarnasem nahkjalanõudele kui keraamilistele plaatidele. Seega lükatakse tagasi taotlus kasutada kasumimarginaali, mida kohaldati ka keraamilisi plaate käsitlevas uurimises.
(141)
Kaebuse esitajad väitsid, et kasumimäära võrdlusalus peaks olema pigem üle 10 %, sest laua- ja kööginõude tootmine on kapitalimahukas tegevus, mis nõuab lisaks palju uusi investeeringuid ja uuendusi. Kuigi ollakse nõus sellega, et vaatlusalune tootmisharu on tõepoolest kapitalimahukas ja see nõuab pidevat investeerimist, ei olnud taotluse põhjenduseks esitatud teave piisav, et muuta esialgselt kasutatud võrdlusalust. Uurimise käigus ei jõutud järeldusele, et see võrdlusalus oleks kõige asjakohasem kõikide liidu tootjate puhul.
(142)
Importijate rühm vaidlustas ajutises määruses esitatud kasumlikkuse näitajad ja arvutas ajutises määruses esitatud tootmiskulude näitajate, liidu müügihinna ja müügimahtude näitajate ja ekspordi müügihinna näitajate alusel välja kasumlikkuse ning jõudis järeldusele, et tegelikult tootis liidu tootmisharu uurimisperioodil 6 % kasumit. Paraku oli see arvutus vigane, kuna selles kasutati koos eri allikatest pärit andmeid (valimisse kaasatud liidu tootjad, liidu tootmisharu tervikuna ja Eurostat).
(143)
Kuna asjakohaseid täiendavaid märkusi ei ole esitatud, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendused 132-137.
4.5.3.4. Tootmiskulu
(144)
Ühises esildises leidsid mitu importijat, et ajutise määruse põhjenduses 138 esitatud tootmiskulude näitaja ei järginud Eurostati andmetes näidatud tööjõu- ja energiakulude arengut. Osapooled tõid esile, et liikmesriikides suurenesid tööjõukulud. Ka energiakulude areng liidus ei toeta tootmiskulude vähenemist.
(145)
Sellega seoses märgitakse, et osapoolte esitatud tööjõu- ja energiakulud olid liiga laiaulatuslikud. Veelgi enam, asjaolu, et liidu tootmisharu suutis vähendada tootmiskulu perioodi jooksul, mil üldine arengusuundumus oli vastupidine, näitab liidu tootmisharu erakordseid pingutusi kulude kärpimisel ja konkurentsivõime säilitamisel.
(146)
Ajutises määruses esitatud tootmiskulude näitajad väljendavad valimisse kaasatud liidu tootjate kontrollitud tootmiskulusid. Kuna täiendavaid märkusi ei ole esitatud, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendus 138.
4.5.3.5. Järeldus kahju kohta
(147)
Mitu osapoolt vaidlustas ajutises määruses esitatud järelduse kahju kohta selle alusel, et mitu kahjule osutavat näitajat paranes vaatlusperioodi kõige viimases osas. Kuid see ei saa seada kahtluse alla asjaolu, et vaatlusalusel perioodil halvenes enamik kahjule osutavaid näitajaid. Sellist kahjule osutavate näitajate halvenemist võib täheldada enamiku makroökonoomiliste näitajate puhul, nagu tootmismaht, tootmisvõimsus, müük sõltumatutele klientidele, tööhõive, aga ka kahjunäitajate puhul, mis on seotud liidu tootmisharu finantstulemustega, nagu kasumlikkus ja investeeringud.
(148)
Kuna muid märkusi ei ole esitatud, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendused 139-143.
5. PÕHJUSLIK SEOS
5.1. Sissejuhatus
(149)
Kuna ajutise määruse põhjenduse 144 kohta ei ole märkusi esitatud, kinnitatakse käesolevaga kõnealune põhjendus.
5.2. Dumpinguhinnaga impordi mõju
(150)
Mitu osapoolt vaidlustas ajutise määruse põhjenduses 148 esitatud järelduse. Vaatamata sellele, et mõnd ajutise määruse põhjendustes 145 ja 147 esitatud protsendimäära on natuke muudetud, nagu on selgitatud eespool, ei muuda see ajutise määruse põhjendustes 145-148 esitatud asjaolusid ja järeldusi.
(151)
Arvestades Hiina dumpinguhinnaga impordi turuosa muutust, on selge, et vastuolu ajutise määruse põhjendusega 147 ei ole, eriti seoses väitega, et liidu tootmisharu müügihindade ja kasumlikkuse languse põhjuseks liidu turul võib pidada hindade allalöömist, mille põhjustas HRVst liidu turule suunatud dumpinguhinnaga import ja liidu tootmisharu turuosa muutumine, nagu üks osapool väitis.
(152)
Peale selle ei sea asjaolu, et vaatlusalusel perioodil tõusid HRVst pärit impordi hinnad, nagu mitu osapoolt rõhutas, kahtluse alla järeldust hindade allalöömise ja kahjustava dumpingu kohta uurimisperioodil.
(153)
Kuna dumpinguhinnaga impordi mõju kohta ei ole muid märkusi esitatud, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendused 145-148.
5.3. Muude tegurite mõju
5.3.1. Import kolmandatest riikidest, mis ei ole vaatlusalune riik
(154)
Nagu on viidatud eespool põhjenduses 106, ajakohastati pärast ajutiste meetmete kehtestamist Eurostati andmeid impordi kohta. Uute andmete ristkontrollimisel eelmiste andmetega, mis olid esitatud ajutises määruses, avastati tehniline viga Taist ja Türgist pärit impordi näitajate arvutustes. See viga on parandatud ja seega on Eurostati andmetel põhinevad lõplikud näitajad samasuguse toote impordi kohta kolmandatest riikidest järgmised:
Tabel 4
2008
2009
2010
Uurimisperioodil
Impordimaht kõigist muudest kolmandatest riikidest (tonnides)
100 972
81 464
81 595
89 146
Indeks (2008 = 100)
100
81
81
88
Turuosa (%)
12,2
11,8
10,9
12,3
Importkauba keskmine hind (eurot/tonn)
2 378
2 354
2 590
2 519
Indeks (2008 = 100)
100
99
109
106
Türgist pärit impordi maht (tonnides)
26 978
25 303
25 485
29 336
Indeks (2008 = 100)
100
94
94
109
Turuosa (%)
3,3
3,7
3,4
4
Importkauba keskmine hind (eurot/tonn)
2 776
2 649
2 802
2 855
Indeks (2008 = 100)
100
95
101
103
Taist pärit impordi maht (tonnides)
25 916
20 660
20 600
25 213
Indeks (2008 = 100)
100
80
79
97
Turuosa (%)
3,1
3
2,7
3,5
Importkauba keskmine hind (eurot/tonn)
1 246
1 183
1 403
1 356
Indeks (2008 = 100)
100
95
113
109
(155)
Import kolmandatest riikidest vähenes vaatlusperioodi jooksul 12 %, samal ajal jäi selle impordi turuosa peaaegu muutumatuks.
(156)
Tuleb märkida, et muudest kolmandatest riikidest imporditud kauba keskmised hinnad tõusid vaatlusperioodi jooksul 6 %, jäädes järjekindlalt kõrgemaks kui Hiinast eksporditud kaupade keskmised müügihinnad (uurimisperioodi jooksul 68 %).
(157)
Enne ajutise määruse avaldamist märkis CCCLA, et import Türgist kasvas 2010.-2011. aastal 8 %, Türgist imporditud kaupade hinnad olid väidetavalt ainult u 20 % kõrgemad kui HRVst imporditud kaupade hinnad. Seejärel vaidlustas mitu osapoolt ajutises määruses esitatud järelduse Türgist pärit impordi kohta.
(158)
Võttes arvesse, et ajutises määruses oli oluline ilmne viga Türgist pärit impordi esitamises ja eespool esitatud ajakohastatud andmeid, ei viita miski sellele, et Türgi importkaubad, arvestades nende hindu ja turuosa, saaks katkestada põhjusliku seose vaatlusaluse toote Hiinast pärit ekspordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel. Samuti tuleb märkida, et Türgist pärit impordi mittekaasamist kaebusesse ei saa pidada diskrimineerivaks, sest uurimise algatamise etapis ei olnud piisavalt tõendeid dumpingu, kahju ja põhjusliku seose kohta seoses impordiga Türgist.
(159)
Taist pärit impordi turuosa ei olnud uurimisperioodi jooksul kunagi suurem kui 3,5 %.
(160)
Eespool kirjeldatud asjaolude põhjal järeldatakse, et import muudest kolmandatest riikidest ei mõjutanud oluliselt liidu tootmisharu olukorda määral, mis katkestaks põhjusliku seose HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi ning liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel.
5.3.2. Turusegmendid
(161)
Kuna uusi märkusi turusegmentide kohta ei esitatud, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendused 156-158.
5.3.3. Tarbimine ja nõudlus
(162)
Üks osapool tegi ettepaneku, et kahju põhjuseks võib pidada pikaajalist nõudluse vähenemist liidus toodetud toodete järele. Ent uurimise käigus ei leidnud selline arengusuundumus kinnitust, nagu on juba selgitatud ajutise määruse põhjenduses 112.
(163)
Kuna muid märkusi tarbimise ja nõudluse kohta ei ole esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 159-166.
5.3.4. Liidu tootmisharu eksport
(164)
Üks osapool tõstis esile, et vaatlusperioodi ajal olid keskmised liidu ekspordihinnad madalamad kui keskmised müügihinnad liidu turul. See võis mõjutada liidu tootmisharu võimet teha uusi investeeringuid või palgata uusi töötajaid. Sarnane väide esitati uuesti pärast lõplike järelduste avalikustamist. Ent nagu on juba märgitud ajutise määruse põhjenduses 169, ei saa ekspordimüügi tulemuslikkus mõjutada enamikku kahjule osutavaid näitajaid. Veelgi enam, samamoodi võiks väita, et selline müük oli osaliselt liidu turul saadud kahju hüvitamise viis. Ja veel, kuna keskmised hinnad on arvutatud nii, et samasuguse toote müügi koguväärtus on jagatud sellise müügi kogumahuga, võib teistsugune liidu turul müüdud toodete valik anda ekspordimüügiga võrreldes samuti olulisi erinevusi keskmistes müügiväärtustes üldiselt. Ja lõpetuseks, selline ekspordimüük moodustas vähem kui 37 % liidu tootmisharu üldisest müügimahust, st valitsev turg liidu tootmisharu jaoks oli suuresti jätkuvalt liidu siseturg. Seepärast lükatakse tagasi väide, et selline ekspordimüük kahjustas liidu tootmisharu sellisel määral, et see katkestas põhjusliku seose HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi ning liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel.
(165)
Kuna liidu tootmisharu ekspordi kohta ei esitatud uusi märkusi, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendused 167-170.
5.3.5. Impordikvootide tühistamine
(166)
Pärast ajutiste meetmete kehtestamist väitis üks osapool, et impordikvootide tühistamine oleks võinud vaatlusperioodil avaldada mõju liidu tootjatele. Ent ta ei esitanud ühtegi uut fakti, mis võiks muuta ajutise määruse põhjenduses 173 esitatud järeldust.
(167)
Kuna impordikvootide tühistamise kohta ei esitatud ühtegi uut põhjendatud märkust, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendused 171-173.
5.3.6. Konkurentsivastane tegevus liidu turul
(168)
Ajutiste meetmete kehtestamise järel väitis mitu osapoolt, et nõuetekohaselt ei ole arvesse võetud ajutise määruse põhjenduses 175 osutatud Saksamaa ametiasutuste algatatud uurimist kartelli kohta ega samas põhjenduses viidatud trahve kartelli eest. Nende väidetega seoses tuleb lisaks juba ajutise määruse põhjenduses 174 ja 175 esitatule märkida järgmist.
(169)
Kartelli käsitlev Saksamaa uurimine, mis on seotud väidetava hinnakokkuleppega alates 2005. aasta juulist kuni 2008. aasta veebruarini, on veel käimas. Kuna liidu tootjatele on tagatud konfidentsiaalsus ja Saksamaal käimasoleva uurimise lõplikke tulemusi ei ole veel avalikustatud, ei ole võimalik kommenteerida teostatud analüüsi üksikasju. Siiski võib kinnitada, et ükski valimisse kaasatud liidu tootja ei ole käimasoleva uurimisega seotud. Uurimises jõuti ka järeldusele, et uurimise all olev tegevus ei ole mõjutanud mikroökonoomilisi näitajaid ning kui üldse, siis mõjutab see makroökonoomilisi näitajaid vaid pisut.
(170)
Vannitoaseadmete ja -sisustusega seonduvat kartelli käsitlevate järelduste puhul tuletatakse meelde, et kõnealune hinnakartell tegutses aastatel 1992-2004 ning ainult üks trahvitud tootjatest tegutseb ka laua- ja kööginõude sektoris. Andmed, mida see tootja esitas seoses olukorra ja kahjudega, ei ole kartellitegevusest mõjutatud, sest kasutatud on ainult kõnealuse tootja andmeid laua- ja kööginõude kohta, mitte tema koondandmeid. Seepärast ei ole kõnealuse kartelliga seotud trahv mõjutanud kõnealuse tootja esitatud andmeid. Samuti tuletatakse meelde, et hinnakokkuleppe periood oli ammu enne vaadeldavat perioodi. Kuna liidu tootjate isikud on konfidentsiaalsed, ei ole võimalik avalikustada, kas see äriühing on valimisse kaasatud või mitte. Ent kui valimisse kaasatud liidu tootja oleks oma raamatupidamises kajastanud kirjeid (näiteks trahvi kartelli eest), mis moonutaksid ülevaadet tema kahjust käesoleva uurimise eesmärgil, oleks uuriv asutus need eraldanud, et mitte moonutada asjaomaseid kahju tegureid.
(171)
Seepärast lükatakse tagasi väited eespool nimetatud kartelliuurimiste mõju kohta kahju ja põhjusliku seose analüüsile.
(172)
Üks huvitatud isik märkis, et liidu tootjate vahel olid ebaseaduslikud hinnakokkulepped ja turu jaotamine, kuid ta ei esitanud selle väite kohta tõendeid ning seetõttu lükatakse väide tagasi.
(173)
Kuna uusi märkusi konkurentsivastase tegevuse kohta liidu turul ei ole esitatud, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendused 174-176.
5.3.7. Tootmismeetodid
(174)
Kuna uusi märkusi tootmismeetodite kohta ei ole esitatud, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendused 177-178.
(175)
Üks importija esitas pärast lõplike järelduste avalikustamist sarnased väited, mis käsitlesid liidu tootjate tootmismeetodite erinevust võrreldes Hiina tehaste käsitöömahukamate meetoditega. Ent ta ei esitanud ühtegi sisulist põhjendust, mis võiks muuta ajutise määruse põhjenduses 178 esitatud järeldust, ning seega lükatakse väide lõplikult tagasi.
5.3.8. Kasutatud kaupade turud
(176)
Kuna uusi märkusi kasutatud kaupade turgude kohta ei ole esitatud, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendused 179-180.
5.3.9. Majanduskriis
(177)
Üks osapool väitis, et ajutise määruse põhjenduses 183 esitatud analüüs majanduse taastumise olukorrast aastatel 2010-2011 on vale ning majanduskriisi mõju on alahinnatud. Neid väiteid korrati pärast lõplike järelduste avalikustamist. Kuid ta ei põhjendanud oma väiteid. Samuti tuleb rõhutada, et viidatud põhjenduses väideti, et dumpinguhinnaga import HRVst tugevdas majanduslanguse mõju. Majanduskriisi mõju kohta kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 184 selgelt, et majanduskriis võis anda panuse liidu tootmisharu halbadesse tulemustesse, kuigi see ei katkestanud uurimisperioodil põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule uurimisperioodil tekitatud kahju vahel.
(178)
Kuna uusi märkusi majanduskriisi kohta ei ole esitatud, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendused 181-184.
5.3.10. Muud tegurid
(179)
Ühises esildises väitis mitu importijat, et tööhõive langus on tarbekaupade tootmisharus normaalne arengusuundumus. Kuid seda väidet ei põhjendatud. Veelgi enam, isegi kui selline suundumus oleks kõnealuses sektoris normaalne, ei katkestaks see põhjuslikku seost HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi ja olulise töökohtade vähenemise vahel sektoris. Seepärast lükatakse see väide tagasi.
(180)
Üks osapool väitis, et liidu tootmisharu muud struktuursed puudujäägid koos olemasoleva liigvõimsusega, nagu on näidatud ajutise määruse tabelis 3, võivad katkestada põhjusliku seose HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootjatele tekitatud kahju vahel. Selle väitega seoses tuleb märkida, et kuigi liidu tootmisharu oli juba vaatlusperioodi alguses haavatavas seisundis ning seda oli restruktureeritud, kinnitas uurimine, et ta oli konkurentsivõimeline ning suutis rahuldada kõigi turgude nõudlust. Ajutises määruses esitatud tabelis 3 tuleb toodangu vähenemist vaadelda koosmõjus survega, mida avaldas HRVst odava hinnaga imporditud kaupade suur kogus, sest liidu tootmisharu eksport jäi samaks. Seepärast ei saa väitega nõustuda.
(181)
Üks osapool leidis, et komisjon ei olnud arvestanud kõikide kahju tekitavate tegurite kumulatiivse mõjuga. Mitu osapoolt esitasid selle väite ka pärast lõplike järelduste avalikustamist. Ent arvestades uurimise tulemusi seoses mitme teise esinenud teguriga, ei ole tõenäoline, et nende kumulatiivne mõju oleks katkestanud põhjusliku seose. Tegelikult oli enamiku muude esile toodud tegurite puhul nende mõju väike või puudus üldse.
(182)
Üks osapool leidis, et uuriv asutus ei olnud teinud vahet koosesinemisel ja põhjuslikkusel. Kuid selle kohta esitatud tõendav teave ei olnud sugugi veenev ja seetõttu lükatakse see väide tagasi.
(183)
Kuna uusi märkusi muude tegurite kohta ei esitatud, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendused 185-190.
5.4. Järeldus põhjusliku seose kohta
(184)
Kuna uusi märkusi ei ole esitatud, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendus 191.
6. LIIDU HUVID
6.1. Sissejuhatavad märkused
(185)
Kuna ajutise määruse põhjenduse 192 kohta ei ole märkusi esitatud, kinnitatakse käesolevaga kõnealune põhjendus.
6.2. Liidu tootmisharu huvid
(186)
Üks kaebust mitteesitanud Poola tootja oli meetmete poolt, kuid neile oli vastu üks kaebust mitteesitanud Ühendkuningriigi tootja, kellel olid vaatlusaluse toote importimise huvid. Viimane arvab, et tollimaks avaldaks negatiivset mõju neile tootjatele, kes laiendavad oma tootevalikut HRVst imporditud kaubaga ning on üleilmastumisega kohanenud tänu ärimudelile, kus suure lisaväärtusega tööd tehakse liidus. Peale selle oleks kliendid vähem huvitatud nende toodete ostmisest, sest nad ei suudaks enam pakkuda täielikku tootevalikut.
(187)
Viimatinimetatud osapoole väitega seoses uuriti kõnealuse äriühingu olukorda. Leiti, et Hiina lauanõude import moodustas äriühingu koguimpordist väikese osa. Ent äriühing väitis lisaselgitusi esitamata endiselt, et see import on tema jaoks oluline. Äriühing ei avaldanud ühtki arvnäitajat enda toodangu kohta. Raamatupidamisaruannete põhjal moodustas äriühingu maksueelne kasum 2011. aastal rohkem kui 10 % kogukäibest ning enamik sellest teeniti väljaspool ELi turgu (vaatlusaluse toote kohta ühtegi arvnäitajat ei esitatud). Sellele toetudes võib eeldada, et meetmete kehtestamine ei ohusta selle äriühingu elujõulisust. Väite kohta, et meetmete tulemusel satub raskustesse ka palju teisi äriühinguid, ei esitatud ühtegi konkreetset tõendit. Veelgi enam, vastustest, mis saadi uurimise algatamisele eelnenud olukorrast ülevaate saamise etapis, ja seejärel esitatud esildistest ei ilmne, et sellises olukorras olevate äriühingute arv oleks märkimisväärne.
(188)
Tollimaksude mõju liidu tootmisharu tootmistegevusele oleks positiivne. Tegelikult on alates hiljutisest ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamisest teatatud mitmest positiivsest arengusuundumusest.
(189)
Eespool nimetatud positiivsed arengusuundumused kinnitavad kaebuse esitajate väidet, et liidu toodangut saaks väga lühikese ajaga oluliselt suurendada, kasutades juba olemasolevaid tehaseid, seadmeid ja tööjõudu, kusjuures pikema aja jooksul oleks saavutatav suurem kasv. Seega oleks ebaõiglase turuhinna kujunemise heastamine neile kasulik, sest uus hinnatase innustaks liidus tootma rohkem tooteid, olenemata sellest, kas tegemist on suurte või väikeste tellimuste, eriliste disainilahenduste või tavapäraste tootemargita toodetega. Selle tulemusel loodaks juurde uusi töökohti, kus on vaja eri liiki oskusi, ja seetõttu väheneks tööpuudus.
(190)
Väidet, et täielikku tootevalikut ei ole võimalik pakkuda, ei saa toetada, sest tarbijad nõuavad pidevalt muutuvat tootevalikut ning mitme tarneallika olemasolu.
(191)
Kuna liidu tootmisharu huvide kohta täiendavaid märkusi ei esitatud, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendused 193-198.
6.3. Sõltumatute importijate huvid
(192)
Kaks suurimat valimisse kaasatud importijat vaidlustasid oma koostöö taseme seoses täieliku kasumlikkuse andmetega ning ostuhinna ja sõltumatutele klientidele edasimüügi hinna vahelise marginaaliga, kusjuures üks neist seadis kahtluse alla selle, et ta ei olevat andnud luba tutvuda oma raamatupidamisdokumentidega, ja väitis, et nendega tutvumine ei oleks midagi muutnud. Osapooled väitsid, et nende suurus ja ärimudel ei võimaldanud neil esitada nii üksikasjalikke andmeid nagu nõuti. Lõplikus etapis kinnitatakse, et üks neist keelas taas kord ligipääsu oma importija raamatupidamisdokumentidele ja vaatamata oma lubadusele seda teha ei suutnud kumbki osapool esitada täielikke ja kasutatavaid andmeid kasumlikkuse kohta ning teavet ostu- ja sõltumatutele klientidele edasimüügi hinna vahelise marginaali kohta sellisel kujul, et asutused oleks saanud neid kasutada sõltumatute importijate olukorra analüüsimisel. Piiratud teave, mille mõlemad äriühingud oma ostu- ja edasimüügihindade kohta esitasid, kuigi see ei olnud veenev, vastas siiski täielikult üldistele saadud andmetele kasumimarginaali kohta, mis on kokkuvõtlikult esitatud ajutise määruse põhjenduses 202.
(193)
Ajutise määruse põhjenduses 203 kutsuti huvitatud isikuid üles esitama täiendavaid, ammendavaid ja kontrollitavaid andmeid, et jätkata meetmete mõju analüüsimist tarneahelale.
(194)
Ajutiste meetmete kehtestamise järel saatis importijate küsimustikule uue vastuse kaks sõltumatut importijat. Samuti saadi esildisi liidu huvide kohta teistelt valimisse kaasamata importijatelt, ühelt Euroopa ja rahvusvaheliselt kaubandusühingult (väliskaubanduse assotsiatsioon), Rootsi importijate, hulgimüüjate ja jaemüüjate ühingult (Svensk Handel), CCCLA-lt ja ühelt importimisest huvitatud liidu tootjalt. Ükski esildis ei sisaldanud veenvaid andmeid meetmete mõju kohta tarneahelale.
(195)
Üks osapool väitis, et tollimaksust mõjutatud tööhõive langev näitaja oli alahinnatud, arvestades asjaolu, et Eurostati statistika kohaselt töötab kaubandusettevõtetes kokku rohkem inimesi (33 miljonit) kui tootmisettevõtetes (31 miljonit). Esitatud näitajad olid siiski seotud importimise ja tootmistegevusega üldiselt ning neid ei saanud kasutada käesolevas uurimises.
(196)
Ühises esildises väitis mitu importijat, et viis valimisse kaasatud importijat andsid vaatlusaluse tootega seoses tööd rohkem kui 10 000 inimesele, mitte 350 inimesele, nagu märgitakse ajutise määruse põhjenduses 200. Arvusid on uuesti kontrollitud. Tuleks rõhutada, et importijate huvide analüüsis on võetud arvesse vaatlusaluse toote impordi ja edasimüügiga, sealhulgas toetavate tegevustega, seotud töökohtade arvu. Selles arvus ei tuleks loomulikult arvesse võtta tööhõivet, mis on seotud muu toote või päritoluga või mis on seotud selliste tegevustega nagu hulgi- ja jaemüük. Tuletatakse meelde, et menetluse varasemas etapis oli 14 importijast koosnev rühm hinnanud importijate tasandil asjaomaste töökohtade arvuks kokku 7 000. Selline arvhinnang näib olevat põhjendatud, võttes aluseks valimisse kaasatud importijate olukorra ekstrapoleerimise sel määral, mil nende arvnäitajaid saab kasutada.
(197)
Mitu osapoolt ei olnud rahul ajutise määruse põhjenduses 202 esitatud kõrge brutomarginaali näitajaga, väites et see on eksitav. Kuid uurimise käigus selgus, et suur osa importijate valimi küsimustele vastanud importijatest teatas, et ostu- ja edasimüügihinna brutomarginaal jäi vahemikku 50-200 %, ning et valimisse kaasatud importijad olid sarnases olukorras. Veelgi enam, esialgsete järelduste avalikustamise järel tõid kaebuse esitajad mitu näidet, mis toetasid ajutise määruse põhjenduses 202 osutatud väljaandes esitatud teavet, st kinnitasid vaatlusaluse toote impordihinna ja jaemüügihinna suhet.
(198)
Üks importimisest huvitatud Ühendkuningriigi tootja selgitas, et selliseid marginaale on vaja liidus kantud teatavate kulude katmiseks. Andmeid, mis oleks võimaldanud arvutada sellised marginaalid käibe põhjal, ei esitatud.
(199)
Kuna valimisse kaasatud importijatest esitas ainult kolm kasutatavaid kasumiandmeid vaatlusaluse toote importimise kohta, mida oli võimalik kontrollida, ja nende kolme importija import moodustas vaid 3 % vaatlusaluse toote koguimpordist, ei peetud asjaomast kaalutud keskmist kasuminäitajat veenvaks ja seetõttu seda ajutises määruses ei nimetatud. Ent tuleb märkida, et see kaalutud keskmine kasum oli hea (6-10 % - vahemik on esitatud konfidentsiaalsuse tõttu).
(200)
Üks importija väitis, et liidus ei toodeta piisavalt värvilist peenkeraamikat ning tal ei ole muud võimalust, kui importida seda HRVst. Sama väide esitati pärast lõplike järelduste avalikustamist. Ent uurimise käigus selgus, et värvilist peenkeraamikat on võimalik hankida mitmest allikast, sh liidu tootjatelt. Peale selle on liidu tootjatel tootmisvõimsust müügi suurendamiseks liidu turul.
(201)
Uurimise ajal kogutud teave ei võimaldanud nõuetekohaselt kvantifitseerida, mil määral oleks importijad võimelised kavandatavate tollimaksumäärade tulemusel kandma üle ostuhinna suurenemist. Ent kui HRVst pärit impordi suhtes kehtestataks lõplik dumpinguvastane tollimaks ja arvestades teavet bruto- ja netomarginaalide kohta, ei viita miski sellele, et importijate äritegevuse elujõulisus satuks ohtu. Üks importija arvas ka seda, et suured turuosalised ja importijad, kelle põhitegevusala ei ole keraamilised laua- ja kööginõud, ei kannaks kahju.
(202)
Seepärast järeldatakse, et meetmete kehtestamine kavandatud tasemel ei avalda olulist kahjulikku mõju vaatlusaluse toote sõltumatutele importijatele tervikuna.
(203)
Kuna täiendavaid uusi märkusi sõltumatute importijate huvide kohta ei ole esitatud, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendused 199-211.
6.4. Teiste majandussektorite huvid
(204)
Lisaks ajutise määruse põhjenduses 203 esitatud üleskutsele võttis komisjon ajutiste meetmete avaldamise päeval otse ühendust asjaomaste jaemüüjate ja jaemüüjate ühenduste, jaemüügiga tegeleda võivate importijate ja disaineritega, keda komisjon teadis, ja palus neil täita asjaomased küsimustikud. Mõni küsimustiku saaja, kes oli algselt väitnud, et ta on jaemüüja, vastas, et uurimine teda ei puuduta, kuna ta ei tegele äritegevusega. Lõpuks sai komisjon jaemüüjate küsimustikule seitse uut vastust. Need seitse jaemüüjat müüsid uurimisperioodi jooksul 1 % HRVst imporditud kaubast. Enamik vastuseid olid mitmes mõtted puudulikud, kuid neid analüüsiti siiski nii palju kui võimalik. Disainerite küsimustikule ei saadud ühtegi vastust.
(205)
Nii ei andnud sel viisil saadud teave teiste majandussektorite huvide kohta sisuliselt uusi tõendeid, mis oleks seadnud kahtluse alla ajutise määruse põhjenduses 217 esitatud järelduse.
(206)
Pärast ajutiste meetmete avaldamist saadi ettepanekuid liidu huvide kohta seoses teiste majandussektoritega nii valimisse kaasatud kui ka kaasamata importijatelt (sh üks reklaamesemete sektoris tegutsev Poola importija), ühelt Euroopa ja rahvusvahelise kaubanduse ühingult (väliskaubanduse assotsiatsioon), ühelt Rootsi importijate, hulgimüüjate ja jaemüüjate ühingult (Svensk Handel), mitmelt jaemüüjalt, CCCLA-lt ja kaheksalt kohviröstimisettevõtjalt (seitse neist asub Itaalias ja ühe peakorter on Austrias).
(207)
Kohviröstimisettevõtjad väitsid, et kuna nende turgu teenindavaid liidu tootjaid on väga vähe (maksimaalselt 5) ja nendest tootjatest enamik impordib HRVst kas otse või sõsarettevõtjate kaudu ning kohviröstijate arv on väga suur (1 500-3 000), takistaksid esialgses etapis kavandatud meetmed neil tulevikus hankida täpselt samasuguseid kaupu. Selle väitega ei saa nõustuda. Esiteks on lõplikud meetmed leebemad kui ajutised meetmed. Teiseks selgus uurimise käigus, et liidu tootjatel on võimalik rakendada oma tootmisvõimsust paremini ja teenindada kohviröstimissektorit paremini, juhul kui HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi põhjustatud kahju kõrvaldatakse. Liidu tootjate suurt hulka arvestades on väga tõenäoline, et liidu tootjate arv, kes saaks täita kohviröstimisettevõtjate tellimusi, oleks suurem kui viis.
(208)
Kohviröstimisettevõtjad väitsid, et dumpinguvastased meetmed kahjustaks nende eksporti konkurentsivõime kaotamise ja Hiina ametiasutuste võimalike vastumeetmete tõttu. Paraku ei näita üksi tõend, et kehtestatud meetmete tase võiks tuua kaasa sellise konkurentsivõime kaotuse, pidades silmas ka seda, et teistel Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmetel on seda tooteliiki mõjutavad dumpinguvastased meetmed. Samuti leiti, et väide vastumeetmete kohta ei ole põhjendatud.
(209)
Kohviröstimisettevõtjad väitsid, et dumpinguvastased meetmed põhjustaks paratamatult nende äritegevuse üldise kokkutõmbumise, müügi vähenemise, kohvi hinna üldise tõusu toitlustusettevõtete sektoris (hotellid, restoranid ja toitlustus) ning toodete ja teenuste kvaliteedi halvenemise. Väidetavalt seaks kõik see ohtu märkimisväärse arvu otseseid ja kaudseid töökohti. Ent võttes arvesse kohviröstimisettevõtjate põhitegevusala ja järeldusi meetmete mõju kohta tarneahelale, ei saa selliste väidetega nõustuda. Samuti märgitakse, et kõikide töökohtade arvu esitamist, mis on seotud kohviröstimisettevõtja tegevusega üle maailma, ei saa pidada asjakohaseks aluseks nende töökohtade arvutamisel, mis oleks dumpinguvastaste meetmete kehtestamise tõttu ohus.
(210)
Kaks jaemüüjat väitsid, et liidus ei toodeta piisavalt uut luuportselani ja luuportselani ning neil ole muud võimalust kui importida seda HRVst. Importijate ühendus esitas sama väite pärast lõplike järelduste avalikustamist. Esiteks ja üldiselt tuleb märkida, et dumpinguvastaste meetmete eesmärk on õiglase kaubanduse taastamine, mitte impordi takistamine. Kõnealusel juhul ei saa meetmete taset pidada takistavaks. Teiseks, uurimise käigus selgus, et neid tooteid on võimalik hankida mitmest allikast, sh liidu tootjatelt. Ja lõpetuseks, liidu tootjatel on toomisvõimsust müügi suurendamiseks liidu turul ning nad saaksid rakendada oma tootmisvõimsust paremini, kui dumpinguvastased meetmed lõplikult kehtestataks.
(211)
Üks jaemüüja väitis, et meetmed avaldaks negatiivset mõju teatavatele turismiturgu teenindavatele esemetele. Kuid seda väidet ei kinnitanud ükski sisuline teave. Peale selle on kõnealuste esemete osakaal sektoris väike.
(212)
Üks importija ja jaemüüja väitis, et meetmete kehtestamine põhjustaks turu vertikaalse konsolideerumise üksikute suurte turuosaliste poolt. Kuid arvestades turuosaliste praegust arvu, ei ole see lühikeses kuni keskpikas perspektiivis tõenäoline.
(213)
Seoses küsimustega, mida käsitleti juba ajutises määruses, märgitakse, et mitu osapoolt leidsid, et väiksemate ettevõtjate, nagu jaemüüjad, turustajad ja reklaamesemetega tegelevad ettevõtjad, huvisid ei ole piisavalt arvestatud. Mitu osapoolt esitasid selle väite uuesti pärast lõplike järelduste avalikustamist. Tuleb tunnistada, et üldiselt võivad mikro- ja väikeettevõtjad olla dumpinguvastaste tollimaksude tulemusel igasugusele hinnatõusule haavatavamad. Kuid puuduvad tõendid selle kohta, et kehtestatud meetmete tase avaldaks olulist negatiivset mõju teistele majandustegevuses osalejatele, kes kvalifitseerivad VKEdena. Seetõttu lükati väide lõplikult tagasi.
(214)
Kuna täiendavaid märkusi teiste majandussektorite huvide kohta ei ole esitatud, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendused 212-217.
6.5. Tarbijate (kodumajapidamiste) huvid
(215)
Kuigi komisjon võttis ühendust lõpptarbijate huvisid otseselt esindavate osapooltega, näiteks tarbijaühingutega, ei avaldanud üksi neist oma arvamust.
(216)
Mitu osapoolt vaidlustas ajutise määruse põhjenduses 222 esitatud järelduse hinnatõusu kohta. Sarnased väited esitati pärast lõplike järelduste avalikustamist.
(217)
Isegi juhul kui tollimaks jääks täielikult tarbijate kanda, mis ei ole tõenäoline, ja oletades, et imporditasemed ja hinnad jäävad samaks, tähendaks dumpinguvastased tollimaksud aastast lisakulu vähem kui 1 euro kodumajapidamise kohta. See arvutus on tehtud uurimisperioodi impordimahtude ja väärtuste, tollimaksude kavandatud taseme ja liidu kodumajapidamiste arvu alusel.
(218)
Sellist mõju ei saa pidada piisavaks, et see kaaluks üles positiivse mõju liidu tootmisharule, mis tuleneb HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi põhjustatud kahju piiramisest.
(219)
Üks osapool väitis, et meetmete tagajärjel tekiks odavamate lauanõude nappus. See väide esitati uuesti pärast lõplike järelduste avalikustamist. Ent selle väitega ei saa nõustuda, sest nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 157, teenindab liidu tootmisharu kõiki (sh odavamate lauanõude) turge.
(220)
Kuna täiendavaid märkusi tarbijate (kodumajapidamiste) huvide kohta ei ole esitatud, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendused 218-226.
6.6. Järeldus liidu huvide kohta
(221)
Eespool osutatut silmas pidades kinnitatakse käesolevaga ajutises määruse esitatud hinnang.
(222)
Seega kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendused 227-229.
7. LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED
7.1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase
(223)
Väideti, et dumpingu kahjustava mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu arvutamisel kasutati liiga suurt kasumimarginaali. Nagu on selgitatud punktis 4.5.3.3 eespool, lükati see väide tagasi.
(224)
Mitu osapoolt seadsid kahtluse alla kahjumarginaali arvutamiseks kasutatud kasumimarginaali. Neid märkusi käsitletakse eespool põhjendustes 135-142. Kõnealuste märkuste analüüsi põhjal leitakse, et 6 % kasumimarginaal tuleks säilitada.
(225)
Kuna muid märkusi kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kohta ei ole esitatud, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendustes 230-234 kirjeldatud metoodika.
7.2. Lõplikud meetmed
(226)
Võttes arvesse järeldusi, mis tehti seoses dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvidega ning kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4, tuleks vastavalt väiksema tollimaksu reeglile kehtestada lõplikud dumpinguvastased meetmed vaatlusaluse toote impordi suhtes, mis vastaksid dumpingu- või kahjumarginaali määrale, olenevalt sellest, kumb on väiksem. Sellest tulenevalt tuleks kõik tollimaksumäärad määrata dumpingumarginaalide tasemel.
(227)
Eespool esitatud põhjendustes 115 ja 132 osutatud väikese kohanduse tulemusel muutusid natuke dumpinguhinnaga müümise marginaalid, nagu on näidatud allpool esitatud kahjumarginaalides. Kavandatud lõplikud dumpinguvastased tollimaksud on järgmised:
Äriühing
Dumpingumarginaal (%)
Kahjumarginaal (%)
Lõplik tollimaksumäär (%)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd ja Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
44,8
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
92,6
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
110,1
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd, ja Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
79,1
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
45,7
22,9
Kõik muud koostööd tegevad eksportivad tootjad
17,9
79,0
17,9
Kõik muud äriühingud
36,1
110,1
36,1
(228)
Käesoleva määrusega äriühingute suhtes kehtestatud individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise käigus nende äriühingute puhul kindlaks. Kõnealuseid tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit HRVst ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega nimetatud konkreetsed juriidilised isikud. Vaatlusaluste toodete impordi suhtes, mille tootja on mõni teine äriühing, keda ei ole konkreetselt nimetatud käesoleva määruse regulatiivosas, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.
(229)
Selleks et vähendada kõrvalehoidmise riski tollimaksu määrade suure erinevuse tõttu, leitakse, et kõnealusel juhul on vaja erimeetmeid, et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane kohaldamine. Sellised erimeetmed hõlmavad käesoleva määruse II lisas sätestatud nõuetele vastava kehtiva faktuurarve esitamist liikmesriigi tollile. Impordi suhtes, mille kohta sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigile teistele eksportijatele kehtestatud dumpinguvastast jääktollimaksu määra.
(230)
Juhul kui individuaalsest madalamast tollimaksu määrast kasu saava äriühingu ekspordimaht suureneb oluliselt pärast asjaomaste meetmete kehtestamist, tuleb sellise mahu suurenemist käsitleda kui kaubandusstruktuuri muutust meetmete kehtestamise tõttu algmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sellisel juhul, ja kui tingimused on täidetud, võib algatada uurimise meetmetest kõrvalehoidmise kohta. Sellise uurimise käigus võib muu hulgas uurida individuaalsete tollimaksumäärade tühistamise vajadust ja sellest tulenevalt üleriigilise tollimaksu kehtestamist.
(231)
Kõik taotlused kehtestatud individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade kohaldamiseks (nt pärast juriidilise isiku nime muutmist või uute tootmise või müügiga tegelevate üksuste asutamist) tuleks esitada komisjonile (11) koos kogu asjakohase teabega, eelkõige teabega muudatuste kohta äriühingu tegevuses seoses tootmise ning omamaise ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutusega või kõnealuste tootmis- ja müügiüksuste muutmisega. Vajaduse korral muudetakse käesolevat määrust, ajakohastades nende äriühingute nimekirja, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.
(232)
Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, tuleks üleriigilist tollimaksu määra kohaldada mitte üksnes koostööst hoidunud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil liitu ei eksportinud.
(233)
Uute eksportijate ja käesoleva määruse I lisas loetletud koostööd tegevate valimisse kaasamata äriühingute võrdse kohtlemise tagamiseks tuleks ette näha kord viimati nimetatud äriühingute suhtes kehtestatud kaalutud keskmise tollimaksu kohaldamiseks kõigile uutele eksportijatele, kellel oleks vastasel korral õigus läbivaatamisele algmääruse artikli 11 lõike 4 alusel.
(234)
Kõiki osapooli teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatseti soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist HRVst pärit keraamiliste laua- ja kööginõude impordi suhtes ja ajutise tollimaksu alusel tagatud summade lõplikku sissenõudmist (lõplike järelduste avalikustamine). Kõikidele osapooltele anti aega märkuste esitamiseks kõnealuse lõplike järelduste avalikustamise kohta.
(235)
Huvitatud isikute esitatud suulisi ja kirjalikke märkusi kaaluti ja neid võeti vajaduse korral arvesse.
7.3. Ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude lõplik sissenõudmine
(236)
Võttes arvesse tuvastatud dumpingumarginaalide suurusjärku ja liidu tootmisharule põhjustatud kahju, peetakse vajalikuks, et ajutise määrusega kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksu alusel tagatud summad nõutakse lõplikult sisse kehtestatud lõplike tollimaksude summa ulatuses,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks HRVst pärit keraamiliste laua- ja kööginõude impordi suhtes, v.a keraamilised noad, keraamilised maitseainetopsid või vürtsijahvatid ja nende keraamilised jahvatavad osad, keraamilised koorijad, keraamilised noateritajad ja pitsa või leiva küpsetamiseks kasutatavad teatavad keraamilisest kordieriidist küpsetuskivid, mis praegu klassifitseeritakse CN-koodide ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 ja ex 6912 00 90 alla (TARIC-koodid 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 ja 6912009010).
2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute toodetud ja lõikes 1 kirjeldatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:
Äriühing
Tollimaks (%)
TARICi lisakood
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd.
18,3
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd;
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd;
Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd;
Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd;
Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd.
17,6
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
B353
I lisas loetletud äriühingud
17,9
Kõik muud äriühingud
36,1
B999
3. Lõikes 2 loetletud äriühingute suhtes kindlaksmääratud individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tollile esitatakse II lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigi muude äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumäära.
4. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
1. Vabastatakse summad, mis on tagatiseks antud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna vastavalt määrusele (EL) nr 1072/2012 HRVst pärit keraamiliste maitseainetopside või vürtsijahvatite ja nende keraamiliste jahvatavate osade, keraamiliste koorijate, keraamiliste noateritajate ja pitsa või leiva küpsetamiseks kasutatavate keraamilisest kordieriidist teatud küpsetuskivide impordilt.
2. Summad, mis on tagatiseks antud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna vastavalt määrusele (EL) nr 1072/2012 HRVst pärit keraamiliste laua- ja kööginõude impordilt, v.a keraamilised noad, keraamilised maitseainetopsid või vürtsijahvatid ja nende keraamilised jahvatavad osad, keraamilised koorijad, keraamilised noateritajad ja pitsa või leiva küpsetamiseks kasutatavad keraamilisest kordieriidist teatud küpsetuskivid, nõutakse lõplikult sisse. Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, vabastatakse.
Artikkel 3
Artikli 1 lõiget 2 võib muuta, lisades uue eksportiva tootja koostööd tegevate valimisse kaasamata äriühingute hulka ning kohaldades seetõttu tema suhtes kaalutud keskmist tollimaksumäära 17,9 %, kui uus eksportiv tootja HRVs esitab komisjonile piisavad tõendid selle kohta, et:
a)
ta ei eksportinud uurimisperioodi (1. jaanuar 2011 kuni 31. detsember 2011) jooksul liitu artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud toodet,
b)
ta ei ole seotud ühegi HRVs tegutseva eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid, ja
c)
ta on tegelikult eksportinud liitu vaatlusalust toodet pärast uurimisperioodi, millel meetmed põhinevad, või ta on võtnud endale tagasivõetamatu lepingulise kohustuse eksportida liitu oluline kogus.
Artikkel 4
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 13. mai 2013