РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА 2013/755/ЕС
от 25 ноември 2013 година
за асоцииране на отвъдморските страни и територии към Европейския съюз
(„Решение за отвъдморско асоцииране“)
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 203 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взе предвид становището на Европейския парламент,
в съответствие със специална законодателна процедура,
като има предвид, че:
(1)
Настоящото решение заменя Решение 2001/822/ЕО на Съвета (1), което се прилага до 31 декември 2013 г. Съгласно член 62 от Решение 2001/822/ЕО Съветът установява разпоредбите, които се постановяват за последващо прилагане на принципите, съдържащи се в членове 198-202 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС).
(2)
В заключенията си от 22 декември 2009 г. относно отношенията на ЕС с отвъдморските страни и територии (OCT) Съветът прикани Комисията да внесе законодателно предложение за преразглеждане на Решението за отвъдморско асоцииране преди юли 2012 г. Съветът одобри предложението на Комисията бъдещото партньорство между Съюза и ОСТ да се основава на три основни стълба: 1) повишаване на конкурентоспособността, 2) укрепване на устойчивостта и намаляване на уязвимостта и 3) насърчаване на сътрудничеството и интеграцията между ОСТ и други партньори и съседни региони.
(3)
Между юни и октомври 2008 г. Комисията организира обществена консултация и предложи редица насоки за ново решение за асоцииране. Резултатите от тази обществена консултация бяха обобщени в съобщение от 6 ноември 2009 г., озаглавено „Съставни елементи на едно ново партньорство между ЕС и отвъдморските страни и територии (ОСТ)“
(4)
ДФЕС и следващото от него вторично законодателство не се прилагат автоматично по отношение на ОСТ, с изключение на някои разпоредби, които изрично предвиждат обратното. Въпреки че не са трети държави, ОСТ не съставляват част от единния пазар и трябва да спазват задълженията, наложени на третите държави по отношение на търговията, по-специално правилата за произход, здравните стандарти и стандартите за здраве на растенията, както и защитните мерки.
(5)
Специалните отношения между Съюза и ОСТ следва да се отдалечат от класическия подход на сътрудничество за развитие и да се ориентират към реципрочно партньорство, което ще подпомогне устойчивото развитие на ОСТ. Освен това солидарността между Съюза и ОСТ следва да се основава на уникалната връзка между тях и на факта, че принадлежат към едно и също „европейско семейство“.
(6)
Приносът на гражданското общество към развитието на ОСТ може да се увеличи чрез укрепване на организациите на гражданското общество във всички сфери на сътрудничество.
(7)
Предвид географското местонахождение на ОСТ, следва да се цели изграждане на сътрудничеството между тях и съседните им държави в интерес на всички - въпреки различния статут, от гледна точка на правото на Съюза, на всеки от участниците в дадена географска област - като се обърне по-специално внимание на областите от общ интерес и утвърждаването на ценностите и стандартите на Съюза. Освен това ОСТ могат да функционират като регионални средища и центрове на високи постижения.
(8)
Съюзът следва да подкрепя политиките и стратегиите на дадена ОСТ в област от общ интерес се извършва на основата на специфичните нужди, потенциал и избор на съответната ОСТ.
(9)
Асоциирането следва да има за цел да гарантира опазването, възстановяването и устойчивото използване на биологичното разнообразие и екосистемните услуги като ключов елемент за постигането на устойчиво развитие.
(10)
ОСТ се отличават с огромно биологично разнообразие в моретата и на сушата. Изменението на климата би могло да окаже въздействие върху естествената среда в ОСТ и да представлява заплаха за тяхното устойчиво развитие. Действията в областта на опазването на биологичното разнообразие и екосистемните услуги, ограничаването на рисковете от бедствия, устойчивото управление на природните ресурси и насърчаването на устойчивата енергия биха допринесли за адаптирането към изменението на климата и смекчаването на последиците от него в ОСТ.
(11)
Значителният принос, който ОСТ биха могли да имат по отношение на ангажиментите на Съюза по многостранните споразумения за опазване на околната среда, следва да бъде признат в отношенията между Съюза и ОСТ.
(12)
Важно е да се подкрепят усилията на OCT за намаляване на зависимостта от изкопаеми горива, така че да се ограничи тяхната уязвимост по отношение на достъпа до горива и нестабилността на цените, като по този начин икономиката им става по-устойчива и не толкова уязвима за външни сътресения.
(13)
Съюзът може да подпомогне ОСТ да намалят своята уязвимост по отношение на бедствия и да подкрепи действията и мерките, които те предприемат за тази цел.
(14)
Ефектите от отдалечеността на ОСТ представляват пречка за тяхната конкурентоспособност и поради това е необходимо да се подобри достъпността на ОСТ.
(15)
Съюзът и ОСТ признават важното значение на образованието и на професионалното обучение като лост за устойчивото развитие на ОСТ.
(16)
В бъдеще икономическото развитие и социалното развитие на ОСТ следва да се допълват взаимно и да са насочени към повишаване на конкурентоспособността на икономиката на ОСТ, както и към постигане на социално благоденствие и приобщаване, особено за уязвими групи и хора с увреждания. За тази цел сътрудничеството между Съюза и ОСТ следва да включва обмен на информация и най-добри практики в съответните области, включително развитие на умения и социална закрила, както и утвърждаване на правата на хората с увреждания, като се отчитат принципите на Конвенцията на ООН за правата на хората с увреждания. Освен това асоциирането между Съюза и ОСТ следва да допринесе за насърчаване на достойни условия на труд, включително най-добри практики в областта на социалния диалог, както и зачитане на основните трудови стандарти, равните възможности, недискриминацията и достъпността в ОСТ и регионите, в които те са разположени.
(17)
Туризмът може да бъде област на сътрудничество между Съюза и ОСТ. Целта на сътрудничеството следва да бъде подкрепа за усилията на властите на ОСТ да извлекат максимална полза от местния, регионалния и международния туризъм и стимулиране на частните финансови потоци от Съюза и други източници за развитието на туризма в ОСТ. Следва да се отдели особено внимание на необходимостта туризмът да се интегрира в обществения, културен и икономически живот на хората, както и да се опазва околната среда.
(18)
Разпространението на заразни болести в ОСТ, например треската „Денга“ в района на Карибите и Тихоокеанския регион и вируса „Чикунгуня“ в региона на Индийския океан, може да окаже значително отрицателно въздействие върху здравето и икономиката. Освен че намаляват производителността на засегнатото население, епидемиите в ОСТ могат да засегнат сериозно туризма, който е основно перо в много от икономиките на ОСТ. Предвид големия брой туристи и работници мигранти, които пътуват до ОСТ, тези страни са изложени на риск от внасяне на инфекциозни заболявания. И обратното - големият поток от хора, които се връщат от ОСТ, може да е канал за проникване на заразни болести в Европа. Поради това гарантирането на „безопасен туризъм“ е критичен фактор за устойчивостта на онези икономики на ОСТ, които зависят в голяма степен от туризма.
(19)
В асоциирането между Съюза и ОСТ следва да се взема под внимание и да се допринася за опазването на културното разнообразие и културната идентичност на ОСТ.
(20)
Съюзът признава, че е важно да се развие по-активно партньорство с ОСТ по отношение на доброто управление и борбата с организираната престъпност, трафика на хора, тероризма и корупцията.
(21)
Търговията и свързаното с търговията сътрудничество между Съюза и ОСТ следва да допринесат за постигането на целта за устойчиво икономическо развитие, социално развитие и опазване на околната среда.
(22)
Глобалните промени, които се отразяват в непрекъснатия процес на либерализиране на търговията, обхващат широко Съюза, основният търговски партньор на ОСТ, съседните им държави от АКТБ и други икономически партньори.
(23)
ОСТ са уязвими островни среди, които изискват подходяща защита, включително по отношение на управлението на отпадъците. Управлението на радиоактивните отпадъци е регламентирано в член 198 от Договора за Евратом и свързаното с него вторично законодателство, с изключение на Гренландия, по отношение на която Договорът за Евратом не се прилага. Що се отнася до останалите отпадъци, следва да се уточни кои разпоредби от правото на Съюза следва да се прилагат по отношение на ОСТ.
(24)
Настоящото решение следва да осигури по-гъвкави правила за произход, включително нови възможности за кумулация на произхода. Кумулацията следва да бъде възможна не само с ОСТ и държави, сключили споразумение за икономическо партньорство (СИП), но при определени условия и за продукти с произход от държави, с които Съюзът прилага споразумение за свободна търговия, както и за продукти, които подлежат на безмитен и освободен от квоти внос в Съюза съгласно „общата система за преференции“ (2) на Съюза, отново при определени условия. Тези условия са необходими, за да се предотврати заобикаляне на въведените мерки в областта на търговията и да се гарантира правилното функциониране на договореностите за кумулация.
(25)
Процедурите по удостоверяване на произход от ОСТ следва да бъдат актуализирани в интерес на засегнатите оператори и администрации в ОСТ. Разпоредбите, посветени на административното сътрудничество между Съюза и ОСТ също следва да бъдат актуализирани съответно.
(26)
Следва да се въведат методи за административно сътрудничество и възможността за временно преустановяване на преференциалното третиране по отношение на всички или определени продукти с произход от ОСТ в случай на измами, нередности или системно неспазване на правилата за произход на продуктите или отказ да бъде оказано административно сътрудничество. В допълнение следва да се въведат достатъчно подробни предпазни разпоредби и разпоредби за надзор. Това ще позволи на компетентните органи в ОСТ и Съюза, както и на икономическите оператори, да разчитат на ясни и прозрачни правила и процедури. На последно място, в общ интерес е да се гарантира правилно прилагане на процедурите и договореностите, които позволяват безмитен и освободен от квоти износ на стоки от ОСТ за Съюза.
(27)
Като се отчитат целите за интегриране и развитието на световната търговия в областта на услугите и установяването, е необходимо да се подкрепи развитието на пазарите на услуги и възможностите за инвестиции чрез подобряване на достъпа на услуги и инвестиции от ОСТ до пазара на Съюза. В това отношение Съюзът следва да предостави на ОСТ най-доброто възможно третиране, предоставено на друг търговски партньор, чрез изчерпателни клаузи за най-облагодетелствана нация, като същевременно се гарантират по-гъвкави възможности за търговски отношения за ОСТ чрез ограничаване на третирането, предоставяно от ОСТ на Съюза, до това, което се предлага на други големи търговски икономики.
(28)
Правата на интелектуална собственост са съществен компонент за стимулиране на иновациите и са инструмент за насърчаване на икономическото и социалното развитие. Те носят ползи за държавите, като им позволяват да защитят интелектуалните творения и активи. Защитата и упражняването на тези права спомагат за улесняване на търговията, растежа и чуждестранните инвестиции, както и в борбата с рисковете за здравето и безопасността, които се пораждат от фалшифицираните стоки. ОСТ биха имали полза от политика за правата върху интелектуалната собственост, по-специално в контекста на опазването на биологичното разнообразие и развитието на технологиите.
(29)
Санитарните и фитосанитарните мерки и техническите пречки за търговията може да окажат въздействие върху търговията и изискват изграждане на сътрудничество. Търговското и свързаното с търговията сътрудничество следва също така да обхване политиките в областта на конкуренцията и правата на интелектуална собственост, които засягат справедливото разпределение на печалбите от търговията.
(30)
За да се гарантира, че ОСТ могат да участват при най-добрите условия както на вътрешния пазар на Съюза, така и на регионалните, подрегионалните и международните пазари, е необходимо да се развие капацитетът на ОСТ в съответните области. Сред тях са развитието на човешките ресурси и уменията, развитието на малките и средните предприятия, диверсификацията на икономическите сектори и въвеждането на подходяща правна уредба с цел да се създаде бизнес климат, който благоприятства инвестициите.
(31)
Сътрудничеството в областта на финансовите услуги между Съюза и ОСТ следва да допринесе за изграждането на по-сигурна, по-стабилна, по-прозрачна финансова система, която е от съществено значение за подобряването на световната финансова стабилност и подкрепянето на устойчивия растеж. Усилията в тази област следва да бъдат насочени към съгласуване с международно приетите стандарти и сближаване на законодателството на ОСТ с достиженията на правото на Съюза в областта на финансовите услуги. Следва да се отдели достатъчно внимание на укрепването на административния капацитет на органите на ОСТ, включително в областта на надзора.
(32)
Финансовата помощ за ОСТ следва да се разпределя въз основа на единни, прозрачни и ефективни критерии, като се отчитат нуждите и напредъка на ОСТ. Тези критерии следва да отчитат броя на населението, размера на брутния вътрешен продукт (БВП), размера на предишни разпределени суми от Европейския фонд за развитие (ЕФР), както и ограниченията, дължащи се на географската изолация на ОСТ.
(33)
В интерес на ефикасността, опростяването и признаването на ръководния капацитет на органите на ОСТ, безвъзмездните финансови ресурси, предоставени на ОСТ, следва да се управляват на основата на реципрочно партньорство. Освен това органите на ОСТ следва да поемат отговорността за изготвяне и изпълнение на политиките, които са били одобрени от страните като стратегии за сътрудничество.
(34)
Съгласно процедурите във връзка с финансовото подпомагане, основната отговорност за програмиране и изпълнение на сътрудничеството по отношение на 11-ия ЕФР следва да се делегира по-специално на ОСТ. Сътрудничеството следва да се осъществява най-вече в съответствие с териториалната нормативна уредба на ОСТ и следва да спомага за мониторинга, оценяването и одита на програмираните дейности. В процеса на програмиране и изпълнение следва да се отчита, че административните и човешките ресурси на ОСТ са ограничени. В допълнение към това е необходимо да се поясни, че ОСТ имат право да кандидатстват за различни източници на финансиране.
(35)
ОСТ могат да участват в европейските групи за териториално сътрудничество (ЕГТС) съгласно разпоредбите на Регламент (ЕО) № 1082/2006 на Европейския парламент и на Съвета (3). Следователно регионалното сътрудничество за ОСТ може да се изразява в тяхното участие в дадена ЕГТС, в съответствие с договореностите, приложими към държавата членка, с която е свързана ОСТ. ОСТ, членуващи в ЕГТС, могат да имат право на регионално финансиране.
(36)
За да се отчетат технологичните развития и промените в митническото законодателство, правомощието да приема актове с които се изменят допълненията към приложение VI следва да се делегира на Комисията в съответствие с член 290 от ДФЕС. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Съвета.
(37)
С настоящото решение Съветът би трябвало да успее да даде новаторски отговор по всички изброени по-горе фактори, който е едновременно последователен и адаптиран към разнообразието от ситуации,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
ЧАСТ ПЪРВА
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ ЗА АСОЦИИРАНЕТО НА ОТВЪДМОРСКИТЕ СТРАНИ И ТЕРИТОРИИ СЪС СЪЮЗА
Глава 1
Общи разпоредби
Член 1
Предмет
1. С настоящото решение се установява асоциирането на отвъдморските страни и територии (ОСТ) към Съюза („асоциирането“), което представлява партньорство на основание на член 198 от ДФЕС, чиято цел е да насърчава устойчивото развитие на ОСТ и да популяризира стойностите и стандартите на Съюза по света.
2. Партньори по асоциирането са Съюзът, OCT и държавите членки, с които последните са свързани.
Член 2
Териториално приложение
Асоциирането се прилага по отношение на OCT, изброени в приложение II към ДФЕС.
Член 3
Цели, принципи и ценности
1. Асоциирането между Съюза и OCT се основава на цели, принципи и ценности, споделяни от OCT, държавите членки, с които те са свързани, и Съюза.
2. Асоциирането е насочено към постигането на общите цели, определени в член 199 от ДФЕС, чрез подобряване на конкурентоспособността на OCT, укрепване на устойчивостта на OCT, намаляване на тяхната уязвимост по отношение на икономиката и околната среда и насърчаване на сътрудничество между тях и други партньори.
3. При преследването на тези цели в рамките на асоциирането се зачитат основните принципи на свобода, демокрация, правата на човека и основните свободи, принципите на правовата държава, добро управление и устойчиво развитие, като всички те са общи за OCT и държавите членки, с които те са свързани.
4. Не се допуска дискриминация въз основа на пол, расов или етнически произход, религия или убеждения, увреждане, възраст или сексуална ориентация в областите на сътрудничество, посочени в настоящото решение.
5. Партньорите признават правото на другите страни по асоциирането да определят своите политики и приоритети за устойчиво развитие, да установяват своите национални равнища на опазване на околната среда и защита на труда, както и да приемат или изменят по подходящ начин съответните закони и политики в съответствие с ангажиментите, свързани с международно признатите стандарти и споразумения. По този начин те се стремят да гарантират високи равнища на опазване на околната среда и защита на труда.
6. При прилагане на настоящото решение партньорите се водят от принципите на прозрачност, субсидиарност и необходимост от ефикасност и отдават едно и също значение и на трите стълба на устойчивото развитие на OCT: икономическо развитие, социално развитие и опазване на околната среда.
Член 4
Управление на асоциирането
Управлението на асоциирането се ръководи от Комисията и органите на OCT и при необходимост от държавите членки, с които са свързани OCT, при зачитане на съответната институционална, правна и финансова компетентност.
Член 5
Взаимни интереси, допълване и приоритети
1. Асоциирането представлява рамката за политически диалог и сътрудничество по въпроси от взаимен интерес.
2. Отдава се приоритет на сътрудничеството в области от взаимен интерес като:
а)
икономическата диверсификация на икономиките на OCT, включително задълбочаване на тяхното интегриране в световната и регионалните икономики;
б)
насърчаването на екологосъобразен растеж;
в)
устойчивото управление на природните ресурси, включително опазването и устойчивото използване на биологичното разнообразие и екосистемните услуги;
г)
адаптирането към изменението на климата и смекчаване на последиците от него;
д)
насърчаване на ограничаването на рисковете от бедствия;
е)
насърчаването на дейности, свързани с научните изследвания, иновациите и научното сътрудничество;
ж)
насърчаването на социален, културен и икономически обмен между OCT, съседните им държави и други партньори.
3. Сътрудничеството в областите от взаимен интерес цели насърчаване на независимостта на OCT и на развитието на капацитета на OCT да изготвят, прилагат и осъществяват мониторинг на стратегии и политики съгласно посоченото в параграф 2.
Член 6
Популяризиране на асоциирането
1. С цел да укрепят отношенията помежду си, Съюзът и OCT се стремят да информират своите граждани за асоциирането, по-специално като насърчават развиването на връзките и сътрудничеството между органите, академичната общност, гражданското общество и предприятията на OCT от една страна и техните партньори в рамките на Съюза от друга страна.
2. OCT полагат усилия за укрепване и популяризиране на своите отношения със Съюза като цяло. Държавите членки подкрепят тези усилия.
Член 7
Регионално сътрудничество, регионална интеграция и сътрудничество с други партньори
1. При спазване на член 3 от настоящото решение, асоциирането цели да подпомогне OCT в техните усилия да участват в подходящи инициативи за международно, регионално и/или подрегионално сътрудничество, както и в процеси на регионална или подрегионална интеграция в съответствие с техните стремежи и с целите и приоритетите, определени от компетентните органи на OCT.
2. За тази цел Съюзът и OCT могат да обменят информация и най-добри практики или да установяват други форми на тясно сътрудничество и координация с други партньори в контекста на участието на OCT в регионални и международни организации, като това става чрез международни споразумения, доколкото е целесъобразно.
3. Асоциирането цели да подпомогне сътрудничеството между OCT и други партньори в областите на сътрудничество, посочени в част втора и част трета от настоящото решение. В това отношение целта на асоциирането е да се насърчи сътрудничеството между OCT и най-отдалечените райони, посочени в член 349 от ДФЕС, съседните им страни от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн (АКТБ) и трети държави, които не са сред страните от АКТБ. За постигане на тази цел Съюзът подобрява координацията и полезните взаимодействия между програмите за сътрудничество, подпомагани чрез различни финансови инструменти на ЕС. Съюзът също се стреми да асоциира ОСТ към формите на диалог, които провежда със съседните им държави, независимо дали са страни от АКТБ или не, и с най-отдалечените региони, ако е приложимо.
4. Подпомагането на участието на OCT в съответните организации за регионална интеграция се съсредоточава по-специално върху:
а)
изграждане на капацитета на съответните регионални организации и институции, в които членуват OCT;
б)
регионални или подрегионални инициативи, например прилагане на политики за секторни реформи, свързани с областите на сътрудничество, посочени в част втора и част трета от настоящото решение;
в)
осведомеността и знанията на OCT относно въздействието на процесите за регионална интеграция в различни области;
г)
участие на OCT в развитието на регионалните пазари в контекста на организациите за регионална интеграция;
д)
трансгранични инвестиции между OCT и съседните им държави.
Член 8
Участие в европейските групи за териториално сътрудничество
При прилагането на член 7, параграфи 1-3 от настоящото решение, инициативите за сътрудничество или другите форми на сътрудничество също означават, че държавните органи, регионалните и подрегионалните организации, местните органи и - по целесъобразност - други публични и частни органи и институции (включително доставчици на обществени услуги) от ОСТ могат да участват в европейска група за териториално сътрудничество (ЕГТС), при условие че се спазват правилата и целите на дейностите за сътрудничество съгласно настоящото решение и съгласно Регламент (ЕО) № 1082/2006 и в съответствие с договореностите, приложими към държавата членка, с която е свързана ОСТ.
Член 9
Специално третиране
1. При асоциирането се взема под внимание фактът, че OCT се различават помежду си от гледна точка на икономическото развитие и способността напълно да се възползват от регионалното сътрудничество и регионалната интеграция, посочени в член 7.
2. По отношение на изолираните OCT се въвежда режим на специално третиране.
3. С оглед да се помогне на изолираните OCT да преодолеят структурни и други пречки за своето развитие, при това специално третиране се обръща внимание на техните конкретни затруднения, като между другото това се извършва и при определяне на размера на финансовата помощ и условията, с които същата е обвързана.
4. Считаните за изолирани OCT са изброени в приложение I.
Глава 2
Участници в сътрудничеството
Член 10
Общ подход
1. Асоциирането се основава на широк диалог и консултации по въпроси от взаимен интерес между OCT, държавите членки, с които те са свързани, и Комисията, както и Европейската инвестиционна банка (ЕИБ), ако е целесъобразно.
2. По целесъобразност OCT организират диалог и консултации с органи и образувания като:
а)
компетентните местни и други публични органи;
б)
икономически и социални партньори;
в)
други подходящи органи, представляващи гражданското общество, партньори в областта на околната среда, неправителствени организации и образувания, отговарящи за утвърждаване на равенството между половете.
Член 11
Участници в сътрудничеството
1. Сред участниците в сътрудничеството в OCT се включват:
а)
държавните органи на OCT;
б)
местните органи в рамките на OCT;
в)
доставчици на обществени услуги и организации на гражданското общество, например граждански, стопански и синдикални сдружения и сдружения на работодатели, както и местни, национални или международни неправителствени организации;
г)
регионални и подрегионални организации.
2. Държавите членки, с които са свързани ОСТ, уведомяват Комисията до три месеца от влизането в сила на настоящото решение за държавните и местните органи, посочени в параграф 1, букви а) и б).
Член 12
Отговорности на неправителствените участници
1. Неправителствените участници могат да имат роля в обмена на информация и в консултациите относно сътрудничеството, и по-специално в подготовката и изпълнението на помощи, проекти или програми за сътрудничество. Възможно е да им се делегират известни правомощия за финансово управление с цел изпълнение на такива проекти или програми, така че да се подкрепят местни инициативи за развитие.
2. Неправителствените участници, които отговарят на критериите за децентрализирано управление на проекти или програми, се определят със споразумение между органите на ОСТ, Комисията и държавата членка, с която е свързана съответната ОСТ, като се вземат предвид съответният предмет, техният експертен опит и полето на дейност. Процесът на определяне се извършва във всяка ОСТ като част от широкия диалог и консултациите, посочени в член 10.
3. Асоциирането цели да допринесе към усилията на OCT за укрепване на организациите на гражданското общество, по-специално във връзка с тяхното създаване и развитие, както и изработването на необходимите разпоредби, с които се създават условия за увеличаване на тяхното участие в изготвянето, прилагането и оценката на стратегии и програми за развитие.
Глава 3
Институционална рамка на асоциирането
Член 13
Ръководни принципи за диалог
1. Съюзът, OCT и държавите членки, с които последните са свързани, редовно участват във всеобхватен и политически диалог.
2. Диалогът се провежда при пълно зачитане на съответните институционални, юридически и финансови правомощия на Съюза, OCT и държавите членки, с които последните са свързани. Осъществяваният диалог се характеризира с гъвкавост: той може да бъде официален или неофициален, на подходящото равнище или в подходящия формат и се провежда в рамките, определени в член 14.
3. Диалогът позволява на OCT да участват изцяло в осъществяването на асоциирането.
4. Диалогът се съсредоточава наред с другото върху конкретни политически въпроси от взаимен интерес или от общо значение за постигането на целите на асоциирането.
Член 14
Органи на асоциирането
1. За асоциирането се установяват следните форми на диалог:
а)
форумът за диалог ОСТ-ЕС („форум ОСТ-ЕС“) заседава веднъж годишно, като събира органи на ОСТ, представители на държавите членки и Комисията. По целесъобразност към форума ОСТ-ЕС се асоциират членове на Европейския парламент, представители на ЕИБ и представители на най-отдалечените райони;
б)
Комисията, OCT и държавите членки, с които последните са свързани, провеждат редовни тристранни консултации. Тези консултации се организират най-малко четири пъти годишно по инициатива на Комисията или по искане на OCT и държавите членки, с които те са свързани;
в)
със съгласието на OCT, държавите членки, с които те са свързани, и Комисията се създават работни групи с консултативни функции в подходяща за разглежданите въпроси форма, чиято цел е да следят осъществяването на асоциирането. Тези работни групи могат да бъдат свиквани по искане на Комисията, на държава членка или на ОСТ. Те провеждат технически дискусии по въпроси от специфичен интерес за OCT и държавите членки, с които те са свързани, и така допълват работата на форума OCT-ЕС и/или на тристранните консултации.
2. Комисията председателства форума OCT-ЕС, тристранните консултации и работните групи и изпълнява функциите на секретариат.
ЧАСТ ВТОРА
ОБЛАСТИ НА СЪТРУДНИЧЕСТВО ЗА УСТОЙЧИВО РАЗВИТИЕ В РАМКИТЕ НА АСОЦИИРАНЕТО
Глава 1
Въпроси, свързани с околната среда, изменение на климата и ограничаване на рисковете от бедствия
Член 15
Общи цели и принципи
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на околната среда, изменението на климата и ограничаването на рисковете от бедствия може да е свързано със следното:
а)
подпомагане на усилията на OCT за определяне и осъществяване на политики, стратегии, планове за действие и мерки;
б)
подпомагане на усилията на OCT да се интегрират в регионални мрежи и инициативи;
в)
насърчаване на устойчивото използване и ефективността на ресурсите, както и на отделянето на икономическия растеж от влошаването на околната среда; и
г)
подпомагане на усилията на ОСТ да функционират като регионални средища и центрове на високи постижения.
Член 16
Устойчиво управление и опазване на биологичното разнообразие и екосистемните услуги
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на устойчивото управление и опазването на биологичното разнообразие и екосистемните услуги може да е свързано със следното:
а)
насърчаване на създаването и ефективното управление на морски и сухоземни защитени зони и подобрено управление на съществуващите защитени зони;
б)
насърчаване на устойчивото управление на морските и сухоземните ресурси, което допринася за опазването на видовете, местообитанията и екосистемните функции извън защитените зони, особено на застрашени, уязвими и редки видове;
в)
подсилване на опазването и устойчивото използване на морското и сухоземното биологично разнообразие и екосистеми чрез:
i)
предприемане на мерки в отговор на предизвикателствата от изменението на климата за по-широкообхватната екосистема чрез поддържане на здрави и устойчиви екосистеми и насърчаване на екологосъобразна инфраструктура и основани на екосистемите подходи за адаптиране към изменението на климата и смекчаване на последиците от него, които често водят до множество ползи;
ii)
укрепване на капацитета на местно, регионално и/или международно равнище чрез насърчаване на обмена на информация, знания и най-добри практики сред всички заинтересовани страни, включително публични органи, собственици на земя, частния сектор, изследователи и гражданското общество;
iii)
укрепване на съществуващите програми за опазване на природата и свързаните с това усилия в рамките на и извън защитените зони;
iv)
увеличаване на знанията и запълване на пропуските в знанията, включително определяне на стойността на екосистемните функции и услуги;
г)
насърчаване и улесняване на регионалното сътрудничество с оглед да се предприемат мерки по някои проблеми като инвазивните чужди видове или последиците от изменението на климата;
д)
разработване на механизми за мобилизиране на ресурси, включително плащания за екосистемни услуги.
Член 17
Устойчиво управление на горите
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на устойчивото управление на горите може да е свързано с насърчаване на опазването и устойчивото управление на горите, включително тяхната роля за опазване на околната среда от ерозия и контрол на опустиняването, залесяване и управление на износа на дървен материал.
Член 18
Интегрирано управление на крайбрежните зони
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на интегрираното управление на крайбрежните зони може да е свързано със следното:
а)
подпомагане на усилията на OCT за ефективно и устойчиво управление на морските и крайбрежните зони при определянето на стратегически и интегрирани подходи за планиране и управление на морските и крайбрежните зони;
б)
съгласуване на икономическите и социалните дейности, например рибарство и аквакултури, туризъм, морски транспорт и селско стопанство, с потенциала на морските и крайбрежните зони от гледна точка на енергия от възобновяеми източници и суровини, като същевременно се отчитат последиците от изменението на климата и човешките дейности.
Член 19
Морско дело
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на морското дело може да е свързано със следното:
а)
укрепване на диалога по въпроси от общ интерес в тази област;
б)
насърчаване на познанията в областта на морското дело и биотехнологиите, океанската енергия, морския надзор, управлението на крайбрежните зони и управлението, съобразено с екосистемите;
в)
насърчаване на интегрирани подходи на международно равнище.
Член 20
Устойчиво управление на рибни запаси
1. В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на устойчивото управление на рибните запаси се основава на следните принципи:
а)
поемане на ангажимент за отговорно управление на рибарството и риболовните практики;
б)
избягване на мерки или дейности, които не съответстват на принципите за устойчиво използване на рибните ресурси;
в)
без да се засягат съществуващите или бъдещи двустранни споразумения за партньорство в областта на рибарството между Съюза и OCT, Съюзът и OCT се стремят редовно да се консултират относно опазването и управлението на живите морски ресурси и да обменят информация за текущото състояние на ресурсите в контекста на съответните органи на асоциирането, предвидени в член 14.
2. Сътрудничеството в областта, посочена в параграф 1, може да е свързано със следното:
а)
активно насърчаване на добро управление, най-добри практики и отговорно управление на рибарството по отношение на опазването и устойчивото управление на рибните запаси, включително рибните запаси от общ интерес и рибните запаси, управлявани от регионални организации за управление на рибарството;
б)
диалог и сътрудничество по отношение на опазването на рибните запаси, включително мерки за борба с незаконния, недеклариран и нерегламентиран риболов, и ефективно сътрудничество със и в рамките на регионални организации за управление на рибарството. Диалогът и сътрудничеството включват схеми за контрол и инспекции, стимули и задължения за по-ефективно управление на рибарството и крайбрежната околна среда в дългосрочен план.
Член 21
Устойчиво управление на водите
1. В контекста на асоциирането Съюзът и OCT могат да си сътрудничат в областта на устойчивото управление на водите чрез приемане на политика в областта на водите и изграждане на институционален капацитет, опазване на водните ресурси, водоснабдяване в селските и градските райони за битови, промишлени или земеделски цели, съхранение, разпределение и управление на водните ресурси и управление на отпадните води.
2. В областта на водоснабдяването и канализацията се отделя специално внимание на достъпа до услуги за питейна вода и канализация в области, изостанали в тази сфера, и особено на онези, които са изложени на природни бедствия, което допринася пряко за развитието на човешките ресурси чрез подобряване на здравословното състояние и повишаване на производителността.
3. Сътрудничеството в тези области се ръководи от принципа, че трайната необходимост от разширяване на предоставянето на основни услуги за водоснабдяване и канализация на градското и селското население трябва да се извършва по екологично устойчив начин.
Член 22
Управление на отпадъците
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на управлението на отпадъците може да е свързано с насърчаване на използването на най-добрите екологични практики във всички операции, свързани с управление на отпадъците, включително намаляване на количеството отпадъци, рециклиране или други процеси на оползотворяване, например оползотворяване на енергия, и обезвреждане на отпадъци.
Член 23
Енергетика
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на устойчивата енергетика може да е свързано със следното:
а)
производство и дистрибуция на енергия, достъп до енергия, и по-специално разработване, популяризиране, използване и съхранение на устойчива енергия от възобновяеми енергийни източници;
б)
политики и правна уредба в областта на енергетиката, по-специално изготвяне на политики и приемане на правна уредба, с които се гарантират достъпни и устойчиви енергийни тарифи;
в)
енергийна ефективност, и по-специално разработване и въвеждане на стандарти за енергийна ефективност и прилагане на мерки за енергийна ефективност в различни сектори (промишлен, търговски, публичен и битов), както и придружаващи образователни дейности и дейности за повишаване на осведомеността;
г)
транспорт, и по-специално развитие, популяризиране и използване на по-екологични средства за публичен и частен транспорт, например хибридни, електрически или задвижвани с водород превозни средства, схеми за общо ползване на автомобили и велосипеди;
д)
градоустройство и строителство, и по-специално популяризиране и въвеждане на високи стандарти за екологично качество и добри енергийни характеристики по отношение на градоустройството и строителството; и
е)
туризъм, и по-специално популяризиране на самозадоволяващи своите енергийни потребности (базирани на енергия от възобновяеми източници) и/или екологосъобразни туристически инфраструктури.
Член 24
Изменение на климата
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на изменението на климата цели подпомагане на инициативите на OCT във връзка със смекчаването на последиците от изменението на климата и адаптирането към неблагоприятните последици от него и може да обхване следното:
а)
развиване на доказателствената база, определяне на основни рискове и териториални, регионални и/или международни действия, планове или мерки с оглед адаптиране към изменението на климата или смекчаване на неблагоприятните последици от него;
б)
включване на адаптирането към изменението на климата и смекчаването на последиците от него в публични политики и стратегии;
в)
разработване и определяне на статистически данни и показатели, основни инструменти за създаване и прилагане на политики; както и
г)
насърчаване на участието на OCT в регионалния и международния диалог с оглед да се стимулира сътрудничеството, включително обменът на знания и опит.
Член 25
Ограничаване на рисковете от бедствия
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на ограничаването на рисковете от бедствия може да е свързано със следното:
а)
разработване или усъвършенстване на системи, в т.ч. инфраструктури, за превенция и готовност при бедствия, включително системи за предвиждане и ранно предупреждение, с оглед да се ограничат последствията от бедствията;
б)
събиране на подробна информация за опасността от бедствия и за сегашния капацитет за реагиране в OCT, както и в регионите, в които те са разположени;
в)
укрепване на съществуващите мерки за предотвратяване на и готовност за бедствия на местно, национално и регионално равнище;
г)
подобряване на капацитета за реагиране на съответните участници с цел повишаване на тяхната координация, ефективност и ефикасност;
д)
подобряване на мерките за повишаване на осведомеността и разпространение на информация до населението по отношение на излагането на рискове, предотвратяването на, готовността за и реакцията при бедствие, като се отдава необходимото внимание на специфичните нужди на хората с увреждания;
е)
укрепване на сътрудничеството между ключовите участници в гражданската защита; както и
ж)
насърчаване на участието на OCT в регионални, европейски и/или международни форми на диалог с оглед да се създадат условия за по-редовен обмен на информация и по-тясно сътрудничество между отделните партньори в случай на бедствие.
Глава 2
Достъпност
Член 26
Общи цели
1. В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на достъпността цели следното:
а)
да се гарантира подобрен достъп на OCT до глобалните транспортни мрежи; и
б)
да се гарантира подобрен достъп на OCT до информационни и комуникационни технологии и услуги.
2. Сътрудничеството в контекста, посочен в параграф 1, може да обхваща следното:
а)
изготвяне на политики и изграждане на институционален капацитет;
б)
автомобилен и железопътен транспорт, транспорт по въздух, море или вътрешен воден път; и
в)
складови съоръжения на пристанища и летища.
Член 27
Морски транспорт
1. В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на морския транспорт цели разработване и насърчаване на рентабилни и ефикасни услуги за морски транспорт в OCT и може да е свързано със следното:
а)
насърчаване на ефикасната експедиция на стоки на цени, които позволяват реализация от икономическа и търговска гледна точка;
б)
улесняване по-голямото участие на ОСТ в международните експедиционни услуги;
в)
насърчаване на регионални програми;
г)
подпомагане на участието на местния частен сектор в експедиционните услуги; както и
д)
развитие на инфракструктурата.
2. Съюзът и ОСТ насърчават безопасността на морския превоз, сигурността на екипажите и предотвратяването на замърсяване.
Член 28
Въздушен транспорт
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на въздушния транспорт може да е свързано със следното:
а)
реформа и модернизация на промишлеността в областта на въздушния транспорт в OCT;
б)
насърчаване на търговската устойчивост и конкурентоспособност на въздушния транспорт на ОСТ;
в)
улесняване на инвестициите и участието на частния сектор; както и
г)
насърчаване на обмена на знания и добри бизнес практики.
Член 29
Безопасност на въздушния транспорт
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на безопасността на въздушния транспорт цели да подпомогне усилията на OCT да спазват съответните международни стандарти и може да обхване наред с другото:
а)
прилагане на системи за безопасност на въздушната навигация;
б)
осигуряване на безопасност на летищата и укрепване на капацитета на органите на гражданската авиация да управляват всички аспекти на оперативната сигурност под техен контрол; както и
в)
развитие на инфраструктури и човешки ресурси.
Член 30
Услуги за информационни и комуникационни технологии
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на услугите за информационни и комуникационни технологии (ИКТ) цели да стимулира иновациите, икономическия растеж и подобренията в живота на гражданите и предприятията в OCT, включително насърчаване на достъпността за хората с увреждания. Сътрудничеството е насочено по-специално към подобряване на регулаторния капацитет на OCT и може да подпомогне разширяването на мрежите и услугите за ИКТ чрез следните мерки:
а)
създаване на предвидима регулаторна среда, която не изостава от технологичните новости, стимулира растежа и иновациите и насърчава конкуренцията и защитата на потребителите;
б)
диалог относно разнообразните политически аспекти по отношение на насърчаването и мониторинга на информационното общество;
в)
обмен на информация относно стандарти и въпроси, свързани с оперативната съвместимост;
г)
насърчаване на сътрудничество в областта на научните изследвания на ИКТ и в областта на научноизследователските инфраструктури, основани на ИКТ;
д)
разработване на услуги и приложения в области със съществено въздействие върху обществеността.
Глава 3
Научни изследвания и иновации
Член 31
Сътрудничество в областта на научните изследвания и иновациите
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на научните изследвания и иновациите може да обхваща науката и технологиите, включително информационните и комуникационните технологии, с цел да допринесе за устойчивото развитие на OCT и да утвърди ролята на ОСТ като регионални средища и центрове на високи постижения, както и да насърчи тяхната промишлена конкурентоспособност. По-специално сътрудничеството може да е свързано със следното:
а)
диалог, координация и създаване на полезни взаимодействия между политиките и инициативите на OCT и Съюза по отношение на науката, технологиите и иновациите;
б)
изготвяне на политики и изграждане на институционален капацитет в рамките на OCT, както и съгласувани действия на местно, национално или регионално равнище с оглед развитие на дейностите в областта на науката, технологиите и иновациите и тяхното прилагане;
в)
сътрудничество между юридически лица от OCT, Съюза, държавите членки и трети държави;
г)
участие на отделни изследователи, изследователски организации и юридически лица от OCT в рамката за сътрудничество по програми за научни изследвания и иновации в рамките на Съюза и Програмата за конкурентоспособност на предприятията и за малките и средните предприятия (COSME); както и
д)
обучение и международна мобилност на изследователи от OCT и обмен.
Глава 4
Младеж, образование, обучение, здравеопазване, заетост и социална политика
Член 32
Младеж
1. Съюзът гарантира, че физически лица от OCT, съгласно определението в член 50, могат да участват в инициативи на Съюза относно младежта при същите условия като гражданите на държавите членки.
2. Асоциирането цели укрепване на връзките между младите хора, които живеят в OCT и Съюза, наред с други неща и чрез насърчаване на мобилността на младите хора от OCT през периода на обучението им и чрез окуражаване на взаимното разбирателство между младите хора.
Член 33
Образование и обучение
1. В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на образованието и обучението може да обхваща следното:
а)
осигуряване на качествено и приобщаващо начално, средно и висше образование, както и в сферата на професионалното образование и обучение; и
б)
подпомагане на OCT при определяне и прилагане на политики в сферата на образованието и професионалното обучение.
2. Съюзът гарантира, че физически лица от OCT, съгласно определението в член 50, могат да участват в инициативи на Съюза в сферата на образованието и професионалното обучение при същите условия като гражданите на държавите членки.
3. Съюзът гарантира, че образователни органи и институции от OCT могат да участват в инициативи на Съюза за сътрудничество в сферата на образованието при същите условия като органите и институциите за образование и професионално обучение на държавите членки.
Член 34
Заетост и социална политика
1. Съюзът и OCT поддържат диалог в областта на заетостта и социалната политика с цел осъществяване на принос към икономическото и социалното развитие на OCT и насърчаването на достойни условия на труд в OCT и регионите, в които са разположени. Друга цел на този диалог е да се подпомогнат усилията на органите на OCT да разработят политики и законодателни актове в тази област.
2. Диалогът представлява предимно обмен на информация и най-добри практики във връзка с политики и законодателни актове в областта на заетостта и социалната политика, които са от взаимен интерес за Съюза и OCT. В тази връзка се вземат под внимание области като развитие на умения, социална закрила, социален диалог, равни възможности, недискриминация и достъпност за хора с увреждания, здравословни и безопасни условия на труд и други трудови стандарти.
Член 35
Обществено здравеопазване
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на общественото здравеопазване цели укрепване на капацитета на OCT за надзор, ранно откриване и реакция при епидемии от заразни болести чрез мерки, които включват:
а)
действия за укрепване на готовността и капацитета за реакция при трансгранични заплахи за здравето, например заразни болести, които следва да доразвият съществуващите структури и да са насочени към необичайни събития;
б)
изграждане на капацитет чрез укрепване на мрежите за обществено здравеопазване на регионално равнище, улесняване на обмена на информация между експертите и насърчаване на подходящо обучение;
в)
разработване на инструменти и платформи за комуникация, както и програми за електронно обучение, адаптирани към конкретните нужди на OCT.
Глава 5
Култура
Член 36
Културен обмен и диалог
1. В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на културния обмен и диалог може да е свързано със следното:
а)
самостоятелното развитие на ОСТ, като този процес е насочен към самите хора и се корени в културата на всеки народ;
б)
подкрепа на политики и мерки, приети от компетентните органи на ОСТ за засилване на техните човешки ресурси, увеличаване на техния собствен творчески капацитет и насърчаване на тяхната културна идентичност;
в)
участие от страна на населението в процеса на развитие.
г)
допълнително развитие на общо разбиране и по-активен обмен на информация по въпроси от аудиовизуалната и културната област чрез диалог.
2. Чрез своето сътрудничество Съюзът и OCT се стремят да стимулират културния обмен помежду си посредством:
а)
сътрудничество между културните и творческите сектори на всички партньори;
б)
насърчаване на разпространението на културните и творческите произведения и обмен на операторите между тях;
в)
сътрудничество в областта на политиката с цел да се насърчи разработването на политики, иновациите, трайното привличане на публика, както и създаването на нови стопански модели.
Член 37
Сътрудничество в областта на аудиовизията
1. В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на аудиовизията цели взаимно насърчаване на аудиовизуалните продукции и може да обхване следните действия:
а)
сътрудничество и обмен между съответните субекти в областта на радиото и телевизията, свързани с излъчването;
б)
насърчаване на обмена на аудиовизуални произведения;
в)
обмен на информация и мнения между компетентните органи относно политиката и регулаторната рамка в областта на аудиовизията и излъчването;
г)
насърчаване на посещения и участие в международни мероприятия, провеждани на територията на страните по асоциирането, както и в трети държави.
2. Съвместно продуцираните аудиовизуални творби имат право да се ползват от всички схеми за насърчаване на културното съдържание от местен или регионален характер, създадени в Съюза, OCT и държавите членки, с които са свързани.
Член 38
Сценични изкуства
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на сценичните изкуства може да е свързано със следното:
а)
улесняване на повече контакти между изпълнителите на сценични изкуства в области като професионален обмен и обучение, включително участие в прослушвания, развитие на мрежи и насърчаване на работата в мрежа;
б)
насърчаване на съвместните продукции между продуценти от една или няколко държави - членки на Европейския съюз, и една или няколко OCT; както и
в)
насърчаване на разработването на международни стандарти в областта на технологиите на театралното изкуство и използването на пана за театрални сцени, включително посредством съответните органи по стандартизация.
Член 39
Опазване на културното наследство и историческите паметници
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на материалното и нематериалното културно наследство и историческите паметници цели да създаде условия за насърчаване на обмена на експертен опит и най-добри практики чрез:
а)
улесняване на обмена на експерти;
б)
сътрудничество в сферата на професионалното обучение;
в)
повишаване на осведомеността на обществеността по места; както и
г)
консултации по отношение на опазването на исторически паметници и защитени територии и по отношение на законодателството и прилагането на мерки, свързани с наследството, и по-специално неговото интегриране в живота на местните жители.
Глава 6
Борба с организираната престъпност
Член 40
Борба с организираната престъпност, трафика на хора, сексуалното малтретиране и сексуалната експлоатация на деца, тероризма и корупцията
1. В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на борбата с организираната престъпност може да включва:
а)
разработване на иновативни и ефективни средства за полицейско и съдебно сътрудничество, включително сътрудничество с други заинтересовани страни, например гражданското общество, за предотвратяване и борба с организираната престъпност, трафика на хора, сексуалното малтретиране и сексуалната експлоатация на деца, тероризма и корупцията; и
б)
помощ с цел увеличаване на ефективността на политиките на OCT за предотвратяване и борба с организираната престъпност, трафика на хора, сексуалното малтретиране и сексуалната експлоатация на деца, тероризма и корупцията, както и производството, разпространението и трафика на всички видове наркотици и психотропни вещества, предотвратяване и намаляване на употребата на наркотици и свързаните с тях вредни последствия, като се взема под внимание работата, която международните органи извършват в тези области, inter alia чрез:
i)
обучение и изграждане на капацитет за предотвратяване и борба с организираната престъпност, включително трафик на хора, сексуално малтретиране и сексуална експлоатация на деца, тероризъм и корупция;
ii)
превенция, включително обучение, образование и насърчаване на здравословен начин на живот, лечение и рехабилитация на зависими лица, включително проекти за реинтеграция на зависимите лица в работна и социална среда;
iii)
разработване на ефективни мерки за правоприлагане;
iv)
техническа, финансова и административна помощ за разработване на ефективни политики и законодателни актове за борба с трафика на хора, и по-специално кампании за повишаване на осведомеността, механизми за насочване и системи за защита на жертвите, в които участват всички значими заинтересовани страни и гражданското общество;
v)
техническа, финансова и административна помощ във връзка с превенция, лечение и намаляване на вредните последствия от употребата на наркотици;
vi)
техническа помощ за подпомагане на разработването на законодателни актове и политики за борба със сексуалното малтретиране и сексуалната експлоатация на деца; както и
vii)
техническа помощ и обучение за подпомагане на изграждането на капацитет и насърчаване на спазването на международните стандарти за борба с корупцията, по-специално стандартите, определени в Конвенцията на ООН срещу корупцията.
2. В контекста на асоциирането OCT си сътрудничат със Съюза в борбата срещу изпирането на пари и финансирането на тероризма в съответствие с членове 70 и 71.
Глава 7
Туризъм
Член 41
Туризъм
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на туризма може да включва:
а)
мерки за определяне, адаптиране и развиване на политики за устойчив туризъм;
б)
мерки и действия за развиване и подкрепа на устойчивия туризъм;
в)
мерки за интегриране на устойчивия туризъм в социалния, културния и икономическия живот на гражданите на ОСТ.
ЧАСТ ТРЕТА
ТЪРГОВИЯ И СЪТРУДНИЧЕСТВО В ОБЛАСТТА НА ТЪРГОВИЯТА
ДЯЛ I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 42
Общи цели
Общите цели на търговията и сътрудничеството в областта на търговията между Съюза и OCT са както следва:
а)
насърчаване на икономическото и социалното развитие на OCT чрез установяване на тесни икономически връзки между тях и Съюза като цяло;
б)
стимулиране на ефективната интеграция на ОСТ в регионалната и световната икономика и развитието на търговията със стоки и услуги;
в)
подпомагане на OCT за създаване на благоприятен инвестиционен климат в помощ на социалното и икономическото развитие на OCT;
г)
насърчаване на стабилност, интегритет и прозрачност на световната финансова система и добро управление в областта на данъчното облагане;
д)
подкрепа на процеса на диверсификация на икономиките на ОСТ;
е)
подпомогане на капацитета на ОСТ да формулират и изпълняват политиките, необходими за развиването на тяхната търговия със стоки и услуги;
ж)
подпомогане капацитетът на ОСТ за износ и търговия;
з)
подпомагане на усилията на OCT да приведат в съответствие или да сближат своето местно законодателство със законодателството на Съюза, където е уместно;
и)
осигуряване на възможности за целенасочено сътрудничество и диалог със Съюза относно търговията и сътрудничеството в областта на търговията.
ДЯЛ II
ДОГОВОРЕНОСТИ ЗА ТЪРГОВИЯ СЪС СТОКИ И УСЛУГИ И ЗА УСТАНОВЯВАНЕ
Глава 1
Договорености за търговия със стоки
Член 43
Свободен достъп за стоки с произход
1. Продукти с произход от OCT се внасят в Съюза, без да се начисляват вносни мита.
2. Определението за продукти с произход и методите за административно сътрудничество, свързани с него, се съдържат в приложение VI.
Член 44
Количествени ограничения и мерки с равностоен ефект
1. Съюзът няма да прилага никакви количествени ограничения или мерки с равностоен ефект по отношение на вноса на продукти с произход от ОСТ.
2. Параграф 1 не изключва забрани или ограничения на вноса, износа или стоки в транзит, предприети на основата на обществения морал или обществената политика, защитата на здравето и живота на хора, животни и растения, защитата на национални богатства с художествена, историческа или археологическа стойност, опазването на изчерпаеми природни ресурси или защитата на индустриална и търговска собственост.
Забраните или ограниченията, посочени в първа алинея, по никакъв начин не представляват средство за произволна или неоправдана дискриминация или прикрито ограничаване на търговията като цяло.
Член 45
Мерки, приети от ОСТ
1. С оглед на съответните нужди за развитие на ОСТ, органите на ОСТ могат да запазят или да въведат мита или количествени ограничения по отношение на вноса на продукти с произход от Съюза, каквито преценят за необходими.
2. Що се отнася до областите, обхванати в настоящата глава, OCT предоставят на Съюза третиране, не по-малко благоприятно от най-благоприятното третиране, предоставено на която и да е значителна търговска и икономическа сила съгласно определението в параграф 4.
3. Параграф 2 не изключва възможността отвъдморска страна или територия да предостави на определени други ОСТ или други развиващи се страни по-благоприятно третиране от това, предоставено на Съюза.
4. За целите на настоящия дял „значителна търговска и икономическа сила“ означава всяка развита държава, всяка държава с дял в световния износ на стоки над един процент или, без да се засяга параграф 3, всяка група държави, действащи самостоятелно, колективно или посредством споразумение за икономическа интеграция, с общ дял в световния износ на стоки над 1,5 процента. За това изчисление се използват най-новите достъпни официални данни, предоставени от Световната търговска организация (СТО), за водещите износители в световната търговия със стоки (без търговията в рамките на Съюза).
5. До 2 април 2014 г. органите на ОСТ уведомяват Комисията за митническите тарифи и списъци с количествени ограничения, които прилагат в съответствие с настоящото решение.
Органите на ОСТ също така уведомяват Комисията за съществени изменения на тези мерки, ако и когато бъдат приети такива изменения.
Член 46
Недискриминация
1. Съюзът няма да прилага дискриминация между различните ОСТ и OCT няма да прилагат дискриминация между различните държави - членки.
2. В съответствие с член 65 прилагането на конкретните разпоредби на настоящото решение, и по-специално член 44, параграф 2, членове 45, 48, 49 и 51 и член 59, параграф 3, няма да се счита за дискриминация.
Член 47
Условия за движение на отпадъците
1. Движението на отпадъци между държавите членки и ОСТ се контролира в съответствие с международното право и правото на Съюза. Съюзът подпомага създаването и развитието на ефективно международно сътрудничество в тази сфера с оглед опазване на околната среда и общественото здраве.
2. Съюзът забранява всякакъв пряк или непряк износ на отпадъци в ОСТ, с изключение на износ на неопасни отпадъци, предназначен за възстановителни дейности, като същевременно органите на ОСТ забраняват пряк или непряк внос на такива отпадъци от Съюза или която и да е друга страна на своята територия, без да се засягат специфични международни инициативи в тези области, които са предприети или могат да се предприемат в бъдеще в рамките на компетентните международните форуми.
3. По отношение на тези ОСТ, които поради конституционния си статут не са страна по Базелската конвенция, техните съответни органи ускоряват приемането на необходимото вътрешно законодателство и административни наредби за прилагане разпоредбите на Базелската конвенция в тези OCT.
4. В допълнение държавите членки, с които са свързани OCT, насърчават приемането от ОСТ на необходимото вътрешно законодателство и административните наредби за прилагане на следните актове:
а)
Регламент (ЕО) № 1013/2006 на Европейския парламент и на Съвета (4), както следва:
-
член 40 относно износ на отпадъци към отвъдморски страни или територии,
-
член 46 относно внос на отпадъци от отвъдморски страни или територии;
б)
Регламент (ЕО) № 1418/2007 (5) на Комисията; както и
в)
Директива 2000/59/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (6) при спазване на сроковете за транспониране, определени в член 16 от нея.
5. Една или повече ОСТ и държавите членки, с които са свързани, могат да прилагат своите национални процедури за износ на отпадъци от ОСТ в съответната държава членка.
6. В този случай съответната държава членка, с която е свързана OCT, уведомява Комисията за приложимото законодателство до 2 юли 2014 г., както и за бъдещо релевантно национално законодателство, включително съществени изменения към него.
Член 48
Временно оттегляне на преференции
Когато Комисията счита, че има достатъчно основания да се усъмни дали настоящото решение се прилага правилно, тя започва консултации с ОСТ и държавата членка, с която въпросната ОСТ има специални отношения, за да гарантира правилното прилагане на решението. В случай че консултациите не доведат до взаимно приемлив начин на прилагане на настоящото решение, Съюзът може временно да оттегли преференции на въпросната OCT в съответствие с приложение VII.
Член 49
Предпазни мерки и мерки за надзор
С оглед да гарантира правилното прилагане на настоящото решение Съюзът може да предприема предпазни мерки и мерки за надзор, определени в приложение VIII.
Глава 2
Договорености за търговия с услуги и за установяване
Член 50
Определения
За целите на настоящата глава:
а)
„физическо лице от OCT“ означава лице, обичайно пребиваващо в ОСТ, което е гражданин на държава членка или е с правен статут, специфичен за ОСТ. Това определение не засяга правата, предоставени от гражданство на Съюза по смисъла на ДФЕС;
б)
„юридическо лице от OCT“ означава юридическо лице от OCT, учредено в съответствие с приложимите закони в дадена ОСТ и чието седалище, централна администрация или основно място на дейност е в тази ОСТ; ако в OCT е разположено единствено седалището или централната администрация на юридическото лице, то не се счита за юридическо лице от OCT, освен ако извършва дейност, която има действителна и продължителна връзка с икономиката на тази страна или територия;
в)
съответните определения в споразуменията за икономическа интеграция, посочени в член 51, параграф 1, се прилагат по отношение на третирането, договорено между Съюза и OCT.
Член 51
Най-благоприятно третиране
1. По отношение на всички мерки, които засягат търговията с услуги и установяването за извършване на икономически дейности:
а)
Съюзът предоставя на физическите и юридическите лица от OCT третиране, не по-малко благоприятно от най-благоприятното третиране, предоставено на подобни физически и юридически лица от която и да е трета държава, с която Съюзът сключи или е сключил споразумение за икономическа интеграция;
б)
OCT предоставят на физическите и юридическите лица от Съюза третиране, не по-малко благоприятно от най-благоприятното третиране, предоставено на подобни физически и юридически лица от която и да е значителна търговска и икономическа сила, с която OCT е сключила споразумение за икономическа интеграция след 1 януари 2014 г.
2. Задълженията, предвидени в параграф 1 от настоящия член, не се прилагат по отношение на третиране, което е предоставено:
а)
в рамките на вътрешен пазар, при което от страните се изисква значително сближаване на техните законодателства с оглед на премахването на недискриминационните пречки пред установяването и търговията с услуги;
б)
съгласно мерки, предвиждащи признаване на квалификации, лицензи или пруденциални мерки в съответствие с член VII от Общото споразумение по търговията с услуги (ГАТС) или приложението към ГАТС относно финансовите услуги. Това не засяга специфични мерки на OCT съгласно настоящия член;
в)
съгласно международно споразумение или договорености, свързани изцяло или предимно с данъчното облагане;
г)
съгласно мерки, за които се прилага изключение от третиране „най-облагодетелствана нация“, изброени в списъците в съответствие с член II, алинея 2 от ГАТС.
3. Органите на ОСТ могат с оглед насърчаването или подпомагането на местната заетост да приемат нормативни актове за подпомагане на жителите си и местните дейности. В този случай органите на ОСТ уведомяват Комисията за приетите нормативни актове, така че тя да информира за тях държавите членки.
Член 52
Професионални квалификации
По отношение на професиите лекар, зъболекар, акушер, обща медицинска сестра, фармацевт и ветеринарен хирург Съветът приема в съответствие с член 203 от ДФЕС списъка с професионални квалификации, специфични за жителите на ОСТ, които следва да се признаят в държавите членки.
ДЯЛ III
СВЪРЗАНИ С ТЪРГОВИЯТА ОБЛАСТИ
Глава 1
Търговия и устойчиво развитие
Член 53
Общ подход
Търговията и свързаното с търговията сътрудничество съгласно асоциирането целят да допринесат за устойчивото развитие в икономическо, социално и екологично отношение. В този контекст няма да се смекчават изискванията на националните законови и подзаконови актове на OCT в областта на околната среда или труда с цел да се насърчат търговията или инвестициите.
Член 54
Стандарти в търговията, свързани с околната среда и изменението на климата
1. Търговията и свързаното с търговията сътрудничество съгласно асоциирането целят да подобрят взаимното допълване между политиките и задълженията в областта на търговията и околната среда. При търговията и свързаното с търговията сътрудничество съгласно асоциирането се вземат под внимание принципите на международното управление на околната среда и многостранните споразумения в областта на околната среда.
2. Трябва да се постигне основната цел на Рамковата конвенция на Организацията на обединените нации по изменението на климата (РКООНИК) и Протокола от Киото към нея. Сътрудничеството се основава на разработването на бъдещото правно обвързващо международно споразумение в областта на изменението на климата, включващо поемането на ангажименти от всички страни за смекчаване на изменението на климата в съответствие с изпълнението на решенията, договорени на конференциите на страните по РКООНИК.
3. Мерките за изпълнение на многостранните споразумения в областта на околната среда се изпълняват по начин, който не представлява средство за произволна или неоправдана дискриминация между партньорите или прикрито ограничаване на търговията.
Член 55
Трудови стандарти в търговията
1. Асоциирането цели насърчаване на търговията по такъв начин, че тя да спомага за пълна и продуктивна заетост и достоен труд за всички.
2. Международно признатите основни трудови стандарти, определени в съответните конвенции на Международната организация на труда, се зачитат и прилагат по закон и на практика. Тези трудови стандарти включват по-специално зачитане на свободата на сдружаване, правото на колективно договаряне, премахване на всички форми на принудителен или задължителен труд, премахване на най-лошите форми на детски труд, зачитане на минималната възраст за приемане на работа и недискриминация по отношение на наемането на работа.
3. Нарушаването на основните трудови стандарти не може да се използва като основание или по друг начин като законно сравнително предимство. Тези стандарти не се използват за протекционистки цели.
Член 56
Устойчива търговия с рибни продукти
С оглед насърчаване на устойчивото управление на рибните запаси асоциирането може да включва сътрудничество, насочено към борбата с незаконния, недеклариран и нерегулиран риболов и свързаната с него търговия. Сътрудничеството в тази област цели следното:
а)
насърчаване на прилагането на мерки за борба с незаконния, недеклариран и нерегулиран риболов и свързаната с него търговия в OCT;
б)
улесняване на сътрудничеството между OCT и регионалните организации за управление на рибарството, по-специално във връзка с разработването и ефективното прилагане на схеми за контрол и инспекции, стимули и мерки за ефективно управление на рибарството и морските екосистеми в дългосрочен план.
Член 57
Устойчива търговия с дървен материал
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на търговията с дървен материал цели насърчаване на търговията на законно добит дървен материал. Това сътрудничество може да включва диалог относно регулаторните мерки, както и обмен на информация относно пазарни или доброволни мерки, например сертифициране на горите или политики за екологосъобразни обществени поръчки.
Член 58
Устойчиво развитие на търговията
1. В контекста на асоциирането сътрудничество в областта на устойчивото развитие може да бъде постигнато чрез:
а)
улесняване и насърчаване на търговията с екологосъобразни стоки и услуги и инвестициите в тях, включително чрез разработването и прилагането на местно законодателство, както и по отношение на стоки, които допринасят за подобряване на социалните условия в OCT;
б)
улесняване на премахването на пречки за търговията със или инвестициите в стоки и услуги от особено значение за смекчаването на последиците от изменението на климата, например устойчива енергия от възобновяеми източници и енергийно-ефективни продукти и услуги, включително чрез приемане на политически рамки, които спомагат за внедряване на най-добрите достъпни технологии, и чрез популяризиране на стандарти, които отговарят на екологичните и икономическите нужди и свеждат до минимум техническите пречки за търговията;
в)
насърчаване на търговията със стоки, които допринасят за социалните условия и екологосъобразните практики, включително стоки, които са предмет на доброволни схеми за гарантиране на устойчивост, например схеми за справедлива и етична търговия, екомаркировки и схеми за сертифициране на продукти, произведени от природни ресурси;
г)
утвърждаване на международно признати принципи и насоки в областта на корпоративната социална отговорност и насърчаване на компаниите, които извършват дейност на територията на OCT, да ги прилагат;
д)
обмен на информация и най-добри практики в областта на корпоративната социална отговорност.
2. При изготвянето и прилагането на мерките, насочени към опазване на околната среда или условията на труд, които могат да засегнат търговията и инвестициите, Съюзът и OCT вземат под внимание достъпната научна и техническа информация и съответните международни стандарти, насоки или препоръки, включително принципа на предпазните мерки.
3. Съюзът и OCT се стремят към пълна прозрачност при разработването, въвеждането и прилагането на всички мерки, насочени към опазване на околната среда или условията на труд, които могат да засегнат търговията или инвестициите.
Глава 2
Други свързани с търговията области
Член 59
Текущи плащания и движение на капитали
1. Не се налагат ограничения върху плащания в свободно конвертируема валута по текущата сметка на платежния баланс между жители на Съюза и ОСТ.
2. По отношение на сделки по капиталовата сметка на платежния баланс, държавите членки и органите на ОСТ не налагат ограничения върху свободното движение на капитали за преки инвестиции в дружества, образувани в съответствие със законите на приемащата държава членка, страна или територия, и гарантират, че активите, придобити от такива инвестиции, и други печалби, произтичащи от тях, могат да се реализират и репатрират.
3. Съюзът и ОСТ имат право да предприемат мерките, посочени в членове 64, 65, 66, 75 и 215 от ДФЕС в съответствие с постановени в тях условията mutatis mutandis.
4. При приемането на такива мерки органите на ОСТ, съответната държава членка или Съюзът незабавно се уведомяват взаимно и представят едни на други възможно най-скоро график за премахването на съответните мерки.
Член 60
Политики в областта на конкуренцията
Отстраняването на нарушения на конкуренцията, като надлежно се отчитат различните нива на развитие и икономически нужди на всяка ОСТ, включва прилагане на местни, национални или регионални правила и политики, включително контрол, и при определени условия - забрана на споразумения между предприятия, на решения на сдружения на предприятия и на съгласувани практики между предприятия, които имат като предмет или действие предотвратяване, ограничаване или нарушаване на конкуренцията. Тази забрана е свързана и със злоупотреба от страна на едно или няколко предприятия с господстващо положение на територията на Съюза или ОСТ.
Член 61
Защита на правата върху интелектуалната собственост
1. Осигурява се адекватно и ефективно ниво на защита на правата върху интелектуална собственост, включително средства за упражняване на тези права, в съответствие с най-високите международни стандарти с оглед намаляването на нарушенията и пречките за двустранната търговия, където е подходящо.
2. В контекста на асоциирането сътрудничеството в тази област може да обхваща изготвяне на законови и подзаконови актове за защита и упражняване на правата върху интелектуална собственост, предотвратяване на злоупотребата с тези права от притежателите на права и на нарушаването на тези права от конкурентите, както и подпомагане на регионалните организации за интелектуална собственост, участващи в правоприлагането и защитата на тези права, включително обучение на персонал.
Член 62
Технически пречки за търговията
Асоциирането може да включва сътрудничество в областта на техническите разпоредби за стоки, стандартизация, оценка на съответствието, акредитация, проучване на пазара и гарантиране на качеството с цел отстраняване на ненужни технически пречки, така че да се улесни търговията между Съюза и OCT и да се намалят разликите в тези области.
Член 63
Политика за защита на потребителите, защита на здравето на потребителите и търговия
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на политиката за защита на потребителите, защитата на здравето на потребителите и търговията може да включва изготвяне на законови и подзаконови актове в областта на политиката за защита на потребителите и защитата на здравето на потребителите с цел избягване на ненужни пречки за търговията.
Член 64
Санитарни и фитосанитарни мерки
В контекста на асоциирането сътрудничеството в областта на санитарните и фитосанитарните мерки цели следното:
а)
улесняване на търговията между Съюза и OCT като цяло и между OCT и трети държави, като същевременно се опазва здравето и живота на хора, животни и растения в съответствие със Споразумението за санитарните и фитосанитарните мерки на СТО;
б)
отстраняване на проблеми, произтичащи от санитарните и фитосанитарните мерки;
в)
гарантиране на прозрачност при санитарните и фитосанитарните мерки, приложими по отношение на търговията между Съюза и OCT;
г)
насърчаване на хармонизирането на мерките с международните стандарти в съответствие със Споразумението за санитарните и фитосанитарните мерки на СТО;
д)
подпомагане на ефективното участие на OCT в организации, които определят международните санитарни и фитосанитарни стандарти;
е)
насърчаване на консултациите и обмена на информация между разположени в OCT и европейски институти и лаборатории;
ж)
установяване и подобряване на техническия капацитет на OCT да прилага и осъществява мониторинг на санитарни и фитосанитарни мерки;
з)
насърчаване на трансфера на технологии в областта на санитарните и фитосанитарните мерки.
Член 65
Забрана за протекционистки мерки
Разпоредбите на глави 1 и 2 не се използват като средство за произволна дискриминация или прикрито ограничаване на търговията.
Глава 3
Валутни и данъчни въпроси
Член 66
Данъчно освобождаване
1. Без да се накърняват разпоредбите на член 67, статутът на най-облагодетелствана нация, предоставян в съответствие с настоящото решение, не се прилага по отношение на данъчни облекчения, които държавите членки и органите на ОСТ предоставят или могат да предоставят в бъдеще въз основа на споразумения за избягване на двойно данъчно облагане или друг данъчен режим или местното действащо данъчно законодателство.
2. Нищо в настоящото решение не може да се тълкува по начин, който възпрепятства приемането или изпълнението на мерки, целящи предотвратяване на избягването, укриването или измамата с данъци съгласно данъчните разпоредби на споразумения за избягване на двойно данъчно облагане или друг данъчен режим или местното действащо данъчно законодателство.
3. Нищо в настоящото решение не може да се тълкува по начин, който възпрепятства съответните компетентни органи при изпълнение на съответните разпоредби на данъчното си законодателство да разграничават между данъкоплатци, които не са в идентична ситуация, по-специално по отношение на местожителството си или по отношение на мястото, където е инвестиран капиталът им.
Член 67
Данъчни и митнически условия за договори, финансирани от Съюза
1. По отношение на договори, финансирани от Съюза, ОСТ прилагат данъчни и митнически условия, не по-малко благоприятни от тези, прилагани от тях спрямо държавите членки, с които са свързани тези OCT, спрямо държавите с третиране „най-облагодетелствана нация“ или организации за международно развитие, с които поддържат отношения, в зависимост кое третиране е най-благоприятно.
2. Без да се засяга параграф 1, следните разпоредби се прилагат по отношение на договори, финансирани от Съюза:
а)
в получаващата финансови средства ОСТ договорът не подлежи на облагане с налози, такси за регистрация или фискални налози с равностоен ефект, независимо дали тези налози вече съществуват или ще бъдат въведени в бъдеще; при все това тези договори се регистрират в съответствие с действащите закони в ОСТ и могат да бъдат обложени с такса, съответстваща на стойността на предоставената услуга;
б)
печалби и/или приходи, произтичащи от изпълнението на договори, се облагат съгласно вътрешните фискални разпоредби на съответната ОСТ, при условие че физически или юридически лица, които реализират такава печалба и/или приход, имат постоянно място на дейност в тази ОСТ или изпълнението на договора отнема повече от шест месеца;
в)
предприятия, които трябва да внасят оборудване, за да изпълнят договори за строителство, се ползват по тяхно желание от системата за временно допускане, както е постановено в законодателството на получаващата финансови средства ОСТ по отношение на това оборудване;
г)
професионално оборудване, необходимо за извършване на задачи, определени в договор за услуги, временно се допуска в получаващата финансови средства ОСТ, без да се налагат фискални, вносни и митнически налози и други такси с равностоен ефект, когато тези налози и такси не съставляват възнаграждение за предоставените услуги;
д)
внос по договори за доставка се допуска в получаващата финансови средства ОСТ, без да се налагат фискални, вносни и митнически налози и други такси с равностоен ефект. Договорът за доставка на стоки с произход от съответната OCT се сключва въз основа на цена на доставките франко завода, към която могат да се добавят вътрешни фискални такси, приложими спрямо тези доставки в съответната OCT;
е)
горива, смазочни материали, въглеводородни спойки и всички материали, използвани при изпълнението на договори за строителство, се приемат за закупени на местния пазар и подлежат на данъчните правила, приложими съгласно действащото законодателство в получаващата финансови средства ОСТ;
ж)
лични вещи и домакинско имущество, внесени за употреба от физически лица, които не са наети на място и които са ангажирани с изпълнението на задачи, определени в договор за услуга, и от членовете на техните семейства, се освобождават от мита и вносни налози, данъци и други такси с равностоен ефект в рамките на допустимото от действащото законодателство в получаващата финансови средства ОСТ.
3. Въпросите, които не са обхванати в параграфи 1 и 2, остават предмет на законодателството в съответната ОСТ.
Глава 4
Развитие на капацитета за търговия
Член 68
Общ подход
С оглед да се гарантира, че ОСТ извличат максимална полза от разпоредбите на настоящото решение и могат да участват при най-благоприятни условия на вътрешния пазар на Съюза, както и на регионалните, подрегионалните и международните пазари, целта на асоциирането е да се допринесе за развитието на търговския капацитет на OCT чрез:
а)
повишаване на конкурентоспособността, независимостта и икономическата устойчивост на OCT чрез диверсификация на обхвата и повишаване на стойността и обема на търговията на OCT със стоки и услуги, както и чрез укрепване на способността на OCT да привлича частни инвестиции в отделните сектори на икономическа дейност;
б)
подобряване на сътрудничеството между OCT и съседните държави в областта на търговията със стоки и услуги и установяването.
Член 69
Търговски диалог, сътрудничество и развитие на капацитета
В контекста на асоциирането инициативите за търговски диалог, сътрудничество и развитие на капацитета могат да включват следното:
а)
укрепване на капацитета на OCT за определяне и прилагане на необходимите политики за развитието на търговията със стоки и услуги;
б)
насърчаване на усилията на OCT да въведат подходящи правни, регулаторни и институционални рамки, както и необходимите административни процедури;
в)
насърчаване на развитието на частния сектор, и по-специално малките и средните предприятия (МСП);
г)
улесняване на развитието на пазара и разработването на продукти, включително подобряване на качеството на продуктите;
д)
принос към развитието на човешките ресурси и професионалните умения, необходими в търговията със стоки и услуги;
е)
укрепване на капацитета на стопанските посредници да предоставят подходящи услуги на предприятията от OCT за техните дейности по износ, например във връзка с проучване на пазара;
ж)
принос за създаването на бизнес климат, който благоприятства инвестициите.
Глава 5
Сътрудничество в областта на финансовите услуги и данъчното облагане
Член 70
Сътрудничество в областта на международните финансови услуги
С оглед да се насърчи стабилността, интегритета и прозрачността на световната финансова система асоциирането може да включва сътрудничество в областта на международните финансови услуги. Това сътрудничество може да е свързано със следното:
а)
осигуряване на ефективна и адекватна защита на инвеститорите и други ползватели на финансови услуги;
б)
предотвратяване и борба с прането на пари и финансирането на тероризма;
в)
насърчаване на сътрудничество между различните участници във финансовата система, включително регулаторни и надзорни органи;
г)
създаване на независими и ефективни механизми за надзор на финансовите услуги.
Член 71
Привеждане в съответствие на нормативната уредба в областта на финансовите услуги
Съюзът и OCT насърчават сближаване на нормативната уредба с признатите международни стандарти за регулиране и надзор в областта на финансовите услуги, включително: „Основни принципи на ефективния банков надзор“ на Базелския комитет, „Основни принципи на застраховането“ на Международната асоциация на застрахователните надзорни органи, „Цели и принципи на правната уредба на ценните книжа“ на Международната организация на комисиите за ценни книжа, „Споразумение за обмен на информация по данъчни въпроси“ на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие, „Декларация относно прозрачността и обмена на информация за данъчни цели“ на Г-20, „Основни показатели за ефективни оздравителни режими за финансовите институции“ на Съвета за финансова стабилност и „Международни стандарти за борба срещу изпирането на пари и финансирането на тероризма и разпространението - препоръки на FATF“ на Специалната група за финансови действия.
Когато е целесъобразно или по искане на съответната ОСТ, Съветът и ОСТ могат да вземат мерки за насърчаване на по-точно привеждане в съответствие на законодателството на ОСТ със законодателството на Съюза в областта на финансовите услуги.
Член 72
Сътрудничество между регулаторни и надзорни органи
Съюзът и OCT насърчават сътрудничеството между съответните регулаторни и надзорни органи, включително обмен на информация, споделяне на експертен опит относно финансовите пазари и други подобни мерки. Отделя се специално внимание на развитието на административния капацитет на тези органи, inter alia чрез обмен на персонал и съвместно обучение.
Член 73
Сътрудничество в областта на данъчното облагане
Съюзът и OCT насърчават сътрудничеството в областта на данъчното облагане с оглед да се улесни събирането на законните данъчни постъпления и да се разработят мерки за ефективно прилагане на принципите на добро управление в областта на данъчното облагане, включително прозрачност, обмен на информация и лоялна данъчна конкуренция.
ЧАСТ ЧЕТВЪРТА
ИНСТРУМЕНТИ ЗА УСТОЙЧИВО РАЗВИТИЕ
Глава 1
Общи разпоредби
Член 74
Общи цели
Съюзът допринася за постигането на общите цели на асоциирането чрез осигуряване на:
а)
адекватни финансови ресурси и подходяща техническа помощ, насочена към укрепване на капацитета на OCT да формулират и прилагат стратегически и регулаторни рамки;
б)
дългосрочно финансиране за насърчаване на растежа на частния сектор.
Член 75
Определения
За целите на настоящата част се прилагат следните определения:
а)
„програмирана помощ“ означава безвъзмездна помощ от Европейския фонд за развитие, предоставена на OCT за финансиране на териториални или регионални стратегии и приоритети, определени в програмните документи;
б)
„програмиране“ означава процесът на организиране, вземане на решения и разпределяне на индикативни финансови ресурси, предназначени за изпълнение на действия в многогодишен план за постигане на целите на асоциирането за устойчиво развитие на OCT в конкретна област, определена в част втора от настоящото решение;
в)
„програмен документ“ означава документът, в който се излага стратегията, приоритетите и договореностите на OCT, а целите и задачите на OCT за устойчиво развитие се преобразуват в ефективно и ефикасно средство за постигане на целите на асоциирането;
г)
„планове за развитие“, посочени в член 83, означава съгласуван набор от операции, определени и финансирани изключително от OCT в рамките на техните собствени политики и стратегии за развитие, и операциите, договорени между OCT и държавата членка, с която е свързана;
д)
„териториално разпределение“ означава размерът на програмираната помощ от Европейския фонд за развитие, разпределена за отделните OCT, така че да се финансират териториалните стратегии и приоритети, определени в програмните документи;
е)
„регионално разпределение“ еозначава размерът на програмираната помощ от Европейския фонд за развитие, предназначен за финансиране на регионални стратегии за сътрудничество или тематични приоритети, които са общи за няколко OCT и са заложени в програмните документи;
ж)
„решение за финансиране“ означава актът, приет от Комисията, в който се определят подробностите за финансовото участие на Съюза и се разрешава предоставянето на финансова помощ от Европейския фонд за развитие.
Член 76
Принципи на финансово сътрудничество
1. Финансовата помощ от Съюза се основава на принципите на партньорство, отговорност, съгласуване на териториалните системи, допълване и субсидиарност.
2. Операциите, които се финансират в рамките на настоящото решение, могат да бъдат под формата на програмирана или непрограмирана помощ.
3. Финансовата помощ от Съюза:
а)
се предоставя при надлежно отчитане на съответните географски, социални и културни характеристики на OCT, както и техния специфичен потенциал;
б)
е проектирана така, че да се гарантира, че потоците от ресурси се предоставят редовно и по предвидим начин;
в)
е гъвкава и пригодена към ситуацията във всяка OCT; както и
г)
се предоставя при пълно спазване на съответните институционални, правни и финансови правомощия на всеки от партньорите.
4. Органите на съответните OCT носят отговорност за изпълнението на операциите, без да се засягат правомощията на Комисията да гарантира добро финансово управление при използването на финансовите средства на Съюза.
Глава 2
Финансови ресурси
Член 77
Източници на финансиране
OCT отговарят на изискванията за финансиране от следните източници:
а)
средства, отпуснати за OCT по вътрешното споразумение между държавите - членки на Европейския съюз, за създаване на 11-ия Европейски фонд за развитие (ЕФР);
б)
програми и инструменти на Съюза, включени в общия бюджет на Съюза; както и
в)
средства, управлявани от ЕИБ, от собствените ѝ ресурси, и ресурси, разпределени към Инвестиционния инструмент на ЕФР, в съответствие с условията на вътрешното споразумение между държавите - членки на Съюза, за създаване на 11-ия ЕФР (7) („вътрешното споразумение за 11-ия ЕФР“).
Глава 3
Специални разпоредби за финансова помощ от 11-ия ЕФР
Член 78
Предмет и обхват
В рамките на стратегията и приоритетите, установени от съответните OCT на местно или регионално равнище, и без да се засяга хуманитарната и спешната помощ, може да се предоставя финансова помощ за следните дейности с оглед постигане на целите, определени в настоящото решение:
а)
секторни политики и реформи, както и проекти в съответствие с тях;
б)
институционално развитие, изграждане на капацитет и включване на аспектите, свързани с околната среда;
в)
техническо сътрудничество; както и
г)
допълнителна помощ в случай на нестабилност на приходите от износ на стоки и услуги, посочена в член 82.
Член 79
Хуманитарна и спешна помощ
1. Хуманитарна и спешна помощ се предоставя на ОСТ, изправени пред изключителни, сериозни икономически и социални трудности в резултат на природни или предизвикани от човека бедствия или извънредни обстоятелства със сравним ефект. Хуманитарната и спешната помощ се предоставя дотогава, докато е необходимо за справяне със спешните проблеми, възникнали в такива ситуации.
Хуманитарна и спешна помощ се предоставя единствено въз основа на нуждите и интересите на жертвите на бедствието.
2. Целта на хуманитарната и спешната помощ е:
а)
да спаси човешки животи, да предотврати или облекчи страданието и да запази човешкото достойнство в кризисни и следкризисни ситуации;
б)
да допринесе за финансирането и осигуряването на хуманитарна помощ пряко на лицата, за които е предназначена, посредством всички налични логистични средства;
в)
да се прилагат краткосрочни мерки за рехабилитация и възстановяване, за да могат жертвите да се възползват от минимална социално-икономическа интеграция и възможно най-бързо да се създадат условия за подновяване на развитието въз основа на дългосрочни цели;
г)
да се отговори на нуждите, възникващи от напускането на домовете от хора като бежанци, разселени и завръщащи се лица след природни или причинени от човека бедствия, докато е необходимо, така че да се задоволят всички нужди на бежанците и на разселените лица, без значениекъде се намират, и да се улеснят действията за тяхното доброволно репатриране и реинтегриране в тяхната държава по произход; както и
д)
да се помогне на ОСТ да въведат механизми за предотвратяване на и готовност за бедствия с краткосрочен план, включително системи за предвиждане и ранно предупреждение, с оглед да се намалят последиците от бедствията.
3. Предвидената в настоящия член помощ може да бъде предоставяна и на ОСТ, които приемат бежанци или завръщащи се по домовете си лица, за покриване на неотложни нужди, които не са обхванати от спешна помощ.
4. Помощ, предоставена съгласно настоящия член, се финансира от общия бюджет на Съюза. При все това по изключение тя може да се финансира от вноските, определени в приложение II, в допълнение към финансирането от съответния бюджетен ред.
5. Действията за предоставяне на хуманитарна и спешна помощ се предприемат по молба на засегнатата ОСТ, Комисията, държавата членка, с която е свързана ОСТ, международни организации или местни или международни неправителствени организации. Тази помощ се администрира и предоставя съгласно процедури, които улесняват бързи, гъвкави и ефективни действия.
Член 80
Изграждане на капацитет
1. Финансовата помощ може да допринесе, наред с другото, за подпомагане на OCT да изградят необходимия капацитет за изготвяне, прилагане и мониторинг на териториални и/или регионални стратегии и действия с оглед постигане на общите цели за областите на сътрудничество, посочени в част втора и част трета.
2. Съюзът подпомага усилията на OCT да съберат надеждни статистически данни в тези области.
3. Съюзът може да подпомага усилията на ОСТ за подобряване на съпоставимостта на техните макроикономически показатели.
Член 81
Техническа помощ
1. По инициатива на Комисията могат да се финансират изследвания или мерки за техническа помощ с цел да се осигури подготовката, мониторинга, оценката и контрола, необходими за изпълнение на настоящото решение и цялостната му оценка. Техническата помощ, предоставена на местно равнище, във всички случаи се предоставя в съответствие с приложимите правила за децентрализирано финансово управление.
2. По инициатива на ОСТ могат да се финансират изследвания или мерки за техническа помощ във връзка с изпълнението на дейностите, определени в програмните документи. Комисията може да вземе решение да финансира такова действие или с програмна помощ, или от пакета, определен за мерки за техническо сътрудничество.
Член 82
Допълнителна подкрепа в случай на колебания в постъпленията от износ
1. С цел да смекчи неблагоприятното въздействие на краткосрочни колебания в постъпленията от износ, по-специално в областта на селското стопанство, рибарството и минното дело, които могат да застрашат постигането на целите за развитие на съответната ОСТ, се създава система за допълнителна подкрепа в рамките на финансовото разпределение, посочено в приложение II.
2. Целта на подкрепата в случай на краткосрочно колебание в постъпленията от износ е да предпази макроикономическите и секторни реформи и политики, които са изложени на риск в резултат на спадане на приходите, и да неутрализира неблагоприятното въздействие на нестабилността в постъпленията от износ, по-специално на продукти от областта на селското стопанство и минното дело.
Зависимостта на икономиките на ОСТ от износа, по-специално на продукти от областта на селското стопанство и минното дело, се отчита при разпределението на ресурсите, посочени в приложение V. В този контекст изолираните ОСТ, посочени в приложение I, се третират по-благоприятно в съответствие с критериите, описани в приложение V.
3. Допълнителните ресурси се осигуряват в съответствие със специфичните условия на механизма за подкрепа, предвиден в приложение V.
4. Освен това Съюзът осигурява подкрепа за осигурителни схеми, основани на пазарен принцип и предназначени за ОСТ, които търсят начини да се защитят от риска от колебания в постъпленията от износ.
Член 83
Програмиране
1. За целите на настоящото решение програмираната помощ се основава на програмен документ.
2. В програмния документ може да се вземат под внимание плановете за териториално развитие или други планове, договорени между OCT и държавите членки, с които са свързани.
3. В съответствие с член 10 органите на OCT поемат основната отговорност за разработването на стратегии, приоритети и договорености чрез изготвяне на програмни документи заедно с Комисията и държавата членка, с която е свързана съответната OCT.
4. Органите на ОСТ отговарят за:
а)
определяне на своите приоритети, на които ще се базира стратегията; и
б)
изготвяне на предложения за проекти и програми, които да бъдат представени на и проучени заедно с Комисията.
Член 84
Подготвяне, оценяване и одобряване на програмния документ
1. Териториалният, или в случай на регионални програми, регионалният разпоредител на средства подготвя предложение за програмен документ, след като се консултира с възможно най-широк кръг участници и изхожда от извлечени поуки и най-добри практики.
2. Всяко предложение за програмен документ се адаптира според нуждите и конкретните обстоятелства в съответната ОСТ. В него се посочва(т) най-важният(те) сектор(и), подбрани за финансиране от Съюза, конкретните цели, очакваните резултати, показателите за постигнатото, според които ще се оценява, и примерното разпределение на финансовите средства. Програмните документи насърчават ангажираността на местно равнище с програмите за сътрудничество.
3. По предложението за програмния документ се обменят мнения между ОСТ и съответната държава членка и Комисията още от началните етапи на процеса на програмиране с цел да се спомогне за допълването и съгласуваността между съответните им дейности за сътрудничество.
4. Комисията оценява предложението за програмния документ, за да установи дали съдържа всички необходими елементи и дали отговаря на целите на настоящото решение и съответните политики на Съюза. Комисията провежда консултация по проекта за програмен документ с Европейската инвестиционна банка.
5. ОСТ предоставя цялата необходима информация, включително резултатите от евентуални проучвания на осъществимостта, за да направи максимално ефективно оценяването на проекта за програмен документ от страна на Комисията.
6. Органите на OCT и Комисията носят съвместна отговорност за одобряването на програмния документ. Комисията одобрява програмния документ съгласно процедурата, предвидена в член 86.
Член 85
Прилагане
1. Комисията приема решението относно финансирането, съответстващо на даден програмен документ, в съответствие със стандартите, определени във Финансовия регламент, приложим към 11-ия ЕФР, и съгласно процедурата, предвидена в член 87.
2. Комисията предоставя на OCT средства от 11-ия ЕФР по който и да е от начините, определени във Финансовия регламент, приложим към 11-ия ЕФР, и в съответствие с условията, описани в настоящото решение и в мерките за прилагане на решението. За тази цел тя сключва споразумения за финансиране със съответните органи на OCT.
3. Органите на ОСТ отговарят за:
а)
изготвяне, провеждане на преговори и сключване на договори;
б)
изпълнение и управление на проекти и програми; както и
в)
поддържане на проекти и програми и гарантиране на тяхната устойчивост.
4. Съответните органи на ОСТ и Комисията съвместно отговарят за:
а)
осигуряване на равни условия за участие в поканите за представяне на предложения и поръчките;
б)
мониторинг и оценка на ефектите и резултатите от проекти и програми; както и
в)
осигуряване на своевременно, точно и ефикасно изпълнение на проекти и програми.
5. За да се улесни обменът на мнения, поне веднъж годишно се провеждат технически заседания между териториалните разпоредители на средства, съответните държави членки и представителите на Комисията, участващи в програмирането, по-специално чрез използване на съвременните технологии или ако е възможно - като продължение на диалога в рамките на форума OCT-ЕС.
6. Действия, финансирани по линия на 11-ия ЕФР, могат да се изпълняват с паралелно или съвместно съфинансиране при спазване на разпоредбите на Финансовия регламент, приложим към 11-ия ЕФР.
Член 86
Териториални и регионални разпоредители на средства
1. Правителството на всяка ОСТ назначава териториален разпоредител на средства, който да я представлява във всички дейности, финансирани със средствата на 11-ия ЕФР, който се управлява от Комисията и Европейската инвестиционна банка. Териториалният разпоредител на средства назначава един или повече заместник териториални разпоредители на средства, които го заместват, когато не е в състояние да изпълнява задълженията си, и информира Комисията за това назначение. Когато условията във връзка с институционалния капацитет и доброто финансово управление са изпълнени, териториалният разпоредител на средства може да делегира функциите си по изпълнението на съответните програми и проекти на структурата, която отговаря за това в рамките на компетентния орган на ОСТ. Териториалният разпоредител на средства предварително уведомява Комисията за това делегиране.
Когато Комисията установи проблеми при изпълнение на процедурите за управление на средствата от 11-ия ЕФР, съвместно с териториалния разпоредител на средства тя осъществява необходимите контакти за преодоляване на това положение и взема подходящи мерки.Териториалният разпоредител на средства поема финансова отговорност само за възложените му изпълнителни функции.
Когато средствата от 11-ия ЕФР се управляват непряко и при зачитане на евентуални допълнителни правомощия, предоставени от Комисията, териториалният разпоредител на средства:
а)
отговаря за координацията, програмирането, редовното проследяване и прегледа на осъществяването на сътрудничеството, както и за координацията с донорите;
б)
в тясно сътрудничество с Комисията отговаря за подготовката, внасянето и оценката на програмите и проектите.
2. Когато средствата от 11-ия ЕФР се управляват непряко и при зачитане на евентуални допълнителни правомощия, предоставени от Комисията, съответният териториален разпоредител на средства действа като възлагащ орган за програмите, изпълнявани посредством тръжна процедура или покана за представяне на предложения, с предварителен контрол от страна на Комисията.
3. По време на изпълнение на действията и при спазване на изискването за уведомяване на Комисията териториалният разпоредител на средства взема решения за:
а)
технически корекции и поправки на програмите и проектите във връзка с детайли, доколкото това не засяга възприетото техническо решение и остава в границите на резерва за корекции, предвиден в споразумението за финансиране;
б)
промени на мястото на програми или проекти с няколко части, ако такива промени са оправдани от техническа, икономическа или социална гледна точка;
в)
налагане и освобождаване от плащане на глоби за закъснение;
г)
действия, които водят до освобождаване на гаранти;
д)
възлагане на подизпълнители;
е)
окончателно приемане, при условие че Комисията е одобрила условното приемане, съответния протокол и - ако е уместно - присъства на окончателното приемане, по-специално когато степента на резерви, записани при условното приемане, налага съществена допълнителна работа; както и наемане на консултанти и други експерти за техническо подпомагане.
4. За регионални програми органите на участващата ОСТ определят регионален разпоредител на средства измежду участниците в сътрудничеството, посочени в член 11. Задълженията на регионалния разпоредител на средства съответстват mutatis mutandis на задълженията на териториалния разпоредител на средства.
Член 87
Комитет ЕФР-ОСТ
1. По целесъобразност Комисията се подпомага от комитет, създаден съгласно вътрешното споразумение за 11-ия ЕФР.
2. При упражняване на правомощията, предоставени му от настоящото решение, комитетът се нарича „комитет ЕФР-ОСТ“. Процедурите на комитета, описани във вътрешното споразумение за 11-ия ЕФР и в регламента за изпълнението, приложим към 11-ия ЕФР, се прилагат и за комитета ЕФР-ОСТ. До влизането в сила на последния регламент се прилагат процедурите, описани в Регламент (ЕО) № 617/2007 (8) на Съвета.
3. Комитетът съсредоточава работата си върху съществени въпроси за сътрудничеството на ниво ОСТ и на регионално ниво. Той упражнява мониторинг върху изпълнението на програмните документи с цел осигуряване на последователност, координация и допълване.
4. Комитетът дава становището си по следните въпроси:
а)
проекти на програмни документи и всички изменения към тях; и
б)
решенията за финансиране, с които се изпълнява настоящата част от решението.
Член 88
Роля на делегациите на Съюза
1. Когато Съюзът е представен от делегация, оглавявана от ръководител на делегацията, се прилагат разпоредбите на Финансовия регламент, приложим за 11-ия ЕФР, относно разпоредителите на средства и счетоводителите по делегиране.
2. Териториалният и/или регионалният разпоредител на средства работи в тясно сътрудничество с ръководителя на делегацията, който е основното лице за контакт за различните участници в сътрудничеството със съответните ОСТ.
Член 89
Правила относно националността и произхода, приложими за процедурите за обществени поръчки, за отпускането на безвъзмездни средства и за други процедури по възлагане за ОСТ
1. Общи правила за допустимост:
а)
Участието в договори за възлагане на обществени поръчки, процедури за отпускане на безвъзмездни средства и в други процедури по възлагане за действия, финансирани по настоящото решение, в полза на трети страни, е отворено за всички физически лица, които са граждани на страна или територия, отговарящи на условията за допустимост съгласно определението в параграф 2, както и за юридически лица, действително установени в такава страна или територия, а също и за международни организации.
б)
В случай на действия, съвместно съфинансирани с партньор или с друг донор или изпълнявани чрез държава членка при споделено управление или чрез фонд със специално предназначение, създаден от Комисията, страните, които отговарят на условията за допустимост съгласно правилата на този партньор, друг донор или държава членка или които са определени в учредителния акт на фонда със специално предназначение, също отговарят на условията за допустимост.
В случай на действия, изпълнявани чрез оправомощени субекти, които са държави членки или техни агенции, Европейската инвестиционна банка или чрез международни организации или техни агенции, физическите и юридическите лица, които отговарят на условията за допустимост съгласно правилата на съответния оправомощен субект, определени в споразуменията, сключени със съфинансиращия или изпълнителния субект, също отговарят на условията за допустимост.
в)
В случай на действия, финансирани по настоящото решение и в допълнение - по друг инструмент за външно действие, в т.ч. Споразумението за партньорство между членовете на групата държави от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн, от една страна, и Европейската общност и нейните държави-членки, от друга страна, подписано в Котону на 23 юни 2000 г. (9), последно изменено в Уагадугу на 22 юни 2010 г. (10), посочените в който и да е от тези инструменти страни се считат за отговарящи на условията за допустимост за целите на въпросните действия.
В случай на действия от глобален, регионален или трансграничен характер, финансирани по настоящоторешение, физическите и юридическите лица от страните, териториите и регионите, попадащи в обхвата на действието, може да участват в процедурите за изпълнение на такива действия.
г)
Всички доставки, закупени по силата на договор за възлагане на обществени поръчки или в съответствие със споразумение за отпускане на безвъзмездни средства, финансирани по настоящото решение, трябва да произхождат от страна или територия, които отговарят на условията за допустимост. Въпреки това, те могат да произхождат от която и да е страна или територия, в случаите когато количеството на доставките, които трябва да бъдат закупени, е под прага за използване на състезателна процедура на договаряне. За целите на настоящия член понятието „произход“ е определено в член 23 и член 24 от Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета (11) или в други законодателни актове на Общността, уреждащи непреференциалния произход.
д)
Правилата по настоящия член не се прилагат и не създават национални ограничения за физически лица, наети от изпълнител или, когато това е приложимо, от подизпълнител, който отговаря на условията за допустимост, или сключили договор по друг законен начин с него.
е)
Допустимостта, както е определена в настоящия член, може да бъде ограничена по отношение на националността, местоположението или характеристиките на кандидатите, когато това се изисква от специфичното естество и целите на действието и когато това е необходимо за неговото ефективно изпълнение.
ж)
Физическите и юридическите лица, на които са възложени договори, спазват приложимото законодателство в областта на околната среда, включително многостранните споразумения в областта на околната среда, както и международно съгласувани основни трудови стандарти.
2. Оферентите и кандидатите от следните страни и територии отговарят на условията за допустимост за финансиране по настоящото решение:
а)
държавите членки, страните кандидатки и потенциални кандидатки, признати от Съюза, както и членове на Европейското икономическо пространство;
б)
ОСТ;
в)
развиващите се страни и територии, включени в списъка на ОИСР-КПР на получателите на Официална помощ за развитие (ОDA), които не са членки на групата Г-20;
г)
държави, за които Комисията е установила взаимен достъп до външна помощ. Взаимен достъп за ограничен период от поне една година може да бъде разрешен, когато дадена страна разреши допустимост при равни условия за субекти от Съюза и от ОСТ;
д)
държавите - членки на ОИСР, в случай на договори, изпълнени в „най-слабо развита страна“;
е)
в случай на предварителното им обявяване в процедурните документи:
i)
страни, които имат традиционни икономически, търговски или географски връзки със съседните страни бенефициери;
ii)
всички страни, в случай на неотложна необходимост или на липса на продукти и услуги на пазарите на страните, отговарящи на условията за допустимост.
3. Оферентите и кандидатите от страни, които не отговарят на условията за допустимост, или стоки с такъв произход, могат да бъдат приети за допустими от Комисията при надлежно обосновани случаи, когато правилата за допустимост биха възпрепятствали или крайно затруднили осъществяването на проект, програма или действие.
4. По отношение на действия, изпълнявани при споделено управление, съответната държава членка, на която Комисията е делегирала задачи по изпълнението, има право от името на Комисията да разреши участието на оференти и кандидати от други страни и да разреши стоки от други страни по смисъла на параграф 2, буква е), и да приеме за допустими оференти и кандидати от страни, които не отговарят на условията за допустимост по смисъла на параграф 3, или на стоки с подобен произход по смисъла на параграф 1, буква г).
Член 90
Защита на финансовите интереси на Съюза и финансови проверки
1. Комисията предприема необходимите мерки, за да гарантира, че при изпълнението на действията, финансирани по силата на настоящото решение, финансовите интереси на Съюза са защитени чрез прилагането на превантивни мерки срещу измама, корупция и всякакви други незаконни дейности, чрез ефективни проверки и, при установяването на нередности, чрез събирането на недължимо платените суми и, когато е уместно, чрез ефективни, пропорционални и възпиращи санкции.
2. Комисията и Европейската сметна палата имат правомощия за извършване на одити по документи и на място на всички бенефициери на безвъзмездни средства, изпълнители и подизпълнители, които са получили средства от Съюза.
Европейската служба за борба с измамите (OLAF) може да извършва проверки и инспекции на място по отношение на икономически оператори, засегнати пряко или непряко от такова финансиране в съответствие с процедурите, предвидени в Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета (12), с оглед установяване дали е налице измама, корупция или всякаква друга незаконна дейност във връзка със споразумение или решение за отпускане на безвъзмездни средства или договор за финансиране от страна на Съюза.
Без да се засягат първа и втора алинея, в споразумения с трети държави и международни организации, споразумения за отпускане на безвъзмездни средства, решения за отпускане на безвъзмездни средства и договори, произтичащи от прилагането на настоящото решение, се предвижда изрично упълномощаване на Комисията, Европейската сметна палата и OLAF за провеждане на такива одити, проверки и инспекции на място съгласно съответния финансов регламент за ЕФР.
3. Съответната ОСТ носи основна отговорност за финансовия надзор на средствата, предоставени от Съюза. Той се извършва, когато е уместно, в координация с държавата членка, с която е свързана ОСТ, в съответствие с приложимото национално законодателство.
4. Комисията е отговорна:
а)
да обезпечи съществуването и правилното функциониране на системи за управление и контрол в съответната ОСТ, така че да гарантира, че средствата на Съюза се използват правилно и ефективно; и
б)
да изпрати препоръки или искания за корективни мерки в случай на нередности с цел отстраняване на тези нередности и поправяне на установени пропуски в управлението.
5. Комисията, ОСТ и, където е уместно - държавата членка, с която е свързана ОСТ, си сътрудничат на основата на административни разпоредби на годишни или шестмесечни заседания за координиране на програми, методологии и извършване на проверки.
6. По отношение на финансови корекции:
а)
съответната ОСТ е отговорна на първо място за установяване и отстраняване на финансови нередности;
б)
въпреки това в случай на слабости от страна на съответната ОСТ Комисията предприема действия, ако ОСТ не успее да отстрани проблема и опитите за помирение са неуспешни, с цел да намали или изтегли остатъка от общия размер на сумата, съответстваща на решението за финансиране съгласно програмния документ.
Член 91
Мониторинг, оценка, процес на преглед и докладване
1. Финансовото сътрудничество е достатъчно гъвкаво, за да гарантира, че дейностите непрекъснато са в съответствие с целите на настоящото решение, и отчита всички промени, възникващи в икономическата ситуация, приоритети и цели на съответната ОСТ, по-специално чрез преглед ad hoc на програмния документ.
2. Прегледът може да бъде извършен по инициатива на Комисията или по искане на съответната OCT и след съгласието на Комисията.
3. Комисията разглежда постигнатия напредък в изпълнението на мерките за финансова помощ, предоставена на OCT по 11-ия ЕФР, и всяка година, считано от 2015 г., представя на Съвета доклад за изпълнението и резултатите, и доколкото е възможно, за основните последствия и въздействия на финансовата помощ на Съюза. Докладът се изпраща също на Европейския парламент, на Европейския икономически и социален комитет и на Комитета на регионите.
4. Докладът, посочен в параграф 3, съдържа информация за предходната година относно финансираните мерки, резултатите от упражнения мониторинг и оценката, участието на съответните партньори, както и за изразходването на бюджетните кредити за поети задължения и за плащания по 11-ия ЕФР. В доклада се оценяват резултатите от помощта, като във възможно най-голяма степен се използват конкретни и измерими показатели. В него са отразени основните извлечени поуки и последващите действия по препоръките, съдържащи се в оценките от предходните години.
Глава 4
Принципи за допустимост
Член 92
Допустимост за териториално финансиране
1. Публичните органи на OCT имат право да получават финансовата помощ, предвидена в настоящото решение.
2. Предмет на споразумението с органите на съответните OCT, следните субекти или органи също имат право да получават финансовата помощ, предвидена в настоящото решение:
а)
местни, национални и/или регионални публични или частично публични агенции, департаменти или местни органи на OCT, и по-специално техните финансови институции и банки за развитие;
б)
компании и дружества от OCT и регионални групи;
в)
компании и дружества от държава членка с цел да се създадат условия за предприемане на ползотворни проекти на територията на OCT в допълнение към тяхното собствено участие;
г)
финансови посредници от OCT или Съюза, които насърчават и финансират частни инвестиции в OCT; и
д)
участници в децентрализирано сътрудничество и други неправителствени организации от OCT и Съюза с цел да се създадат условия за предприемане на икономически, културни, социални и образователни проекти и програми в OCT в рамките на децентрализирано сътрудничество, както е описано в член 12.
Член 93
Допустимост за регионално финансиране
1. Разпределените на регионално равнище средства се използват за операции, в които участват и от които имат полза:
а)
две или повече OCT, независимо от тяхното местоположение;
б)
една или повече OCT и един или повече от най-отдалечените райони, посочени в член 349 от ДФЕС;
в)
една или повече OCT и една или повече съседни държави от АКТБ и/или други трети държави;
г)
една или повече OCT, един или повече от най-отдалечените райони, една или повече съседни държави от АКТБ и/или други трети държави;
д)
две или повече регионални организации, в които членуват OCT;
е)
една или повече OCT и регионални организации, в които членуват OCT, държави от АКТБ или един или повече от най-отдалечените райони;
ж)
OCT и Съюза като цяло; или
з)
един или повече субекти, органи или други образувания от поне една ОСТ, в качеството им на членове на ЕГТС в съответствие с член 8, един или повече от най-отдалечените райони и една или повече съседни държави от АКТБ и/или други трети държави.
2. Финансовите средства, с които се създават условия за участие на държавите от АКТБ, най-отдалечените райони и други държави, са в допълнение към средствата, разпределени за OCT съгласно настоящото решение.
3. Участието на държавите от АКТБ, най-отдалечените райони и други държави в програми, създадени съгласно настоящото решение, се предвижда само при условие че:
а)
центърът на тежест на проектите и програмите, финансирани по многогодишната финансова рамка на сътрудничество, остава в OCT;
б)
съществуват еквивалентни разпоредби в рамките на финансовите инструменти на ЕС; и
в)
принципът на пропорционалност е зачетен.
4. Предвиждат се подходящи мерки за съгласуване на финансирането на кредити от ЕФР и общия бюджет на Съюза, с които да се финансират проекти за сътрудничество между OCT, държавите от АКТБ, най-отдалечените райони и други държави, по-специално опростени механизми за съвместно управление на такива проекти.
Член 94
Допустимост за програми на Съюза
1. Физически лица от OCT съгласно определението в член 50 и, където е приложимо, съответните публични и/или частни организации и институции в OCT, имат право да участват във и да получават финансиране от програми на Съюза, предмет на правилата и целите на програмите и евентуални договорености, приложими по отношение на държавите членки, с които са свързани тези OCT.
2. Освен това OCT имат право да получават помощ по програми на Съюза за сътрудничество с други държави, по-специално развиващи се държави, предмет на правилата, целите и разпоредбите на тези програми.
3. Комисията докладва на Комитета ЕФР-ОСТ относно участието на ОСТ в програми на Съюза, въз основа на информацията, съдържаща се в годишния доклад по изпълнението, представен от ОСТ, както и на друга налична информация.
ЧАСТ ПЕТА
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 95
Делегиране на правомощия на Комисията
На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове, които изменят допълненията към приложение VI, така че да се отчетат технологичното развитие и промените в митническото законодателство в съответствие с процедурата, определена в член 96.
Член 96
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Правомощието да прима делегирани актове, посочено в член 95, се предоставя на Комисията за срок от 5 години, считано от 1 януари 2014 г. Комисията изготвя доклад относно делегирането на правомощия не по-късно от девет месеца преди изтичането на петгодишния срок. Делегирането на правомощия се продължава мълчаливо за срокове с еднаква продължителност, освен ако Съветът не възрази срещу подобно продължаване не по-късно от три месеца преди изтичането на всеки срок.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 95, може да бъде оттеглено по всяко време от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта на Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 95, влиза в сила единствено ако Съветът не представи възражения в срок от 2 месеца след нотифицирането на акта на Съвета или ако преди изтичането на този срок Съветът уведоми Комисията, че няма да представя възражения. Този срок се удължава с 2 месеца по инициатива на Съвета.
Член 97
Промяна на статут
Съветът, действащ в съответствие с член 203 от ДФЕС, взема решение по необходимото адаптиране на настоящото решение, когато:
а)
дадена OCT обяви независимост;
б)
дадена OCT се оттегли от асоциирането;
в)
дадена OCT стане най-отдалечен район;
г)
един от най-отдалечените райони бъде обявен за OCT.
Член 98
Отмяна
Решение 2001/822/ЕО на Съвета се отменя.
Позоваванията на отмененото решение се считат за позовавания на настоящото решение.
Член 99
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила на 1 януари 2014 г.
Приложение VI се прилага така, както е предвидено в член 65 от това приложение.
Съставено в Брюксел на 25 ноември 2013 година.
NÕUKOGU OTSUS 2013/755/EL,
25. november 2013,
ülemeremaade ja -territooriumide Euroopa Liiduga assotsieerimise kohta
(ÜMTde assotsieerimise otsus)
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 203,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,
toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)
Käesolev otsus asendab nõukogu otsuse 2001/822/EÜ, (1) mis kehtib 31. detsembrini 2013. Vastavalt otsuse 2001/822/EÜ artiklile 62 kehtestab nõukogu Euroopa Liidu toimimise lepingu („ELi toimimise leping”) artiklites 198-202 esitatud põhimõtete hilisemaks kohaldamiseks vajalikud sätted.
(2)
Nõukogu esitas 22. detsembri 2009. aasta järeldustes ELi suhete kohta ülemeremaade ja -territooriumidega (ÜMTdega) komisjonile üleskutse teha 2012. aasta juuliks seadusandlik ettepanek ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsuse läbivaatamiseks. Nõukogu kiitis heaks komisjoni ettepaneku rajada ELi ja ÜMTde tulevane partnerlus kolmele sambale: 1) konkurentsivõime edendamine, 2) vastupanuvõime parandamine ja haavatavuse vähendamine ning 3) ÜMTde ja teiste partnerite ning naaberpiirkondade vahelise koostöö ja integratsiooni süvendamine.
(3)
Komisjon viis läbi avaliku konsultatsiooni, mis kestis 2008. aasta juunist oktoobrini, ja esitas ettepaneku uue assotsieerimisotsuse põhisuundade kohta. Konsulteerimise tulemuste kokkuvõte esitati komisjoni 6. novembri 2009. aasta teatises „ELi ning ülemeremaade ja -territooriumide vahelise uue partnerluse põhijooned”.
(4)
ELi toimimise lepingu ja teiseste õigusaktide üldsätteid ei kohaldata ÜMTde suhtes automaatselt, välja arvatud mõned sätted, mille puhul see on sõnaselgelt sätestatud. Kuigi ÜMTd ei kuulu kolmandate riikide hulka, ei moodusta need ka osa ühtsest turust ning peavad kaubanduse valdkonnas täitma kolmandatele riikidele pandud kohustusi, eelkõige päritolureegleid, tervishoiu- ja taimetervisenorme ning kaitsemeetmeid.
(5)
ÜMTde jätkusuutliku arengu toetamiseks tuleks ELi ja ÜMTde vahelist erisuhet edasi arendada ning asendada tavapärane arengukoostööalane lähenemisviis vastastikuse partnerlusega. ELi ja ÜMTde vaheline solidaarsus peaks põhinema ka nende ainulaadsel suhtel ja tõsiasjal, et kuulutakse samasse Euroopa perre.
(6)
Kodanikuühiskonna panust ÜMTde arengusse saab suurendada kodanikuühiskonna organisatsioonide tugevdamise kaudu kõikides koostöövaldkondades.
(7)
Kuigi igas geograafilises piirkonnas on osalejate ja liidu õiguse suhe erinev, peaks ÜMTde ja nende naabrite vaheline koostöö lähtuma kõigi osapoolte huvidest, võttes arvesse ÜMTde geograafilist asukohta ning keskendudes eelkõige ühist huvi pakkuvatele valdkondadele ning liidu väärtuste ja standardite edendamisele. Lisaks võiksid ÜMTd oma piirkondades toimida piirkondlike keskuste või tippkeskustena.
(8)
Euroopa Liit peaks toetama ÜMT poliitikat ja strateegiaid vastastikust huvi pakkuvates valdkondades ÜMT vajaduste, võimaluste ning valikute alusel.
(9)
Assotsieerimise eesmärk peaks olema bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste säilitamine, taastamine ja säästev kasutamine, kuna need on säästva arengu oluline eeltingimus.
(10)
ÜMTde maismaa ja mere bioloogiline mitmekesisus on suur. Kliimamuutused võiksid mõjutada ÜMTde looduskeskkonda ja ohustavad nende säästvat arengut. Meetmete võtmine bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste säilitamise, suurõnnetuste ohu vähendamise, loodusvarade säästva kasutamise ja jätkusuutliku energia valdkonnas võimaldaks ÜMTdel kohaneda kliimamuutuste mõjuga ja seda leevendada.
(11)
Liidu ja ÜMTde vahelistes suhetes tuleks arvesse võtta, et ÜMTd võivad mängida olulist rolli mitmepoolsete keskkonnakokkulepete kohaselt võetud liidu kohustuste täitmisel.
(12)
Selleks et suurendada ÜMTde majanduse vastupanuvõimet välistele vapustustele, tuleb ÜMTdel aidata vähendada sõltuvust fossiilkütustest, et vähendada nende mõjutatavust kütusele juurdepääsust ja hindade kõikumisest.
(13)
Liit võiks aidata suurendada ÜMTde vastupidavust suurõnnetuste suhtes ning toetada nende meetmeid selles valdkonnas.
(14)
ÜMTde geograafiline kaugus kahjustab nende konkurentsivõimet, mistõttu tuleb parandada juurdepääsuvõimalusi.
(15)
Liit ja ÜMTd tunnustavad hariduse ja kutseõppe tähtsust ÜMTde säästvat arengut võimendava tegurina.
(16)
ÜMTde majanduslik ja sotsiaalne areng peaksid teineteist toetama, et tugevdada ÜMTde konkurentsivõimet ning täita eelkõige kaitsetute elanikkonnarühmade ja puuetega isikute sotsiaalse heaolu ja kaasatuse eesmärgid. Seepärast peaks ELi ja ÜMTde vaheline koostöö hõlmama ka teabe ja heade tavade vahetamist muu hulgas oskuste arendamise ja sotsiaalkaitse valdkonnas, samuti puuetega inimeste õiguste edendamist, lähtudes ÜRO puuetega isikute õiguste konventsioonist. Lisaks peaks liidu ja ÜMTde assotsieerimine aitama edendada inimväärset tööd ja sotsiaalse dialoogi häid tavasid, aga ka tööõiguse põhireeglite järgimist, võrdseid võimalusi, mittediskrimineerimist ja juurdepääsu nii ÜMTdes kui ka piirkondades, kus nad asuvad.
(17)
Turism võiks olla üks valdkond liidu ja ÜMTde vahelises koostöös. Eesmärgiks on toetada ÜMT ametiasutuste pingutusi, et saada kohalikust, piirkondlikust ja rahvusvahelisest turismist maksimaalset kasu ning suurendada liidust ja muudest allikatest erafinantsvoogusid ÜMTdes turismi arendamiseks. Erilist tähelepanu tuleks pöörata vajadusele integreerida turism rahva ühiskondlikku, kultuuri- ja majandusellu ning keskkonnahoiule.
(18)
ÜMTde majandust ja elanike tervist võivad kahjustada nakkushaigused, näiteks denguepalavik Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikides ning chikungunya viirus India ookeani piirkonna riikides. Epideemiad vähendavad ÜMTde rahvastiku tootlikkust ja tõenäoliselt mõjuvad kahjulikult ka turismile, mis on paljude ÜMTde majanduse alustala. Võttes arvesse, et ÜMTdesse reisib palju turiste ja mujalt pärit töötajaid, võivad ÜMTsid ohustada sissetoodud nakkushaigused, ning vastupidi, kuna ÜMTdest reisib tagasi suur hulk inimesi, võib see põhjustada nakkushaiguste levikut Euroopas. Seetõttu on eriti oluline tagada turismi ohutus selliste ÜMTde puhul, kelle majanduse jätkusuutlikkus sõltub suurel määral turismist.
(19)
Liidu ja ÜMTde assotsieerimise puhul tuleks võtta arvesse ja säilitada ÜMTde kultuurilist mitmekesisust ja identiteeti.
(20)
Liit tunnistab, et partnerlust ÜMTdega tuleb elavdada hea valitsemistava ning organiseeritud kuritegevuse vastase ning inimkaubanduse-, terrorismi- ja korruptsioonivastase võitluse valdkonnas.
(21)
Liidu ja ÜMTde vaheline kaubandus ning kaubandusalane koostöö peaks aitama saavutada säästva majandus-, sotsiaal- ja keskkonnaarengu eesmärke.
(22)
Üleilmsed muutused, mis kajastuvad jätkuvas kaubanduse liberaliseerimise protsessis, mõjutavad suurel määral liitu, mis on ÜMTde peamine kaubanduspartner, ÜMTde AKV riikidest naabreid ja teisi majanduspartnereid.
(23)
ÜMTd on saarepiirkonnad, mille keskkond on kergesti mõjutatav ja vajab piisavat kaitset muu hulgas jäätmekäitluse valdkonnas. Seoses radioaktiivsete jäätmetega pakuvad sellist kaitset Euratomi asutamislepingu artikkel 198 ja sellest tulenevad teisesed õigusaktid, välja arvatud Gröönimaa puhul, mille suhtes Euratomi asutamisleping ei kehti. Muid jäätmeid silmas pidades tuleks täpsustada, millised liidu eeskirjad ÜMTdes kehtima hakkavad.
(24)
Käesoleva otsusega tuleks suurendada päritolureeglite paindlikkust, muu hulgas nähes ette uusi päritolu kumulatsiooni võimalusi. Kumulatsioon peaks hõlmama mitte ainult ÜMTsid ja majanduspartnerluse lepingutes osalevaid riike, vaid teatud tingimustel ka tooteid, mis pärinevad riikidest, kelle suhtes liit kohaldab vabakaubanduslepingut, ning teatavatel tingimustel ka selliseid tooteid, mis pääsevad liitu tollimaksu- ja kvoodivabalt liidu üldise soodustuste süsteemi raames (2). Need tingimused on vajalikud, et vältida kaubandussätete eiramist ja tagada kumulatsioonireeglite nõuetekohane täitmine.
(25)
ÜMTde asjaomaste ettevõtjate ja ametkondade huvides tuleks ajakohastada menetlusi, mille alusel tõendatakse pärinemist ÜMTdest. Seetõttu tuleks ajakohastada ka liidu ja ÜMTde vahelist halduskoostööd käsitlevaid sätteid.
(26)
Ette tuleks näha halduskoostöö meetodid ning sätestada võimalus pettuse, eeskirjade eiramise, toodete päritolu käsitlevate reeglite süstemaatilise täitmatajätmise ja halduskoostöö puudumise puhul ajutiselt peatada kõigi või teatavate ÜMTst pärit toodete suhtes kehtestatud sooduskord. Ette tuleks näha ka piisavalt üksikasjalikud kaitse- ja järelevalvemeetmed. See annaks ÜMTdele, liidu pädevatele asutustele ning ettevõtjatele võimaluse kasutada selgeid ja läbipaistvaid eeskirju ja menetlusi. Lisaks on ühistes huvides tagada, et menetlusi ja korda, mille alusel ÜMTde kaupu saab eksportida liitu tollimaksu- ja kvoodivabalt, rakendatakse nõuetekohaselt.
(27)
Võttes arvesse üleilmse teenuskaubanduse ja asutamisõiguse arengut ning vajadust ÜMTd sellesse integreerida, tuleb toetada teenusteturu arengut ja investeerimisvõimalusi, parandades ÜMTde teenuste ja neist lähtuvate investeeringute pääsu liidu turule. Sellega seoses peaks liit kõiki enamsoodustusrežiimi klausleid kasutades ÜMTdele võimaldama sama soodsat kohtlemist kui soodsaim mis tahes teisele kaubanduspartnerile võimaldatud kohtlemine, jättes ÜMTdele siiski võimaluse paindlikult kujundada oma kaubandussuhteid, nähes ette, et ÜMTd võimaldavad liidule sellist kohtlemist, mis vastab kohtlemisele, mida ÜMTd võimaldavad muudele suurtele kaubanduspartneritele.
(28)
Intellektuaalomandiõigused on tähtis innovatsiooni ergutamise tegur ning majandusliku ja sotsiaalse arengu edendamise vahend. Nende abil kaitstakse intellektuaalset loomingut ja see on kasulik ka riikidele. Intellektuaalomandiõiguste kaitse ja jõustamine aitab edendada kaubandust, majanduskasvu ja välisinvesteeringuid ning võidelda võltsitud toodete põhjustatud tervise- ja turvalisuseohtudega. ÜMTdele on kasulik intellektuaalomandiõiguste poliitika välja töötada eelkõige bioloogilise mitmekesisuse säilitamise ja tehnoloogia arengu valdkonnas.
(29)
Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed ning kaubanduse ees seisvad tehnilised takistused võivad avaldada mõju kaubandusele ja nõuavad koostöö tegemist. Kaubandus ja kaubandusega seotud koostöö peaks hõlmama ka konkurentsipoliitikat ja intellektuaalomandiõigusi, mis on olulised kaubandusest saadava tulu õiglaseks jaotamiseks.
(30)
Selleks et ÜMTd saaksid parimatel tingimustel osaleda liidu siseturul ning piirkondlikul, allpiirkondlikul ja rahvusvahelisel turul, tuleb arendada ÜMTde suutlikkust asjakohastes valdkondades. Nii näiteks tuleb arendada inimressursse ja oskusi ning väikese ja keskmise suurusega ettevõtteid, mitmekesistada majandussektoreid ja rakendada investeerimiskliimat parandavat asjakohast õigusraamistikku.
(31)
Liit ja ÜMTd peaksid tegema koostööd finantsteenuste valdkonnas, et muuta finantssüsteem turvalisemaks, usaldusväärsemaks ja läbipaistvamaks ning seega toetada ülemaailmset finantsstabiilsust ja jätkusuutlikku majanduskasvu. Jõupingutused selles valdkonnas tuleks suunata rahvusvaheliselt kokku lepitud standardite kasutuselevõtmisele ja ÜMTde õigusaktide ühtlustamisele liidu finantsteenuste õigustikuga. Piisavat tähelepanu tuleks pöörata ÜMTde ametiasutuste haldussuutlikkuse tugevdamisele, sealhulgas järelevalve valdkonnas.
(32)
ÜMTdele antav finantsabi peaks põhinema ühtsetel, läbipaistvatel ja tõhusatel kriteeriumidel ning arvesse tuleks võtta ka ÜMTde vajadusi ja saavutusi. Kriteeriumid peaksid arvesse võtma elanike arvu, sisemajanduse koguprodukti taset, eelmistest Euroopa Arengufondidest eraldatud summasid ja ÜMTde geograafilisest eraldatusest tulenevaid probleeme.
(33)
ÜMTde ametiasutuste juhtimissuutlikkuse tõhususe, lihtsustamise ja tunnustamise huvides tuleks ÜMTdele eraldatud rahalisi vahendeid hallata vastastikuse partnerluse alusel. Lisaks peaksid ÜMTde ametiasutused võtma eesmärgiks välja töötada ja rakendada sellist poliitikat, mis vastab poolte vahel kokku lepitud koostööstrateegiatele.
(34)
Rahalise abi andmise korraga peaks peavastutus 11. EAFi programmitöö ja rakendamise alase koostöö eest olema delegeeritud eelkõige ÜMTdele. Koostööd peaks tegema valdavalt kooskõlas ÜMTde õigusnormidega ning see peaks tugevdama toetust programmis ette nähtud toimingute järelevalvele, hindamisele ja auditeerimisele. Programmitöö ja rakendamise protsessi käigus tuleks arvese võtta ÜMTde piiratud haldus- ja inimressursse. Lisaks tuleb selgelt sõnastada, et ÜMTdel on õigus rahastamisele erinevatest rahastamisallikatest.
(35)
ÜMTd võivad osaleda Euroopa territoriaalse koostöö rühmitustes (ETKR), järgides Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1082/2006 (3) sätteid. Seetõttu võib ÜMTde puhul piirkondlik koostöö seisneda nende osalemises Euroopa territoriaalse koostöö rühmituses, mis toimub vastavalt korrale, mida kohaldatakse ÜMTga seotud liikmesriigi suhtes. Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse liikmeks olevad ÜMTd võivad saada piirkondlikku rahastamist.
(36)
Selleks et võtta arvesse tehnoloogia arengut ja tollialastes õigusaktides tehtud muudatusi, tuleks komisjonile anda ka pädevus vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 290 võtta vastu õigusakte, millega muudetakse VI lisa liiteid. Eriti oluline on, et komisjon peaks ettevalmistustöö käigus vajalikke konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide õigeaegse ning nõuetekohase edastamise nõukogule.
(37)
Käesolev otsus peaks andma komisjonile võimaluse leida uuenduslikke, järjekindlaid ja erinevatest olukordadest lähtuvaid lahendusi, võttes arvesse eespool nimetatud tegureid,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
ESIMENE OSA
ÜLEMEREMAADE JA -TERRITOORIUMIDE EUROOPA LIIDUGA ASSOTSIEERIMIST KÄSITLEVAD ÜLDSÄTTED
1. Peatükk
Üldsätted
Artikkel 1
Eesmärk
1. Käesoleva otsusega kehtestatakse ülemeremaade ja -territooriumide (edaspidi „ÜMTd”) assotsieerimine Euroopa Liiduga (edaspidi „liit”), mis on ELi toimimise lepingu artiklil 198 põhinev partnerlus, et toetada ÜMTde jätkusuutlikku arengut ja edendada ELi väärtusi ja standardeid kogu maailmas.
2. Assotsieerimises osalevad partnerid on liit, ÜMTd ja liikmesriigid, kellega ÜMTd on seotud (edaspidi „seotud liikmesriigid”).
Artikkel 2
Territoriaalne kohaldatavus
Assotsieerimist kohaldatakse kõikide ELi toimimise lepingu II lisas loetletud ÜMTde suhtes.
Artikkel 3
Eesmärgid, põhimõtted ja väärtused
1. Liidu ja ÜMTde assotsieerimine põhineb ÜMTde, seotud liikmesriikide ja liidu ühistel eesmärkidel.
2. Assotsieerimisega taotletakse ELi toimimise lepingu artiklis 199 sätestatud üldeesmärkide täitmist, parandades ÜMTde konkurentsivõimet, tugevdades nende vastupanuvõimet, vähendades nende majanduslikku ja keskkonnaalast haavatavust ja edendades nende koostööd teiste partneritega.
3. Nende eesmärkide täitmiseks järgitakse assotsieerimisel vabaduse, demokraatia, inimõiguste ja põhivabadustest kinnipidamise, õigusriigi, hea valitsemistava ja jätkusuutliku arengu aluspõhimõtteid, mida tunnustavad nii ÜMTd kui ka seotud liikmesriigid.
4. Käesolevas otsuses viidatud koostöövaldkondades ei diskrimineerita soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel.
5. Partnerid tunnustavad üksteise õigust kehtestada oma säästva arengu poliitika ja prioriteedid, määrata kindlaks oma keskkonna- ja töötajate kaitse nõuded ning kehtestada ja muuta asjaomaseid õigusakte ja poliitikat kooskõlas rahvusvaheliselt tunnustatud standardite ja kokkulepetega. Seejuures seavad nad eesmärgiks rangete keskkonna ja töötajate kaitse nõuete kehtestamise.
6. Käesoleva otsuse rakendamisel lähtuvad partnerid läbipaistvuse, subsidiaarsuse ja tõhususe juhtpõhimõtetest ning jätkusuutliku arengu kolmest põhitahust - majandus- ja sotsiaalareng ning keskkonnakaitse.
Artikkel 4
Assotsieerimise juhtimine
Assotsieerimist juhivad komisjon ja ÜMT ametiasutused ning vajaduse korral ka ÜMTga seotud liikmesriik vastavalt nende institutsioonilisele, seaduslikule ja finantsilisele pädevusele.
Artikkel 5
Ühishuvid, vastastikune täiendavus ja prioriteedid
1. Assotsieerimine moodustab ühist huvi pakkuvates küsimustes peetava poliitilise dialoogi ja koostöö raamistiku.
2. Esmatähtsaks peetakse koostööd ühist huvi pakkuvates valdkondades, nagu näiteks:
a)
ÜMTde majanduse mitmekesistamine, sealhulgas nende edasine integreerimine maailma- ja piirkondliku majandusega;
b)
keskkonda säästva majanduskasvu edendamine;
c)
loodusvarade jätkusuutlik majandamine, sealhulgas bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste säilitamine ja nende jätkusuutlik kasutamine;
d)
kliimamuutuste mõjuga kohanemine ja nende leevendamine;
e)
suurõnnetuste ohu vähendamine;
f)
teaduse, innovatsiooni ja teaduskoostöö edendamine;
g)
ÜMTde ning nende naabrite ja teiste partnerite vaheliste sotsiaalsete, kultuurialaste ja majandussidemete edendamine.
3. Ühist huvi pakkuvates valdkondades tehtava koostöö eesmärk on edendada ÜMTde võimet toimida iseseisvalt ning arendada nende suutlikkust töötada välja, rakendada ja kontrollida lõikes 2 osutatud strateegiaid ja poliitikat.
Artikkel 6
Assotsieerimisest teavitamine
1. Omavaheliste suhete tugevdamiseks teavitavad EL ja ÜMTd kodanikke assotsieerimisest, eelkõige edendades ÜMTde ja nende liidusiseste partnerite ametiasutuste, teadusringkondade, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja ettevõtjate vahelisi sidemeid ja koostööd.
2. ÜMTd teevad jõupingutusi, et tugevdada ja edendada suhteid kogu liiduga. Liikmesriigid toetavad neid jõupingutusi.
Artikkel 7
Piirkondlik koostöö ja integratsioon ning koostöö teiste partneritega
1. Võttes arvesse käesoleva otsuse artiklit 3, on assotsieerimise eesmärk toetada ÜMTde osalemist asjaomastes rahvusvahelistes, piirkondlikes ja/või allpiirkondlikes koostööalgatustes ning ÜMTde piirkondlikku ja allpiirkondlikku integratsiooni vastavalt nende endi püüdlustele ning kooskõlas nende pädevate ametiasutuste kindlaks määratud eesmärkide ja prioriteetidega.
2. Sel eesmärgil ja võttes arvesse ÜMTde osalemist piirkondlikes ja rahvusvahelistes organisatsioonides, võivad liit ja ÜMTd teiste partneritega vahetada teavet ja häid tavasid, teha nendega muud laadi tihedat koostööd ning koordineerida oma tegevust nendega, kui see on asjakohane vastavalt rahvusvahelistele lepingutele.
3. Assotsieerimisega toetatakse liidu ning ÜMTde ja teiste partnerite vahelist koostööd käesoleva otsuse teises ja kolmandas osas sätestatud koostöövaldkondades. Seda arvesse võttes on assotsieerimise eesmärk edendada ÜMTde koostööd ELi toimimise lepingu artiklis 349 osutatud äärepoolseimate piirkondadega, samuti Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikide hulka kuuluvate ja AKV riikide hulka mittekuuluvate naaberriikidega. Selle eesmärgi saavutamiseks parandab liit ELi rahastamisvahenditest rahastatavate koostööprogrammide koordineerimist ja nendevahelist sünergiat. Samuti püüab liit vajaduse korral assotsieerida ÜMTd dialoogiga, mida liit peab ÜMTde naaberriikidega, sõltumata sellest, kas tegemist on AKV riikidega või riikidega, mis ei ole AKV riigid, ning äärepoolseimate piirkondadega.
4. Toetus, mida antakse ÜMTde osalemiseks asjaomastes piirkondliku integratsiooni organisatsioonides, nähakse ette eelkõige järgmisele:
a)
nende asjakohaste piirkondlike organisatsioonide ja institutsioonide suutlikkuse suurendamine, mille liikmeteks on ÜMTd;
b)
piirkondlikud ja allpiirkondlikud algatused, nagu sektoripõhiste reformide poliitika eluviimine koostöövaldkondades, mis on kindlaks määratud käesoleva otsuse teises ja kolmandas osas;
c)
ÜMTde teadlikkuse suurendamine mõjust, mida piirkondlik integratsioon avaldab eri valdkondades;
d)
ÜMTde osalemine piirkondliku integratsiooni organisatsioonide raames piirkondlike turgude arendamises;
e)
ÜMTde ja nende naabrite vahelised piiriülesed investeeringud.
Artikkel 8
Osalemine Euroopa territoriaalse koostöö rühmitustes
Käesoleva otsuse artikli 7 lõigete 1-3 kohaldamisel tähendavad koostööalgatused või koostöö teised vormid samuti seda, et ÜMTde valitsusasutused, piirkondlikud- ja allpiirkondlikud organisatsioonid, kohalikud ametiasutused ning vajaduse korral ka teised avaliku ja erasektori asutused või institutsioonid (sealhulgas avalike teenuste osutajad) võivad osaleda Euroopa territoriaalse koostöö rühmituses, tehes seda vastavalt koostöö eeskirjadele ja eesmärkidele, mis on sätestatud käesoleva otsusega ning määrusega (EÜ) nr 1082/2006 ning vastavalt korrale, mida kohaldatakse ÜMTga seotud liikmesriigi suhtes.
Artikkel 9
Erirežiim
1. Assotsieerimisel võetakse arvesse, et ÜMTde majanduslik areng on ebaühtlane ja nad ei suuda ühtviisi ära kasutada kõiki artiklis 7 osutatud piirkondliku koostöö ja integratsiooni pakutavaid võimalusi.
2. Isoleeritud ÜMTde suhtes kehtestatakse erirežiim.
3. Selleks et isoleeritud ÜMTd saaksid ületada struktuurseid ja muid arengutakistusi, võetakse erirežiimi kehtestamisel, muu hulgas rahalise abi suuruse ja tingimuste kindlaksmääramisel, arvesse nende konkreetseid probleeme.
4. Isoleeritud ÜMTdena käsitatavate ÜMTde loetelu on esitatud I lisas.
2. Peatükk
Koostöös osalejad
Artikkel 10
Üldine lähenemisviis
1. Assotsieerimine rajaneb ÜMTde, seotud liikmesriikide, komisjoni ning vajaduse korral ka Euroopa Investeerimispanga vahelisel laiapõhjalisel dialoogil ja konsulteerimisel ühist huvi pakkuvates küsimustes.
2. Vajaduse korral peavad ÜMTd dialoogi ja konsulteerivad selliste asutuste ja organitega nagu:
a)
pädevad kohalikud ja muud avaliku sektori asutused;
b)
majandus- ja sotsiaalpartnerid;
c)
muud asjakohased organid, kes esindavad kodanikuühiskonda, keskkonnapartnereid ja valitsusväliseid organisatsioone, ning meeste ja naiste võrdõiguslikkust edendavad organid.
Artikkel 11
Koostöös osalejad
1. ÜMTde poolt osalevad koostöös:
a)
ÜMTde valitsusasutused;
b)
ÜMTde kohalikud ametiasutused;
c)
avalike teenuste osutajad ja kodanikuühiskonna organisatsioonid, nagu sotsiaal-, ettevõtlus-, tööandjate ja ametiühingute liidud ning kohalikud, riiklikud ja rahvusvahelised valitsusvälised organisatsioonid;
d)
piirkondlikud ja allpiirkondlikud organisatsioonid.
2. ÜMTdega seotud liikmesriigid teevad komisjonile lõike 1 punktides a ja b osutatud valitsusasutused ja kohalikud ametiasutused teatavaks kolme kuu jooksul pärast käesoleva otsuse jõustumist.
Artikkel 12
Valitsusväliste osalejate ülesanded
1. Valitsusvälised osalejad võivad osaleda koostööga seotud teabevahetuses ja konsulteerimises, eelkõige koostöö raames abi andmise ning projektide ja programmide ettevalmistamises ja rakendamises. Neile võib delegeerida kohalikke arengualgatusi toetavate projektide ja programmide finantsjuhtimise volitusi.
2. Valitsusvälised osalejad, kellel on õigus osaleda projektide ja programmide eelarve detsentraliseeritud täitmises, määratakse kindlaks ÜMT ametiasutuste, komisjoni ja seotud liikmesriigi vahelise kokkuleppega, arvestades asjaomast valdkonda ning osalejate erioskusi ja tegevusala. Kindlaksmääramine toimub igas ÜMTs artiklis 10 osutatud laiapõhjalise dialoogi ja konsulteerimise käigus.
3. Assotsieerimise eesmärk on aidata ÜMTdel tugevdada kodanikuühiskonna organisatsioone, eelkõige nende asutamist ja arendamist, ning luua tingimused nende osalemiseks arengustrateegiate ja -programmide kujundamises, rakendamises ja hindamises.
3. Peatükk
Assotsieerimise institutsiooniline raamistik
Artikkel 13
Dialoogi juhtpõhimõtted
1. Liit, ÜMTd ja nendega seotud liikmesriigid peavad korrapäraselt dialoogi, mis on igakülgne ja poliitiline.
2. Dialoogi peetakse ranges kooskõlas liidu, ÜMTde ja nendega seotud liikmesriikide institutsioonilise, õigusliku ja finantspädevusega. Dialoog on paindlik: see võib olla ametlik või mitteametlik ning seda peetakse asjakohasel tasemel ja asjakohases vormis artiklis 14 osutatud dialoogifoorumite kaudu.
3. Dialoog võimaldab ÜMTdel täielikult osaleda assotsieerimise rakendamises.
4. Dialoog keskendub muu hulgas assotsieerimise eesmärkide täitmise seisukohalt olulistele ühist või üldist huvi pakkuvatele konkreetsetele poliitilistele küsimustele.
Artikkel 14
Assotsieerimisfoorumid
1. Assotsieerimisega luuakse järgmised dialoogifoorumid:
a)
ÜMTde ametiasutuste, liikmesriikide ja komisjoni esindajad kohtuvad igal aastal ÜMTde ja ühenduse vahelisel dialoogifoorumil (edaspidi „ÜMT ja ELi foorum”). Vajaduse korral kaasatakse ÜMT ja ELi foorumile Euroopa Parlamendi liikmed ning Euroopa Investeerimispanga ja äärepoolseimate piirkondade esindajad;
b)
komisjon, ÜMTd ja nendega seotud liikmesriigid korraldavad korrapäraselt kolmepoolseid konsultatsioone. Neid konsultatsioone korraldatakse vähemalt neli korda aastas komisjoni algatusel või ÜMTde ja nendega seotud liikmesriikide taotlusel;
c)
assotsieerimise rakendamiseks moodustatakse ÜMTde ja nendega seotud liikmesriikide ning komisjoni kokkuleppel nõuandvaid töörühmi, mille laad oleneb käsitletavatest küsimustest. Need töörühmad võib kokku kutsuda komisjoni, liikmesriigi või ÜMT taotlusel. Töörühmad täiendavad ÜMT ja ELi foorumi ja/või kolmepoolsetel konsultatsioonidel tehtavat tööd ning neis peetakse tehnilisi arutelusid küsimustes, mis on ÜMTde ja nendega seotud liikmesriikide jaoks eriti olulised.
2. Komisjon on ÜMTde ja ELi foorumi, kolmepoolsete konsultatsioonide ja töörühmade eesistuja ning tagab neile sekretariaaditeenuste osutamise.
TEINE OSA
ASSOTSIEERIMISE RAAMES SÄÄSTVA ARENGU EDENDAMISEKS TEHTAVA KOOSTÖÖ VALDKONNAD
1. Peatükk
Keskkonnaprobleemid, kliimamuutused ja suurõnnetuste ohu vähendamine
Artikkel 15
Üldised eesmärgid ja põhimõtted
Assotsieerimise raames võib teha koostööd keskkonna-, kliimamuutuste ja suurõnnetuste ohu vähendamise valdkonnas selleks, et:
a)
toetada ÜMTde jõupingutusi töötada välja ja rakendada poliitikat, strateegiaid, tegevuskavasid ja meetmeid;
b)
toetada ÜMTde jõupingutusi ühineda piirkondlike võrgustike ja algatustega;
c)
edendada loodusvarade säästvat kasutamist ja ressursitõhusust ning katkestada seos majanduskasvu ja keskkonnaseisundi halvenemise vahel ning
d)
toetada ÜMTde jõupingutusi toimida piirkondlike keskuste või tippkeskustena.
Artikkel 16
Bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste säästev majandamine ja säilitamine
Assotsieerimise raames võib teha koostööd bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste säästva majandamise ja säilitamise valdkonnas selleks, et:
a)
edendada uute mere- ja maismaakaitsealade loomist ja tõhustada nende majandamist, samuti selleks, et parandada olemasolevate kaitsealade majandamist;
b)
edendada mere- ja maismaaressursside säästvat majandamist eesmärgiga kaitsta liike (eelkõige ohustatud, haavatavaid ja haruldasi liike), nende elupaiku ning ökosüsteemide toimimist väljaspool kaitsealasid;
c)
tugevdada bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste säilitamist ja säästvat kasutamist:
i)
lahendades ökosüsteemi üldisi probleeme, nagu kliimamuutused, säilitades toimivaid ja vastupidavaid ökosüsteeme ning edendades kliimamuutustega kohanemisel ja nende leevendamisel keskkonda säästvat infrastruktuuri ja ökosüsteemidel põhinevaid lähenemisviise, mis paljudel juhtudel võimaldavad täita mitut eesmärki korraga;
ii)
tugevdades kohalikul, piirkondlikul ja/või rahvusvahelisel tasandil suutlikkust sidusrühmade (avaliku sektori asutused, maaomanikud, erasektor, teadlased ja kodanikuühiskonna organisatsioonid) vahelise teabe-, teadmiste ja hea tava vahetuse kaudu;
iii)
tugevdades kaitsealade ja muude alade looduskaitseprogramme ja nendega seotud tegevust;
iv)
laiendades teadmistebaasi ning täiendades muu hulgas ökosüsteemi funktsioonide ja teenuste väärtuse mõõtmise alaseid teadmisi;
d)
edendada ja toetada piirkondlikku koostööd eemärgiga lahendada probleeme, mis on seotud näiteks invasiivsete võõrliikide ja kliimamuutuste mõjuga;
e)
töötada välja ressursside tugevdamise mehhanismid, sealhulgas nähes ette tasu ökosüsteemi teenuste osutamise eest.
Artikkel 17
Metsa säästev majandamine
Assotsieerimise raames metsa säästva majandamise valdkonnas tehtav koostöö võib hõlmata metsa säilitamise ja säästva kasutamise edendamist (sealhulgas metsa rolli erosiooni ja kõrbestumise vältimisel), metsastamist ning puiduekspordi haldamist.
Artikkel 18
Rannikualade integreeritud majandamine
Assotsieerimise raames võib teha koostööd rannikualade integreeritud majandamise valdkonnas selleks, et:
a)
toetada jõupingutusi, mida ÜMTd teevad mere- ja rannikualade jätkusuutliku majandamise tõhustamiseks, töötades välja strateegilise ja tervikliku lähenemisviisi mere- ja rannikualade planeerimisele ja majandamisele;
b)
kasutada selliste majanduslike ja sotsiaalsete tegevusalade puhul nagu kalapüük ja vesiviljelus, turism, meretransport ja põllumajandus ära võimalused, mida mere- ja rannikualad pakuvad taastuvenergia ja tooraine valdkonnas, võttes samal ajal arvesse kliimamuutuste ja inimtegevuse mõju.
Artikkel 19
Merendus
Assotsieerimise raames võib teha koostööd merenduse valdkonnas selleks, et:
a)
süvendada dialoogi valdkonnas ühist huvi pakkuvates küsimustes;
b)
edendada merendusteadmisi ja biotehnoloogiat ning ookeanienergiat, mereseiret, rannikualade majandamist ja ökosüsteemil põhinevat majandamist;
c)
edendada terviklikke lähenemisviise rahvusvahelisel tasandil.
Artikkel 20
Kalavarude säästev majandamine
1. Assotsieerimise raames kalavarude säästva majandamise valdkonnas tehtav koostöö rajaneb järgmistel põhimõtetel:
a)
kalavarude vastutustundlik majandamine ja vastutustundlikud püügitavad;
b)
hoidutakse meetmetest ja tegevusest, mis on vastuolus kalavarude säästva kasutamise põhimõtetega;
c)
ilma et see piiraks liidu ja ÜMTde vaheliste kehtivate või tulevaste kahepoolsete kalandusalaste partnerluslepingute kohaldamist, peavad liit ja ÜMTd omavahel korrapäraselt nõu mere elusressursside kaitse ja majandamise küsimustes ning vahetavad asjakohaste artiklis 14 sätestatud dialoogifoorumite kaudu teavet ressursside olukorra kohta.
2. Lõikes 1 osutatud valdkonnas tehtav koostöö võib hõlmata järgmist:
a)
hea tava, hea valitsemistava ja püügipiirkondade vastutustundliku majandamise aktiivne edendamine kalavarude kaitseks ja nende säästvaks majandamiseks; see hõlmab ka ühist huvi pakkuvaid kalavarusid ja kalavarusid, mida majandavad piirkondlikud kalavarude majandamise organisatsioonid;
b)
kalavarude kaitse alane dialoog ja koostöö muu hulgas ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügi vastu võitlemisel piirkondlike kalavarusid majandavate organisatsioonidega ja nende organisatsioonide raames tehtava koostöö tõhustamine. Dialoog ja koostöö hõlmab kontrolli- ja järelevalvekavasid ning stiimuleid ja kohustust pikemas perspektiivis tõhustada kalavarude ja rannikukeskkonna majandamist.
Artikkel 21
Säästev veemajandus
1. Liit ja ÜMTd võivad assotsieerimise raames säästva veemajanduse valdkonnas teha koostööd, mis hõlmab veepoliitikat ja institutsioonide väljaarendamist, veeressursside kaitset, olme-, tööstus- ja põllumajanduskasutuseks ette nähtud veevarustust maa- ja linnapiirkondades, veevarude loomist, jaotamist ja majandamist ning reovee käitlemist.
2. Veevarustuse ja kanalisatsiooni valdkonnas pööratakse erilist tähelepanu joogiveega varustamisele ja kanalisatsiooniteenustele piirkondades, kus need teenused ei ole piisavalt välja arendatud ning mis on loodusõnnetuste poolt eriti haavatavad, et aidata parandada rahvastiku tervislikku seisundit ja suurendada tootlikkust ning seega otseselt arendada inimressursse.
3. Koostöö tegemisel nendes valdkondades lähtutakse põhimõttest, et linna- ja maapiirkondades põhiliste vee- ja kanalisatsiooniteenuste laiendamine ei tohi kahjustada keskkonda.
Artikkel 22
Jäätmekäitlus
Assotsieerimise raames jäätmekäitluse valdkonnas tehtav koostöö võib hõlmata kõikides jäätmekäitlusega seotud toimingutes hea keskkonnatava kasutamise edendamist, sealhulgas jäätmete hulga vähendamist, ringlussevõttu või teisi taaskasutamisprotsesse, nt jäätmete energiakasutust ja jäätmete kõrvaldamist.
Artikkel 23
Energia
Assotsieerimise raames säästva energia valdkonnas tehtav koostöö võib hõlmata:
a)
energia tootmist, energiajaotust ja juurdepääsu energiale, eelkõige taastuvatest energiaallikatest toodetud säästva energia arendamist, edendamist, kasutamist ja salvestamist;
b)
energiapoliitikat ja -regulatsiooni, eelkõige poliitika ja eeskirjade väljatöötamist, et muuta energiatariifid taskukohaseks ja jätkusuutlikuks;
c)
energiatõhusust, eelkõige energiatõhususe standardite väljatöötamist ja rakendamist ning energiatõhususe meetmete rakendamist eri sektorites (tööstus, kaubandus, avalik sektor ja kodumajapidamised) ning nendega kaasnevaid haridus- ja teavitamismeetmeid;
d)
transporti, eelkõige keskkonda säästvamate ühiskondlike ja isiklikuks kasutamiseks mõeldud transpordivahendite (hübriid-, elekter- ja vesinikkütusega sõidukid, samuti autode ühiskasutuse ja jalgrattalaenutuse kavad) arendamist, edendamist ja kasutamist;
e)
linnaplaneerimist ja -ehitust, eelkõige rangete keskkonnakvaliteedi standardite ning linnaplaneerimise ja -ehituse energiatõhususnõuete edendamist ja rakendamist, ning
f)
turismi, eelkõige ise end energiaga varustava (taastuvenergiapõhise) ja/või nn rohelise turismi infrastruktuuri edendamist.
Artikkel 24
Kliimamuutused
Assotsieerimise raames kliimamuutuste valdkonnas tehtava koostöö eesmärk on toetada ÜMTde algatusi, mis hõlmavad kliimamuutuste leevendamist ja kohanemist kliimamuutuste negatiivsete mõjudega, ning see võib hõlmata:
a)
kliimamuutustega kohanemiseks või kliimamuutuste negatiivsete mõjude leevendamiseks vajalike tõendite kogumist, peamiste riskide kindlakstegemist ning territoriaalsete, piirkondlike ja/või rahvusvaheliste meetmete ja kavade väljatöötamist;
b)
kliimamuutustega kohanemise ja nende leevendamise eesmärkide hõlmamist avaliku sektori poliitikasse ja strateegiatesse;
c)
poliitika kujundamise ja rakendamise seisukohalt eriti oluliste statistiliste andmete ja näitajate väljatöötamist ja kindlaksmääramist ning
d)
ÜMTde piirkondlikus ja rahvusvahelises dialoogis osalemise toetamist, misläbi tugevdatakse koostööd, sealhulgas teadmiste ja kogemuste vahetamist.
Artikkel 25
Suurõnnetuste ohu vähendamine
Assotsieerimise raames võib teha koostööd suurõnnetuste ohu vähendamise valdkonnas selleks, et:
a)
töötada välja või täiustada suurõnnetuste vältimise ja nendeks valmisoleku süsteeme, sealhulgas infrastruktuure, ning suurõnnetuste tagajärgede leevendamiseks vajalikke ennustus- ja eelhoiatussüsteeme;
b)
teha põhjalikke uuringuid ÜMTsid ja ÜMTde piirkondi ähvardava suurõnnetuste ohu ning ÜMTdes ja ÜMTde piirkondades olemas oleva suurõnnetustele reageerimise suutlikkuse kohta;
c)
tugevdada kohalikul, riiklikul ja piirkondlikul tasandil suurõnnetuste vältimise ja nendeks valmisoleku meetmeid;
d)
parandada asjaomaste osalejate reageerimisvõimet ning nende tegevuse koordineerimist, tõhusust ja tulemuslikkust;
e)
parandada elanike teavitamist suurõnnetuse ohust ja selle ärahoidmisest ning suurõnnetuste vältimist, nendeks valmisolekut ning neile reageerimist, pöörates erilist tähelepanu puudega inimeste erivajadustele;
f)
tugevdada peamiste kodanikukaitses osalejate koostööd ning
g)
edendada ÜMTde osalemist piirkondliku, Euroopa ja/või rahvusvahelise tasandi foorumitel, et tagada partneritevaheline korrapärasem teabevahetus ja tihedam koostöö suurõnnetuse korral.
2. Peatükk
Juurdepääs
Artikkel 26
Üldised eesmärgid
1. Assotsieerimise raames juurdepääsu valdkonnas tehtava koostöö eesmärk on:
a)
tagada ÜMTdele parem juurdepääs ülemaailmsetele transpordivõrkudele ning
b)
tagada ÜMTdele parem juurdepääs info- ja sidetehnoloogiale ja -teenustele.
2. Lõikes 1 osutatud raamistikus tehtav koostöö võib hõlmata:
a)
tegevuspõhimõtteid ja institutsioonide väljaarendamist;
b)
maantee-, raudtee-, õhu-, mere- ja siseveetransporti ning
c)
sadamate ja lennujaamade laorajatisi.
Artikkel 27
Meretransport
1. Assotsieerimise raames meretranspordi valdkonnas tehtava koostöö eesmärk on arendada ja edendada säästlike ja tõhusate meretransporditeenuste osutamist ÜMTdes ja see võib hõlmata:
a)
majanduslikult ja kaubanduslikult kulutasuva hinnaga tõhusa kaubaveo edendamist;
b)
ÜMTde ettevõtjate rahvusvahelistes mereveoteenustes osalemise soodustamist;
c)
piirkondlike programmide edendamist;
d)
kohaliku erasektori suuremat kaasamist mereveondusse ning
e)
infrastruktuuri arendamist.
2. Liit ja ÜMTd edendavad meresõiduohutust, laevaperede turvalisust ja saastamise vältimist.
Artikkel 28
Lennutransport
Assotsieerimise raames lennutranspordi valdkonnas tehtav koostöö võib hõlmata:
a)
ÜMTde lennutranspordi ümberkorraldamist ja moderniseerimist;
b)
ÜMTde lennutranspordi ettevõtlusalase elujõulisuse ja konkurentsivõime toetamist;
c)
erasektori investeeringute ja osalemise edendamist ning
d)
teadmiste ja hea ettevõtlustava vahetamise edendamist.
Artikkel 29
Lennutranspordi ohutus
Assotsieerimise raames lennutranspordi ohutuse valdkonnas tehtava koostöö eesmärk on aidata ÜMTdel täita asjaomaseid rahvusvahelisi standardeid ja see võib muu hulgas hõlmata:
a)
lennuliikluse ohutussüsteemide rakendamist;
b)
lennujaamades turvameetmete rakendamist ja tsiviillennundusasutuste suutlikkuse suurendamist nende vastutusalas toimuva tegevuse ohutuse tagamisel ning
c)
infrastruktuuri ja inimressursside arendamist.
Artikkel 30
Info- ja kommunikatsioonitehnoloogiateenused
Assotsieerimise raames info- ja kommunikatsioonitehnoloogiateenuste valdkonnas tehtava koostöö eesmärk on stimuleerida ÜMTdes innovatsiooni ja majanduskasvu ning parandada kodanike igapäevaelu ja ettevõtete olukorda, sealhulgas puuetega inimeste juurdepääsuvõimalusi. Koostöö eesmärk on parandada ÜMTde regulatiivset suutlikkust ning selle raames võib toetada info- ja kommunikatsioonitehnoloogiavõrkude ja -teenuste osutamise laiendamist järgmiste meetmetega:
a)
prognoositava regulatiivse keskkonna loomine, et pidada sammu tehnoloogia arenguga, soodustada majanduskasvu ja innovatsiooni ning edendada konkurentsi ja tarbijakaitset;
b)
dialoog infoühiskonna edendamise ja järelevalvealaste küsimuste valdkonnas;
c)
teabevahetus standardite ja koostalitlusvõime küsimustes;
d)
info- ja sidetehnoloogiaalase teaduskoostöö ning info- ja sidetehnoloogial põhineva teadusinfrastruktuuri edendamine;
e)
teenuste ja rakenduste arendamine olulise ühiskondliku mõjuga valdkondades.
3. Peatükk
Teadus ja innovatsioon
Artikkel 31
Teadus- ja innovatsioonikoostöö
Assotsieerimise raames teaduse ja innovatsiooni valdkonnas tehtav koostöö võib hõlmata teadust, tehnoloogiat, sealhulgas info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat, eesmärgiga toetada ÜMTde jätkusuutlikku arengut ning edendada ÜMTde rolli piirkondlike keskuste ja tippkeskustena ning edendada nende tööstuse konkurentsivõimet. Eelkõige võib koostöö hõlmata:
a)
teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonidialoogi ning ÜMT ja ELi poliitika ja algatuste kooskõlastamist ja nendevahelise sünergia loomist kõnealuses valdkonnas;
b)
ÜMTde poliitika ja institutsioonide arendamist ning tegevuse koordineerimist kohalikul, riiklikul ja piirkondlikul tasandil, et edendada teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonitegevust ning nende tulemuste kasutamist;
c)
ÜMTde, liidu, liikmesriikide ja kolmandate riikide juriidiliste isikute vahelist koostööd;
d)
ÜMTde teadlaste, teadusasutuste ja juriidiliste isikute osalemist tegevuses, mis on seotud liidu teadus- ja innovatsiooniprogrammidega ning ettevõtete ja väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEde) konkurentsivõime programmiga (COSME). ning
e)
ÜMTde teadlaste koolitust ning nende rahvusvahelist liikuvust ja vahetust.
4. Peatükk
Noorsoo-, haridus-, koolitus-, tervishoiu-, tööhõive- ja sotsiaalpoliitika
Artikkel 32
Noored
1. Liit tagab, et artiklis 50 määratletud ÜMTdest pärit füüsilised isikud võivad osaleda liidu noortealgatustes samadel alustel kui liikmesriikide kodanikud.
2. Assotsieerimise eesmärk on tugevdada ÜMTde ja liidu noorte vahelisi sidemeid, muu hulgas edendades ÜMTde noorte koolitusalast liikuvust ning noorte vastastikust üksteisemõistmist.
Artikkel 33
Haridus ja koolitus
1. Assotsieerimise raames hariduse ja koolituse valdkonnas tehtav koostöö võib hõlmata:
a)
kvaliteetse kaasava alg-, kesk- ja kõrghariduse andmist ning kutseharidust ja -koolitust ning
b)
abi ÜMTdele hariduspoliitika ja kutseõppepoliitika väljatöötamisel ja rakendamisel.
2. Liit tagab, et ÜMTde artiklis 50 määratletud füüsilised isikud võivad osaleda liidu haridus- ja kutseõppealgatustes samadel alustel kui liikmesriikide kodanikud.
3. Liit tagab, et ÜMTde haridusasutused ja instituudid võivad osaleda liidu hariduskoostöö algatustes samadel alustel kui liikmesriikide haridus- ja kutseõppeasutused.
Artikkel 34
Sotsiaalpoliitika ja tööhõive
1. Liit ja ÜMTd peavad dialoogi tööhõive ja sotsiaalpoliitika valdkonnas, et toetada ÜMTde majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning edendada inimväärset tööd ÜMTdes ja piirkondades, kus nad asuvad. Lisaks on dialoogi eesmärk aidata ÜMTde ametiasutustel töötada välja valdkonna poliitika ja õigusaktid.
2. Dialoogi raames vahetatakse eelkõige teavet ja häid tavasid sellistes tööhõive ja sotsiaalpoliitika valdkonna tegevuspõhimõtete ja õigusaktide küsimustes, mis pakuvad huvi nii liidule kui ka ÜMTdele. Eelkõige kaalutakse dialoogi pidamist oskuste arendamise, sotsiaalkaitse, ühiskondliku dialoogi, võrdsete võimaluste, mittediskrimineerimise, puuetega inimeste juurdepääsuvõimaluste, töötervishoiu ja -turvalisuse ning muude tööõiguse reeglite ülevõtmise valdkonnas.
Artikkel 35
Rahvatervis
Assotsieerimise raames tehtava koostöö eesmärk on tugevdada ÜMTde suutlikkust jälgida ja avastada nakkushaigusi ning võidelda nakkushaiguste puhangutega, võttes meetmeid, et:
a)
olemasolevatele struktuuridele tuginedes suurendada valmisolekut ning suutlikkust reageerida piiriülestele terviseohtudele, näiteks nakkushaigustele, eelkõige erakorralistele sündmustele;
b)
suurendada ÜMTde suutlikkust, tugevdades piirkondlikke rahvatervisevõrgustikke, edendades ekspertidevahelist teabevahetust ning parandades koolitust;
c)
töötada välja vahendid ja sideplatvormid ning õppe- ja e-õppe kavad, lähtudes ÜMTde konkreetsetest vajadustest.
5. Peatükk
Kultuur
Artikkel 36
Kultuurivahetus ja -dialoog
1. Assotsieerimise raames võib teha koostööd kultuurivahetuse ja -dialoogi valdkonnas selleks, et:
a)
aidata kaasa ÜMTde iseseisvale, inimkesksele arenguprotsessile, mille juured on iga rahva omas kultuuris;
b)
toetada ÜMTde pädevate ametiasutuste vastu võetud tegevuspõhimõtteid ja meetmeid, mille eesmärk on ÜMTde inimressursi arendamine, loova potentsiaali suurendamine ja kultuurilise eripära edendamine;
c)
toetada elanikkonna osalemist arenguprotsessis;
d)
pidada dialoogi ühise seisukoha kujundamiseks ning teabevahetuse tihendamiseks kultuuri- ja audiovisuaalsetes küsimustes.
2. Liit ja ÜMTd teevad üksteisega koostööd kultuurivahetuse edendamiseks,
a)
edendades kõikide partnerite kultuuri- ja loomesektorite vahelist koostööd;
b)
edendades kultuuriliste ja loominguliste teoste ringlust ning selles valdkonnas tegutsejate vahelisi kontakte;
c)
tehes tegevuspõhimõtetealast koostööd poliitika kujundamise ja innovatsiooni, vaatajaskonna kujundamise ja uute ettevõtlusmudelite väljatöötamise valdkonnas.
Artikkel 37
Koostöö audiovisuaalvaldkonnas
1. Assotsieerimise raames audiovisuaalvaldkonnas tehtava koostöö eesmärk on edendada osalejate audiovisuaalset toodangut ja see võib hõlmata järgmisi meetmeid:
a)
ringhäälingusektoritevahelise koostöö ja vahetuse toetamine;
b)
audiovisuaalteoste vahetuse toetamine;
c)
pädevate asutuste, samuti audiovisuaal- ja ringhäälingupoliitika ning õigusliku raamistiku alaste seisukohtade vahetamine;
d)
üksteise territooriumil ja kolmandates riikides korraldatavate rahvusvaheliste ürituste külastamise ja neil osalemise toetamine.
2. Audiovisuaalsete teoste ühisele tootmisele võib anda toetust kohaliku ja piirkondliku kultuurilise sisu edendamise kavadest, mis on loodud liidus, ÜMTdes ja seotud liikmesriikides.
Artikkel 38
Lavakunst
Assotsieerimise raames võib teha koostööd lavakunsti valdkonnas selleks, et:
a)
lavakunsti viljelejate vaheliste kontaktide süvendamiseks edendada nende vahetust ja koolitust, sealhulgas võimaldades neil osaleda prooviesinemistel ning arendada ja edendada võrgustikke;
b)
soodustada ühe või mitme liidu liikmesriigi ja ühe või mitme ÜMT tootjate ühistoodangut ning
c)
soodustada rahvusvaheliste teatritehnoloogiaalaste standardite väljatöötamist ja teatrilaval kasutatavate märkide kasutamist, sealhulgas standardimisasutuste kaudu.
Artikkel 39
Kultuuripärandi ja ajaloomälestiste kaitse
Assotsieerimise raames materiaalse ja immateriaalse kultuuripärandi ja ajaloomälestiste kaitse valdkonnas tehtava koostöö eesmärk on edendada teadmisi ja head tava,
a)
soodustades teabevahetust;
b)
edendades koostööd kutsealase koolituse valdkonnas;
c)
parandades kohaliku üldsuse teadlikkust ning
d)
pakkudes ajaloomälestiste, kaitsealuste kohtade ja kultuuripärandiga seotud õigusaktide ja meetmete rakendamise, eelkõige aga pärandi kohalikku ellu sulandamise alast nõustamist.
6. Peatükk
Võitlus organiseeritud kuritegevusega
Artikkel 40
Võitlus organiseeritud kuritegevuse, inimkaubanduse, laste seksuaalse kuritarvitamise ja seksuaalse ekspluateerimise, terrorismi ja korruptsiooniga
1. Assotsieerimise raames võib teha koostööd organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse valdkonnas selleks, et:
a)
töötada välja uuenduslikke ja tõhusaid vahendeid, et edendada politsei- ja õigusalast koostööd, sealhulgas kodanikuühiskonna organisatsioonide ja muude sidusrühmadega tehtavat koostööd organiseeritud kuritegevuse, inimkaubanduse, laste seksuaalse kuritarvitamise ja seksuaalse ekspluateerimise, terrorismi ja korruptsiooni vastu võitlemisel, ning
b)
võttes arvesse rahvusvaheliste organite tegevust sellel alal, aidata ÜMTdel parandada organiseeritud kuritegevuse, inimkaubanduse, laste seksuaalse kuritarvitamise ja seksuaalse ekspluateerimise, terrorismi ja korruptsiooni vastu võitlemise, samuti igasuguste narkootiliste ja psühhotroopsete ainete valmistamise, levitamise ja ebaseadusliku kauplemise vastu võitlemise poliitika tõhusust, hoides ära uimastite kuritarvitamist ja vähendades uimastite põhjustatud kahju muu hulgas järgmiste meetmete abil:
i)
koolitus ning organiseeritud kuritegevuse, inimkaubanduse, laste seksuaalse kuritarvitamise ja seksuaalse ekspluateerimise, terrorismi ja korruptsiooni vastu võitlemise suutlikkuse suurendamine;
ii)
ennetustöö, sealhulgas uimastisõltlaste koolitus, teavitamine, tervishoid, ravi ja taastusabi, kaasa arvatud uimastisõltlaste töökeskkonda ja ühiskonda taasintegreerimise projektid;
iii)
tõhusate jõustamismeetmete väljatöötamine;
iv)
tehnilise, finants- ja haldusabi andmine, et töötada välja tõhus inimkaubandusevastase võitluse poliitika ja võtta vastu selle valdkonna õigusaktid, eelkõige teadlikkuse suurendamise kampaaniate korraldamise ning suunamismehhanismide ja ohvrikaitse süsteemide loomise kaudu, kaasates asjaomased sidusrühmad ja kodanikuühiskonna organisatsioonid;
v)
tehnilise, finants- ja haldusabi andmine uimastite tarvitamisest tekkiva kahju ärahoidmisele, ravimisele ja vähendamisele;
vi)
tehnilise abi andmine laste seksuaalse kuritarvitamise ja seksuaalse ekspluateerimise vastaste õigusaktide ja poliitika väljatöötamiseks ning
vii)
tehnilise abi andmine ja koolitus, et toetada suutlikkuse suurendamist ja edendada rahvusvaheliste korruptsioonivastase võitluse normide täitmist, lähtudes eelkõige ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni nõuetest.
2. Assotsieerimise raames teevad ÜMTd liiduga koostööd rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitluse valdkonnas kooskõlas artiklitega 70 ja 71.
7. Peatükk
Turism
Artikkel 41
Turism
Assotsieerimise raames võib turismi valdkonnas tehtav koostöö hõlmata järgmist:
a)
meetmed, mille eesmärk on määratleda, kohandada ja arendada säästvat turismipoliitikat;
b)
meetmed ja tegevused, millega arendatakse ja toetatakse säästvat turismipoliitikat;
c)
meetmed, mille eesmärk on integreerida säästev turism ÜMTde kodanike sotsiaalsesse, kultuurilisse ja majanduslikku ellu.
KOLMAS OSA
KAUBANDUS JA KAUBANDUSEGA SEOTUD KOOSTÖÖ
I JAOTIS
ÜLDSÄTTED
Artikkel 42
Üldised eesmärgid
Liidu ja ÜMTde vahelise kaubanduse ja kaubandusega seotud koostöö üldised eesmärgid on:
a)
edendada ÜMTde sotsiaalset ja majanduslikku arengut, seades sisse tihedad majandussidemed nende ja terve liidu vahel;
b)
soodustada ÜMTde integratsiooni piirkondliku ja maailmamajandusega ning edendada kaupade ja teenustega kauplemist;
c)
aidata ÜMTdel luua soodne investeerimiskliima, et toetada nende sotsiaalset ja majanduslikku arengut;
d)
edendada üleilmse finantssüsteemi stabiilsust, terviklikkust ja läbipaistvust ning head juhtimistava maksuvaldkonnas;
e)
toetada ÜMTde majanduse mitmekesistamist;
f)
toetada ÜMTde suutlikkust töötada välja ja rakendada poliitikat, mis aitavad arendada nende kaupade ja teenustega kauplemist;
g)
toetada ÜMTde ekspordi- ja kauplemisvõime suurenemist;
h)
toetada ÜMTde jõupingutusi, ühtlustada oma õigusakte liidu õigusaktidega või viia need vastavusse liidu õigusaktidega, kui see on asjakohane;
i)
luua võimalusi liiduga sihipärase koostöö tegemiseks ja dialoogi pidamiseks kaubanduse valdkonnas ja sellega seotud valdkondades.
II JAOTIS
KAUPADE JA TEENUSTEGA KAUPLEMISE NING ASUTAMISÕIGUSEGA SEONDUV KORD
1. Peatükk
Kaubavahetuse kord
Artikkel 43
Päritolustaatusega kaupade vaba sissepääs
1. ÜMTdest pärit tooted imporditakse liitu imporditollimaksuvabalt.
2. Päritolustaatusega toodete määratlus ja sellega seonduva halduskoostöö meetodid on sätestatud käesoleva otsuse VI lisas.
Artikkel 44
Koguselised piirangud ja samaväärse toimega meetmed
1. Liit ei kohalda ÜMTdest pärinevate toodete importimisel koguselisi piiranguid ega samaväärse toimega meetmeid.
2. Lõikega 1 ei välistata kaupade impordi-, ekspordi- või transiidikeeldude või -piirangute kohaldamist, kui see on õigustatud kõlbluse või avaliku korra seisukohast või seotud inimeste, loomade ja taimede elu ja tervise, rahvuslike, kunsti-, ajaloo- ja muinsusväärtuste kaitsmise, taastumatute loodusvarade säilitamise või tööstus- ja kaubandusomandi kaitsmisega.
Esimeses lõigus osutatud keelud ega piirangud ei tohi endast kujutada meelevaldse või põhjendamatu diskrimineerimise vahendit ega üldist varjatud kaubanduspiirangut.
Artikkel 45
ÜMTde võetavad meetmed
1. Arvestades ÜMTde praegusi arenguvajadusi, võivad ÜMTde ametiasutused liidust pärit toodete impordi suhtes säilitada või kehtestada nende meelest vajalikke tollimakse ja koguselisi piiranguid.
2. Käesolevas peatükis käsitletud valdkondades võimaldavad ÜMTd liidule kohtlemist, mis on vähemalt sama soodus kui kõige soodsam kohtlemine, mida nad kohaldavad lõikes 4 sätestatud teiste suurte kaubanduspartnerite suhtes.
3. Lõikega 2 ei keelata ÜMT-l kohelda teisi ÜMTsid või muid arenguriike soodsamalt kui liitu.
4. Käesolevas jaotises mõistetakse „suure kaubanduspartneri” all mis tahes arenenud riiki või mis tahes riiki, mille osakaal maailma kaupade ekspordis on üle 1 %, või, ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, iseseisvalt, ühiselt või majandusintegratsioonilepingu alusel tegutsevat riikide rühma, mille osakaal maailma kaupade ekspordis on kokku üle 1,5 %. Osakaalu arvutuseks kasutatakse Maailma Kaubandusorganisatsiooni uusimaid ametlikke andmeid maailma juhtivate kaubaeksportijate kohta (liidusisene kaubandus välja arvatud).
5. ÜMTde ametiasutused edastavad komisjonile 2. aprilliks 2014. teabe nende kohaldatavate tollitariifide kohta ja vastavalt käesolevale otsusele kohaldatavate koguseliste piirangute loetelud.
ÜMTde ametiasutused teavitavad komisjoni ka nimetatud meetmete muudatustest, kui need vastu võetakse.
Artikkel 46
Mittediskrimineerimine
1. Liit ei diskrimineeri ühtegi ÜMTd võrreldes teistega ja ÜMTd ei diskrimineeri ühtegi liikmesriiki võrreldes teistega.
2. Vastavalt artiklile 65 ei loeta diskrimineerimiseks käesoleva otsuse erisätete, eelkõige artikli 44 lõike 2, artiklite 45 ja 48, 49, 51 ning artikli 69 lõike 3 kohaldamist.
Artikkel 47
Jäätmete veo tingimused
1. Jäätmete vedu liikmesriikide ja ÜMTde vahel kontrollitakse rahvusvaheliste ja liidu õigusaktide kohaselt. Liit toetab selles valdkonnas tõhusa rahvusvahelise koostöö sisseseadmist ja arendamist, pidades silmas keskkonna ja rahvatervise kaitset.
2. Liit keelustab jäätmete otsese ja kaudse ekspordi ÜMTdesse, välja arvatud tavajäätmete eksport taaskasutamise eesmärgil, ning ÜMTde ametiasutused keelustavad selliste jäätmete igasuguse otsese või kaudse impordi liidust ja kolmandatest riikidest nende territooriumile, piiramata nimetatud valdkondades pädevates rahvusvahelistes organisatsioonides võetud või tulevikus võetavaid konkreetseid rahvusvahelisi kohustusi.
3. Nende ÜMTde pädevad ametiasutused, kes ei ole oma põhiseadusliku seisundi tõttu Baseli konventsiooni osalised, kiirendavad neis ÜMTdes Baseli konventsiooni sätete rakendamiseks vajalike siseriiklike õigus- ja haldusnormide vastuvõtmist.
4. Lisaks sellele aitavad seotud liikmesriigid kaasa sellele, et ÜMTd võtaksid vastu järgmiste õigusaktide rakendamiseks vajalikud siseriiklikud õigus- ja haldusnormid:
a)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1013/2006, (4) täpsemalt:
-
artikkel 40, mis käsitleb jäätmete väljavedu ülemeremaadesse ja -territooriumidele,
-
artikkel 46, mis käsitleb jäätmete importi ülemeremaadest ja -territooriumidelt;
b)
komisjoni määrus (EÜ) nr 1418/2007 (5) ning
c)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/59/EÜ, (6) kohaldades direktiivi artiklis 16 sätestatud siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtaegu.
5. Üks või mitu ÜMTd ja seotud liikmesriigid võivad kohaldada siseriiklikku korda jäätmete eksportimisel ÜMTdest nimetatud liikmesriiki.
6. Sellisel juhul teavitab asjaomane seotud liikmesriik komisjoni kohaldatavatest õigusaktidest ning samuti tulevikus vastu võetavatest asjakohastest siseriiklikest õigusaktidest või nende muudatustest hiljemalt 2. juuliks 2014.
Artikkel 48
Soodustuste ajutine tühistamine
Kui komisjon on seisukohal, et esinevad piisavad põhjused seada kahtluse alla käesoleva otsuse rakendamise nõuetekohasus, alustab ta konsultatsioone asjaomase ÜMT ja liikmesriigiga, kellel on temaga erisuhted, et tagada käesoleva otsuse nõuetekohane rakendamine. Kui konsultatsioonide tulemuseks ei ole käesoleva otsuse rakendamine vastastikku vastuvõetaval viisil, võib liit ajutiselt tühistada asjaomase ÜMT soodustused kooskõlas VII lisaga.
Artikkel 49
Kaitse- ja järelevalvemeetmed
Käesoleva otsuse nõuetekohaseks rakendamiseks võib liit võtta VIII lisas sätestatud kaitse- ja järelevalvemeetmeid.
2. Peatükk
Teenustega kauplemise ning asutamisõigusega seonduv kord
Artikkel 50
Mõisted
Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:
a)
„ÜMT füüsiline isik” - isik, kes tavaliselt elab ÜMTs ja kes on mõne liikmesriigi kodanik või kellele on selles ÜMTs antud spetsiaalne õiguslik seisund. Selle määratlusega ei piirata liidu kodakondsusest tulenevaid õigusi ELi toimimise lepingu tähenduses;
b)
„ÜMT juriidiline isik” - juriidiline isik, kes on asutatud asjaomase ÜMT õigusaktide alusel ja kelle registrijärgne asukoht, juhatuse asukoht või põhitegevuskoht on selle ÜMT territooriumil; juriidilist isikut, kellel on ÜMT territooriumil üksnes registrijärgne asukoht või juhatuse asukoht, ei käsitata ÜMT juriidilise isikuna, kui tema tegevus ei ole tegelikult ja pidevalt seotud selle riigi või territooriumi majandusega;
c)
liidu ja ÜMTde vahel sõlmitud lepingute kohase kohtlemise suhtes kohaldatakse määratlusi, mis on sätestatud artikli 51 lõikes 1 osutatud majandusliku integratsiooni lepingutes.
Artikkel 51
Kõige soodsam kohtlemine
1. Pidades silmas majandustegevuse raames teenuskaubandust ja asutamist mõjutavaid meetmeid:
a)
liit võimaldab ÜMTde füüsilistele ja juriidilistele isikutele kohtlemist, mis on vähemalt sama soodus kui kõige soodsam kohtlemine, mida nad kohaldavad mis tahes sellise kolmanda riigi füüsiliste ja juriidiliste isikute suhtes, kellega liit sõlmib või on sõlminud majandusliku integratsiooni lepingu;
b)
ÜMT võimaldab liidu füüsilistele ja juriidilistele isikutele kohtlemist, mis on vähemalt sama soodus kui kõige soodsam kohtlemine, mida nad kohaldavad mis tahes sellise suure kaubanduspartneri füüsiliste ja juriidiliste isikute suhtes, kellega ÜMT sõlmib majandusliku integratsiooni lepingu pärast 1. jaanuari 2014.
2. Lõikes 1 sätestatud kohustused ei kehti kohtlemise suhtes, mida võimaldatakse:
a)
siseturu raamistikus, mille kohaselt siseturu osalistel tuleb märkimisväärselt ühtlustada oma õigusakte, et kõrvaldada mittediskrimineerivad takistused asutamisõiguse ja teenuskaubanduse valdkonnas;
b)
vastavalt meetmetele, millega nähakse ette kvalifikatsioonide, litsentside ja ettevaatusmeetmete tunnustamine vastavalt teenuskaubanduse üldlepingu (GATS) VII artiklile või GATSi lisale finantsteenuste kohta. See ei piira käesoleva artikli kohaste erimeetmete võtmist ÜMTde suhtes;
c)
tulenevalt rahvusvahelistest lepingutest või kokkulepetest, mis on täielikult või peamiselt seotud maksustamisega;
d)
tulenevalt meetmetest, mis kuuluvad GATSi II artikli lõike 2 kohaste enamsoodustusrežiimi erandite alla.
3. ÜMTde ametiasutused võivad kohaliku tööhõive edendamise või soodustamise eesmärgil vastu võtta õigusakte, et toetada ÜMTde füüsilisi isikuid ja kohalikku majandustegevust. Sellisel juhul teavitavad ÜMTde ametiasutused komisjoni vastuvõetud õigusaktidest, et komisjon saaks liikmesriikidele neist teada anda.
Artikkel 52
Kutsekvalifikatsioon
Nõukogu võtab kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 203vastu ÜMTde arsti, hambaarsti, ämmaemanda, üldõenduse, apteekri ja veterinaararsti kutsekvalifikatsiooni tõendavate dokumentide nimekirja, mida liikmesriikides tuleb tunnustada.
III JAOTIS
KAUBANDUSEGA SEOTUD MUUD VALDKONNAD
1. Peatükk
Kaubandus ja säästev areng
Artikkel 53
Üldine lähenemisviis
Kaubandus- ja kaubandusega seotud koostöö eesmärk on toetada säästvat majandus-, sotsiaal- ja keskkonnaarengut.
ÜMTd ei muuda leebemaks oma keskkonna- ega tööalaseid õigus- ega haldusnorme kaubanduse ja investeeringute soodustamise eesmärgil.
Artikkel 54
Kaubanduse suhtes kohaldatavad keskkonna- ja kliimamuutuste valdkonna standardid
1. Assotsieerimise raames tehtava kaubandus- ja kaubandusega seotud koostöö eesmärk on suurendada kaubandus- ja keskkonnapoliitika ja -kohustuste vastastikust kooskõla. Assotsieerimise raames tehtava kaubandus- ja kaubandusega seotud koostöös võetakse arvesse põhimõtteid, millest lähtutakse rahvusvahelises keskkonnajuhtimises ning mis on sätestatud mitmepoolsetes keskkonnalepingutes.
2. Taotletakse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja selle Kyoto protokolli lõppeesmärkide saavutamist. Koostöö alus on tulevane õiguslikult siduv rahvusvaheline kliimamuutuste kokkulepe, mis hõlmab kõigi osapoolte kohustusi seoses kliimamuutuste leevendamisega, mis on kooskõlas ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentside otsuste rakendamisega.
3. Mitmepoolsete keskkonnalepingute rakendusmeetmeid ei tohi kasutada partnerite meelevaldse või põhjendamatu diskrimineerimise vahendina ega varjatud kaubanduspiiranguna.
Artikkel 55
Kaubanduse valdkonna tööõiguse standardid
1. Assotsieerimise eesmärk on edendada kaubandust, et saavutada täielik ja produktiivne tööhõive ning tagada kõigile inimväärne töö.
2. Õiguses ja praktikas austatakse ja rakendatakse rahvusvaheliselt tunnustatud tööõiguse põhistandardeid, mis on määratletud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni asjakohastes konventsioonides. Selliste põhistandarditega nõutakse muu hulgas ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õigusest kinnipidamist, mis tahes sunni- ja kohustusliku töö ning laste töö halvimate vormide keelamist, töölevõtmise vanuse alammäära kehtestamist ning mittediskrimineerimist töösuhetes.
3. Tööõiguse põhistandardite rikkumist ei saa rakendada ega ära kasutada õiguspärase suhtelise eelisena. Nimetatud põhireegleid ei kasutata protektsionistlikel eesmärkidel.
Artikkel 56
Säästev kauplemine kalandustoodetega
Selleks et edendada kalavarude säästvat majandamist, võib assotsieerimisel teha koostööd ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügi ning sellega seotud kaubanduse vastase võitluse valdkonnas. Selles valdkonnas tehakse koostööd, et:
a)
edendada ÜMTdes ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügi ning sellega seotud kaubanduse vastase võitluse meetmete rakendamist;
b)
toetada ÜMTde ja piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide koostööd kalanduse ja mereökosüsteemide pikaajalist tõhusat majandamist võimaldavate kontrolli- ja järelevalvesüsteemide, stiimulite ja meetmete väljatöötamisel ja rakendamisel.
Artikkel 57
Säästev puidukaubandus
Assotsieerimise raames puidukaubanduse valdkonnas tehtava koostöö eesmärk on edendada kauplemist seaduslikest allikatest pärit puiduga. Koostöö võib hõlmata reguleerivate meetmete alast dialoogi ning teabevahetust selliste turupõhiste ja vabatahtlike meetmete kohta nagu metsade sertifitseerimine ja keskkonnahoidlikud riigihanked.
Artikkel 58
Kaubanduse säästev areng
1. Assotsieerimise raames säästva arengu valdkonnas tehtava koostööga võib:
a)
toetada ja edendada kauplemist keskkonnakaupade ja -teenustega, sealhulgas kohalike õigusaktide väljatöötamise ja rakendamise abil, ning teenuste ja kaupadega, mis aitavad kaasa ÜMTde sotsiaalsete tingimuste parandamisele;
b)
toetada säästva taastuvenergia, energiatõhusate toodete ja teenuste ning muude kliimamuutuste leevendamise seisukohalt eriti oluliste kaupade ja teenustega kauplemise ja neisse investeerimise valdkonnas esinevate takistuste kõrvaldamist, sealhulgas võttes vastu poliitikaraamistiku, mis soodustab parima kättesaadava tehnoloogia kasutamist, ning võttes kasutusele standardid, mis vastavad keskkonna ja majanduse vajadustele ning aitavad vähendada tehnilisi kaubandustõkkeid;
c)
edendades kaubandust selliste kaupadega, mis aitavad parandada sotsiaalseid tingimusi ja edendada keskkonnasõbralikku tava, sealhulgas kaupadega, mille suhtes kohaldatakse sealseid vabatahtliku säästvuse tagamise kavasid, nagu õiglane ja eetiline kaubandus, ökomärgised ning loodusressurssidepõhiste toodete sertifitseerimise kavad;
d)
edendades ettevõtete sotsiaalse vastutuse rahvusvaheliselt tunnustatud põhimõtteid ja suuniseid ning ergutades ÜMTdes tegutsevaid äriühinguid neid rakendama;
e)
vahetades ettevõtete sotsiaalse vastutuse alast teavet ja head tava.
2. Kui liit ja ÜMTd kavandavad ja rakendavad keskkonnatingimuste ja töötajate olukorra parandamiseks selliseid kaitsemeetmeid, mis võivad mõjutada kaubandust ja investeeringuid, võivad liit ja ÜMTd võtta arvesse olemasolevat teadus- ja tehnikateavet ning asjakohaseid rahvusvahelisi standardeid, suuniseid ja soovitusi, kaasa arvatud ettevaatuspõhimõtet.
3. Liit ja ÜMTd kohaldavad täielikku läbipaistvust selliste keskkonnatingimuste ja töötajate olukorra parandamiseks võetavate kaitsemeetmete väljatöötamisel, juurutamisel ja rakendamisel, mis võivad mõjutada kaubandust.
2. Peatükk
Kaubandusega seotud muud valdkonnad
Artikkel 59
Jooksvad maksed ja kapitali liikumine
1. Liidu ja ÜMTde residentide vahelistele maksebilansi jooksevkonto kohastele vabalt vahetatavas vääringus tehtavatele maksetele ei kehtestata piiranguid.
2. Liikmesriigid ja ÜMTde ametiasutused kohustuvad maksebilansi kapitalikonto kohaste tehingute puhul mitte kehtestama piiranguid kapitali vabale liikumisele vastuvõtva liikmesriigi, riigi või territooriumi õigusaktide kohaselt asutatud äriühingutesse otse investeerimisel ning tagama, et selliste investeeringute tulemusena omandatud vara ja nendest tulenevat kasumit on võimalik rahaks muuta ja kodumaale tagasi viia.
3. Liidul ja ÜMTdel on õigus võtta ELi toimimise lepingu artiklites 64, 65, 66, 75 ja 215 ette nähtud meetmeid mutatis mutandis neis artiklites sätestatud tingimustel.
4. ÜMT ametiasutused, asjaomane liikmesriik ja liit teavitavad üksteist sellistest meetmetest viivitamata ning esitavad üksteisele kõnealuste meetmete lõpetamise ajakava niipea kui võimalik.
Artikkel 60
Konkurentsipoliitika
Konkurentsimoonutuste kõrvaldamisel võetakse asjakohaselt arvesse ÜMTde erinevat arengutaset ja majanduslikke vajadusi ning rakendatakse kohalikke, riiklikke ja piirkondlikke eeskirju ja poliitikat, mis näevad ette ettevõtjatevaheliste kokkulepete, ettevõtjate ühenduste otsuste ja kooskõlastatud tegevuse kontrollimise, ja kui nende eesmärgiks või tagajärjeks on konkurentsi vältimine, piiramine või moonutamine, siis teatavatel tingimustel ka nende keelamise. Nimetatud keeld kehtib ka ühe või mitme ettevõtja liidu või ÜMT territooriumil turgu valitseva seisundi kuritarvitamise kohta.
Artikkel 61
Intellektuaalomandi õiguste kaitse
1. Intellektuaalomandi õiguste, kaasa arvatud selliste õiguste teostamise vahendite piisav ja tõhus kaitse tagatakse kooskõlas kõige rangemate rahvusvaheliste normidega, et vähendada moonutusi ja takistusi kahepoolses kaubanduses.
2. Assotsieerimise raames võib selles valdkonnas teha koostööd, et töötada välja intellektuaalomandi õiguste kaitse ja jõustamise alaseid õigusakte ja määrusi, vältida õiguste kuritarvitamist nende valdajate poolt ja selliste õiguste rikkumist konkurentide poolt ning toetada riiklikke ja piirkondlikke intellektuaalomandi jõustamise ja kaitse organisatsioone, sealhulgas töötajate koolitamist.
Artikkel 62
Tehnilised kaubandustõkked
Assotsieerimise raames võib teha koostööd kaupade tehniliste normide, standardimise, vastavushindamise, akrediteerimise, turu järelevalve ja kvaliteedi tagamise valdkonnas, et kõrvaldada tarbetud tehnilised tõkked liidu ja ÜMTde vahelises kaubanduses ning vähendada valdkondadevahelisi erinevusi.
Artikkel 63
Tarbijapoliitika, tarbijate tervise kaitse ja kaubandus
Assotsieerimise raames tarbijapoliitika, tarbijate tervise kaitse ja kaubanduse valdkonnas tehtav koostöö võib hõlmata tarbijapoliitika ja tarbijate tervise kaitse alaste õigusaktide väljatöötamist, et vältida põhjendamatuid kaubandustõkkeid.
Artikkel 64
Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed
Assotsieerimise raames sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete valdkonnas tehtava koostöö eesmärk on:
a)
soodustada liidu ja ÜMTde vahelist ning ÜMTde ja kolmandate riikide vahelist kaubandust, tagades inimeste, loomade ja taimede tervise ning elu kaitse kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepinguga (edaspidi „WTO sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise leping”);
b)
lahendada sanitaar- ja fütosanitaarmeetmetest tulenevaid probleeme;
c)
tagada liidu ja ÜMTde vahelises kaubanduses kohaldatavate sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete läbipaistvus;
d)
edendada meetmete vastavusseviimist rahvusvaheliste standarditega kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepinguga;
e)
toetada ÜMTde osalemist organisatsioonides, kes töötavad välja rahvusvahelisi sanitaar- ja fütosanitaarnorme;
f)
edendada ÜMTde ja Euroopa uurimisinstituutide ja laborite vahelist teabevahetust ja suhtlemist;
g)
luua ja arendada ÜMTde tehnilist suutlikkust rakendada ja kontrollida sanitaar- ja fütosanitaarmeetmeid;
h)
edendada tehnosiiret sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete valdkonnas.
Artikkel 65
Protektsionistlike meetmete keelustamine
1. ja 2. peatüki sätteid ei kasutata suvaliseks diskrimineerimiseks ega kaubanduse varjatud piiramiseks.
3. Peatükk
Raha- ja maksustamisküsimused
Artikkel 66
Maksuerand
1. Ilma et see piiraks artikli 67 kohaldamist, ei kohaldata käesoleva otsuse sätete kohaselt võimaldatavat enamsoodustusrežiimi maksusoodustuste suhtes, mida liikmesriigid või ÜMTde ametiasutused annavad või võivad edaspidi anda topeltmaksustamise vältimise lepingute või muude maksukokkulepete või siseriikliku maksuõiguse alusel.
2. Ühtki käesoleva otsuse sätet ei tõlgendata selliselt, et see takistaks vastu võtmast või rakendamast meetmeid, mille eesmärk on ära hoida maksupettust või takistada topeltmaksustamise vältimiseks sõlmitud lepingute maksustamissätete või muude maksukokkulepete või riigisisese maksuseadusega ette nähtud maksudest kõrvalehoidmist või maksustamise vältimist.
3. Ühtki käesoleva otsuse sätet ei tõlgendata selliselt, et see takistaks asjaomastel pädevaid ametiasutusi eristamast oma asjakohaste maksusätete kohaldamisel maksumaksjaid, kes ei ole ühesuguses olukorras, eeskätt oma elu- või asukoha poolest või selle koha poolest, kuhu nad oma kapitali on investeerinud.
Artikkel 67
Liidu rahastatavate lepingute suhtes kohaldatav maksu- ja tollikord
1. ÜMTd kohaldavad liidu rahastatavate lepingute suhtes vähemalt sama soodsat maksu- ja tollikorda kui kõige soodsam kohtlemine, mida nad võimaldavad seotud liikmesriikidele või sellistele riikidele, kelle suhtes kohaldatakse enamsoodustusrežiimi, või rahvusvahelistele arenguorganisatsioonidele, kellega neil on sidemeid.
2. Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, kohaldatakse liidu rahastatavate lepingute suhtes järgmist korda:
a)
abi saavas ÜMTs ei kohaldata lepingu suhtes tempelmakse ega registreerimislõive ega samaväärse toimega makse, olenemata sellest, kas need maksud on juba olemas või kehtestatakse need edaspidi; sellised lepingud registreeritakse siiski ÜMTs kehtivate õigusaktide kohaselt ja selle eest võib võtta osutatud teenusele vastavat tasu;
b)
lepingute täitmisest tulenev kasum ja/või tulu maksustatakse tulu saava ÜMT maksustamiskorra kohaselt, tingimusel et sellist kasumit ja/või tulu teenivate füüsiliste isikute või juriidiliste isikute alaline tegutsemiskoht asub selles ÜMTs või lepingu täitmine kestab kauem kui kuus kuud;
c)
kui ettevõtjad peavad importima töövahendeid ehituslepingute täitmiseks, kohaldatakse nende taotluse korral kõnealuste töövahendite suhtes ajutise impordi korda, mis on sätestatud abi saava ÜMT õigusaktides;
d)
teenuslepingus piiritletud ülesannete täitmiseks vajalikke erialaseid töövahendeid võib ajutiselt importida abi saavasse ÜMTsse ja nende suhtes ei kohaldata mingeid impordi- ja tollimakse ega teisi samaväärse toimega makse, kui need maksud ei ole tasu osutatud teenuste eest;
e)
abi saavas ÜMTs ei kohaldata tarnelepingute kohase impordi suhtes impordi- ja tollimakse ega teisi samaväärse toimega makse. Asjaomasest ÜMTst pärinevate toodete tarnimise leping sõlmitakse tarnitavate toodete tehasehinna põhjal, millele võib lisada selliseid siseriiklikke makse, mida kohaldatakse nende tarnete suhtes selles ÜMTs;
f)
kütuseid, määrdeid ja süsivesinik-sideaineid ning üldiselt kõiki ehituslepingute täitmiseks kasutatavaid materjale käsitatakse kohalikult turult ostetuna ja nende suhtes kohaldatakse abi saavas ÜMTs kehtivaid maksueeskirju;
g)
isiklikud asjad ja majatarbed, mis imporditakse teenuslepingus piiritletud ülesannete täitmiseks muude kui kohalike seast tööle võetud füüsiliste isikute ja nende pereliikmete tarbeks, vabastatakse impordi- ja tollimaksudest ja muudest samaväärse toimega maksudest abi saavas ÜMTs kehtivate õigusaktidega ette nähtud ulatuses.
3. Kõikides lepingutega seotud küsimustes, mis ei ole hõlmatud lõigetega 1 ja 2, kohaldatakse asjaomase ÜMT õigusakte.
4. Peatükk
Kaubandussuutlikkuse arendamine
Artikkel 68
Üldine lähenemisviis
Selleks et tagada, et ÜMTd saaksid käesolevast otsusest võimalikult suurt kasu ja et nad saaksid liidu siseturul ning piirkondlikul, allpiirkondlikul ning rahvusvahelisel turul osaleda võimalikult headel tingimustel, aitab assotsieerimine arendada ÜMTde kaubandussuutlikkust,
a)
suurendades ÜMTde konkurentsivõimet, võimet toimida iseseisvalt ja majanduslikku vastupanuvõimet, suurendades ÜMTde kaubanduse ja teenuskaubanduse väärtust ja mahtu ning tugevdades ÜMTde võimet meelitada erasektorit tegema investeeringuid eri majandussektoritesse;
b)
parandades ÜMTde ja naaberriikide vahelist koostööd kaubanduse, teenuskaubanduse ja asutamisõiguse valdkonnas.
Artikkel 69
Kaubandusdialoog, koostöö ja suutlikkuse suurendamine
Assotsieerimise raames võib pidada dialoogi, teha koostööd ja toetada suutlikkuse suurendamise algatusi selleks, et:
a)
tugevdada ÜMTde suutlikkust töötada välja ja rakendada poliitikaid, mis aitavad arendada kaupade ja teenustega kauplemist;
b)
julgustada ÜMTsid tegema jõupingutusi õigusliku, reguleeriva ja institutsioonilise raamistiku ning vajaliku halduskorra kehtestamiseks;
c)
edendada erasektori, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete arengut;
d)
toetada turgude arengut ja toodete väljatöötamist ning muu hulgas toodete kvaliteedi parandamist;
e)
aidata kaasa kaubanduse ja teenuskaubanduse seisukohalt oluliste inimressursside ja kutseoskuste arengule;
f)
parandada ettevõtlusvahendajate suutlikkust osutada ÜMTde ettevõtetele ekspordi seisukohalt olulisi teenuseid, näiteks turu-uuringud;
g)
aidata luua investeerimist soodustavat ettevõtluskliimat.
5. Peatükk
Koostöö finantsteenuste ja maksunduse valdkonnas
Artikkel 70
Koostöö rahvusvaheliste finantsteenuste valdkonnas
Assotsieerimise raames võib teha koostööd üleilmse finantssüsteemi stabiilsuse, terviklikkuse ja läbipaistvuse edendamiseks. Koostöö võib hõlmata:
a)
investoritele ja muudele finantsteenuste tarbijatele tõhusa ja piisava kaitse pakkumist;
b)
rahapesu ja terrorismi rahastamise vältimist ja selle vastu võitlemist;
c)
eri osalejate, sealhulgas reguleerivate asutuste ja järelevalveasutuste vahelise koostöö edendamist;
d)
sõltumatute ja tõhusate finantsteenuste järelevalve mehhanismide loomist.
Artikkel 71
Finantsteenuseid reguleerivate õigusnormide vastavusseviimine
Liit ja ÜMTd viivad oma õigusnorme vastavusse tunnustatud rahvusvaheliste õigusnormide ja järelevalvestandarditega, mille hulka kuuluvad: Baseli Pangajärelevalve Komitee „Tõhusa pangajärelevalve põhialused” („Core Principles for Effective Banking Supervision”), Rahvusvahelise Kindlustusjärelevalve Assotsiatsiooni „Kindlustuse põhialused ja meetodid” („Insurance Core Principles”), Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni „Väärtpaberijärelevalve eesmärgid ja põhimõtted” („Objectives and Principles of Securities Regulation”), Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (edaspidi „OECD”) „Maksundusalase teabevahetuse leping” („Agreement on Exchange of Information on Tax Matters”), G20 avaldus „Avaldus läbipaistvuse ja teabevahetuse kohta maksustamise eesmärgil” („Statement on Transparency and Exchange of Information for Tax Purposes”), finantsstabiilsuse nõukogu „Finantsinstitutsioonide tulemusliku kriisilahenduse korra põhielemendid” („Key Attributes of Effective Resolution Regimes for Financial Institutions”) ning rahapesuvastase töökonna soovitused „Nelikümmend soovitust seoses terrorismi rahastamise ja rahapesuga” („Forty Recommendations on Money Laundering and Terrorist Financing”).
Kui see on asjakohane või kui asjaomane ÜMT seda soovib, võivad liit ja ÜMTd teha jõupingutusi, et edendada ÜMTde õigusaktide suuremat ühtlustamist liidu õigusaktidega finantsteenuste valdkonnas.
Artikkel 72
Reguleerivate ja järelevalveasutuste vaheline koostöö
Liit ja ÜMTd soodustavad oma reguleerivate ja järelevalveasutuste vahelist koostööd, sealhulgas teabevahetust, finantsturgusid käsitlevate teadmiste vahetust ja muid asjakohaseid meetmeid. Erilist tähelepanu pööratakse reguleerivate ja järelevalveasutuste haldussuutlikkuse arendamisele, muu hulgas personali vahetamise ja ühiskoolituste abil.
Artikkel 73
Maksundusalane koostöö
Liit ja ÜMTd edendavad koostööd maksunduse valdkonnas, et parandada õiguspäraste maksutulude kogumist ning töötada välja meetmed hea valitsemistava põhimõtete tõhusaks rakendamiseks maksunduse, sealhulgas läbipaistvuse, teabevahetuse ja õiglase maksukonkurentsi valdkonnas.
NELJAS OSA
SÄÄSTVA ARENGU VAHENDID
1. Peatükk
Üldsätted
Artikkel 74
Üldised eesmärgid
Liit aitab saavutada assotsieerimise üldeesmärke, pakkudes:
a)
piisavalt rahalisi vahendeid ja vajalikku tehnilist abi, et tugevdada ÜMTde suutlikkust välja töötada ja rakendada strateegilisi ja regulatiivseid raamistikke;
b)
pikaajalist rahastamist erasektori tugevdamiseks.
Artikkel 75
Mõisted
Käesolevas osas kasutatakse järgmisi mõisteid:
a) „programmikohane abi”- Euroopa Arengufondist ÜMTdele antav tagastamatu abi, millega rahastatakse programmidokumentides ette nähtud territoriaalseid ja piirkondlikke strateegiaid ja esmatähtsate ülesannete täitmist;
b) „programmitöö”- ÜMTde säästva arengu tagamiseks assotsieerimise raames käesoleva otsuse teises osas osutatud valdkonna meetmete mitmeaastaseks rakendamiseks ette nähtud soovituslike rahaliste vahenditega seotud organiseerimise ja otsuste tegemise ning selliste vahendite eraldamise protsess;
c) „programmidokument”- dokument, milles on esitatud ÜMT strateegia, prioriteedid ja meetmed ÜMT säästva arengu eesmärkide tõhusaks ja tulemuslikuks täitmiseks vastavalt assotsieerimise eesmärkidele;
d) käesoleva otsuse artiklis 83 osutatud „arengukavad”- sidus tegevus, mille ÜMTd määravad kindlaks ja mida nad rahastavad vastavalt omaenda arengupoliitikale ja -strateegiale või ÜMTde ja seotud liikmesriikide vahelisel kokkuleppel põhinevale arengupoliitikale ja -strateegiale;
e) „vahendite territoriaalne jaotus”- ÜMT-le Euroopa Arengufondist ette nähtud programmikohane abi, millega rahastatakse programmidokumentides ette nähtud territoriaalsete strateegiate ja prioriteetsete eesmärkide täitmist;
f) „vahendite piirkondlik jaotus”- Euroopa Arengufondist ette nähtud programmikohane abi, millega rahastatakse programmidokumentides ette nähtud piirkondlike koostööstrateegiate ja mitut ÜMTd hõlmavate prioriteetsete temaatiliste eesmärkide täitmist;
g) „rahastamisotsus”- komisjoni vastu võetud dokument, millega määratakse üksikasjalikult kindlaks liidu rahaline toetus ja lubatakse anda rahalist abi Euroopa Arengufondist.
Artikkel 76
Finantskoostöö põhimõtted
1. Liidu rahaline abi põhineb partnerluse, omavastutuse, territoriaalsete süsteemidega kohandamise, vastastikuse täiendavuse ja subsidiaarsuse põhimõtetel.
2. Käesoleva otsuse raames võib rahastamist pakkuda programmikohase ja programmivälise abina.
3. Liidu finantsabi rakendamisel:
a)
võetakse arvesse ÜMTde geograafilisi, sotsiaalseid ja kultuurilisi erijooni ning nende erivõimalusi;
b)
tagatakse vahendite prognoositav ja korrapärane liikumine;
c)
lähtutakse paindlikult iga ÜMT olukorrast ning
d)
järgitakse täielikult kõikide partnerite institutsioonilisi, seaduslikke ja finantsilisi volitusi.
4. Asjaomase ÜMT ametiasutused vastutavad meetmete elluviimise eest, ilma et see piiraks komisjoni pädevust kindlustada usaldusväärne finantsjuhtimine liidu vahendite kasutamisel.
2. Peatükk
Rahalised vahendid
Artikkel 77
Rahastamisallikad
ÜMTsid võib rahastada järgmistest allikatest:
a)
vahendid, mis eraldatakse ÜMTdele vastavalt liidu liikmesriikide vahelisele sisekokkuleppele, millega kehtestatakse 11. Euroopa Arengufond (EAF);
b)
liidu üldeelarves ette nähtud programmid ja vahendid ning
c)
EIP hallatavatel EIP omavahenditel põhinevad vahendid ja vahendid, mis on eraldatud EAFi investeerimisrahastule vastavalt liidu liikmesriikide vahelisele sisekokkuleppele, millega kehtestatakse 11. EAF (7) („11. EAFi sisekokkulepe”).
3. Peatükk
Erisätted 11. EAFist rahalise abi andmise kohta
Artikkel 78
Reguleerimisese ja -ala
Asjaomase ÜMT kehtestatud kohalike ja piirkondlike tegevuskavade ja prioriteetide raames võib, ilma et see piiraks humanitaar- ja hädaabi andmist, rahaliselt toetada järgmisi meetmeid, mis aitavad kaasa käesolevas otsuses sätestatud eesmärkide saavutamisele:
a)
valdkondlikud põhimõtted ja reformid ning projektid, mis on kooskõlas selliste põhimõtete ja reformidega;
b)
institutsioonide arendamine, suutlikkuse parandamine ja keskkonnaaspektide hõlmamine;
c)
tehniline koostöö ning
d)
lisatoetus artiklis 82 osutatud kaupade ja teenuste eksportimisest saadava eksporditulu kõikumise korral.
Artikkel 79
Humanitaar- ja hädaabi
1. Humanitaar- ja hädaabi antakse ÜMTdes, kes on suurtes ja erandlikes majanduslikes ning sotsiaalsetes raskustes, mis tulenevad loodusõnnetustest või inimese põhjustatud õnnetustest või samalaadse mõjuga erakorralistest asjaoludest. Humanitaar- ja hädaabi antakse niikaua, kui see on vajalik kõnealusest olukorrast tulenevate kiireloomuliste probleemide lahendamiseks.
Humanitaar- ja hädaabi antakse üksnes õnnetuste ohvrite vajaduste ja huvide kohaselt.
2. Humanitaar- ja hädaabi antakse järgmistel eesmärkidel:
a)
päästa inimelusid, hoida ära ja leevendada kannatusi ja säilitada inimväärikus kriisi ajal ja kriisijärgses olukorras;
b)
aidata kõikide kättesaadavate logistiliste vahenditega kaasa humanitaarabi rahastamisele ja kohaletoimetamisele ning võimaldada abisaajatele vahetu juurdepääs abile;
c)
teha lühiajalisi taastus- ja ülesehitustöid, et tagada kannatanute minimaalne integreeritus ühiskonda ja majandusellu ning luua võimalikult ruttu tingimused arengu jätkumiseks pikaajaliste eesmärkide kohaselt;
d)
tegelda looduse või inimese põhjustatud õnnetuste tagajärjel ümber asunud isikute, nagu näiteks pagulaste, ümberasustatud isikute ja tagasipöördujate probleemidega, rahuldades olenemata pagulaste ja ümberasustatud isikute asukohast nende vajadusi niikaua, kui see on vajalik, ja hõlbustada nende vabatahtlikku naasmist ning taasintegreerumist oma päritoluriiki ning
e)
toetada ÜMTsid suurõnnetuste vältimise ja nendeks valmisoleku mehhanismide, sealhulgas ennustus- ja eelhoiatussüsteemide loomisel, et leevendada õnnetuste tagajärgi.
3. Käesolevas artiklis sätestatud abi võib anda ÜMTdele, kes võtavad vastu pagulasi või tagasipöördujaid, et rahuldada neid esmavajadusi, mida hädaabi ei hõlma.
4. Käesolevas artiklis sätestatud abi rahastatakse liidu üldeelarvest. Nimetatud abi võib lisaks asjaomase eelarvejao vahenditele siiski erandkorras rahastada käesoleva otsuse II lisas ette nähtud eraldistest.
5. Humanitaar- ja hädaabi antakse hädaolukorrast mõjutatud ÜMT, komisjoni, seotud liikmesriigi, rahvusvaheliste organisatsioonide või kohalike või rahvusvaheliste valitsusväliste organisatsioonide taotlusel. Seda abi hallatakse ja rakendatakse sellise korra kohaselt, mis võimaldab tegutseda kiiresti, paindlikult ja tulemuslikult.
Artikkel 80
Suutlikkuse suurendamine
1. Rahalist abi võib muu hulgas kasutada selleks, et aidata arendada ÜMTde suutlikkust töötada välja ja rakendada käesoleva otsuse teises ja kolmandas osas nimetatud koostöövaldkondade üldistele eesmärkidele vastavaid territoriaalseid ja/või piirkondlikke strateegiaid ja meetmeid ning korraldada nende järelevalvet.
2. Liit toetab ÜMTde tegevust neid valdkondi kajastava statistika saamiseks.
3. Liit võib toetada ÜMTde jõupingutusi, mille eesmärk on parandada nende makromajanduslike näitajate võrreldavust.
Artikkel 81
Tehniline abi
1. Komisjoni algatusel võib rahastada uuringuid ja tehnilise abi meetmeid, millega tagatakse käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud ettevalmistused, seire, hindamine ja järelevalve ning rakendamise üldine hindamine. Kohapealne tehniline abi rakendatakse kõigil juhtudel vastavalt eelarve detsentraliseeritud finantsjuhtimise eeskirjadele.
2. ÜMT algatusel võib rahastada programmidokumentides nimetatud meetmete rakendamiseks vajalikke uuringuid või tehnilise abi meetmeid. Komisjon võib otsustada rahastada selliseid meetmeid kas programmikohase abi või tehnilise koostöö meetmete vahenditest.
Artikkel 82
Lisatoetus eksporditulu kõikumise korral
1. Käesoleva otsuse II lisas osutatud rahastamise raames seatakse sisse lisatoetussüsteem, et leevendada eksporditulu lühiajalistest kõikumistest tulenevat kahjulikku mõju, eelkõige põllumajanduses, kalanduses ja mäetööstuses, mis võib kahjustada asjaomase ÜMT arengueesmärkide saavutamist.
2. Eksporditulu lühiajaliste kõikumiste korral antava abi eesmärk on kaitsta makromajanduse ja valdkondade ümberkujundamist ning tegevuspõhimõtteid, mis on tulu vähenemise korral ohus, ja leevendada eelkõige põllumajandus- ning mäetööstustoodete eksporditulu ebakindlusest tulenevat kahjulikku mõju.
V lisas osutatud vahendite eraldamisel võetakse arvesse ÜMTde majanduse sõltuvust eelkõige põllumajandus- ja mäetööstustoodete ekspordist. Sellega seoses tehakse I lisas loetletud isoleeritud ÜMTdele soodustusi V lisas loetletud kriteeriumide alusel.
3. Lisavahendeid antakse käesoleva otsuse V lisas sätestatud toetusmehhanismi eeskirjade kohaselt.
4. Liit annab toetust ka turumajanduslikele kindlustuskavadele, mis on ette nähtud ÜMTde kaitsmiseks eksporditulu kõikumiste eest.
Artikkel 83
Abi kavandamine
1. Käesolevas otsuses sätestatud programmikohast abi antakse vastavalt programmidokumendile.
2. Programmidokumendis võib arvesse võtta territoriaalseid arengukavasid ja kavasid, mis põhinevad ÜMTde ja seotud liikmesriikide kokkuleppel.
3. Artikli 10 kohaselt vastutavad strateegia, prioriteetide ja korra väljatöötamise eest eelkõige asjaomase ÜMT ametiasutused, kes töötavad programmidokumendid välja koostöös komisjoni ja seotud liikmesriigiga.
4. ÜMT ametiasutuste ülesanne on:
a)
koostöökava aluseks olevate prioriteetide kindlaksmääramine ning
b)
projektide ja programmide ettepanekute väljatöötamine ja nende esitamine komisjonile läbivaatamiseks.
Artikkel 84
Programmidokumendi väljatöötamine, hindamine ja heakskiitmine
1. ÜMTde pädevate asutuste territoriaalne või piirkondlike programmide puhul piirkondlik eelarvevahendite käsutaja valmistab ette programmidokumendi ettepaneku, tehes seda pärast konsultatsioone võimalikult paljude sidusrühmadega ning tuginedes omandatud kogemustele ja parimatele tavadele.
2. Iga programmidokumendi ettepanekut kohandatakse vastavalt iga ÜMT vajadustele ja eripärale. Ettepanekus esitatakse liidu rahastamise põhivaldkond või põhivaldkonnad, konkreetsed eesmärgid, oodatavad tulemused, tulemusnäitajad, mille alusel seda hinnatakse, ning rahaeraldise suunav jaotus. Ettepanekuga edendatakse omavastutust koostööprogrammide eest.
3. ÜMTd, asjaomased liikmesriigid ja komisjon vahetavad programmidokumendi ettepaneku üle arvamusi alates programmitöö protsessi varasest etapist ning selle eesmärgiks on edendada oma koostöötegevuste vastastikust täiendavust ja kooskõla.
4. Komisjon hindab programmidokumendi ettepanekut, et teha kindlaks, kas see sisaldab kõiki nõutavaid elemente ning kas see on kooskõlas käesoleva otsuse ja liidu asjaomaste poliitikate eesmärkidega. Komisjon konsulteerib programmidokumendi ettepaneku suhtes Euroopa Investeerimispangaga.
5. ÜMTd esitavad kogu vajaliku teabe, sealhulgas teostatavusuuringute tulemused, et muuta komisjoni poolt läbi viidava programmidokumendi ettepaneku hindamine võimalikult tulemuslikuks.
6. ÜMT ametiasutused ja komisjon vastutavad ühiselt programmidokumendi heakskiitmise eest. Komisjon kiidab programmidokumendi heaks pärast artiklis 86 sätestatud menetluse teostamist.
Artikkel 85
Rakendamine
1. Komisjon võtab programmidokumendi kohase rahastamisotsuse vastu vastavalt standarditele, mis on sätestatud 11. EAFi suhtes kohaldatavas finantsmääruses, ning järgides artiklis 87 sätestatud menetlust.
2. Komisjon rakendab 11. EAFist ÜMT-le ette nähtud vahendeid mis tahes viisil, mis on sätestatud 11. EAFi suhtes kohaldatavas finantsmääruses, ning vastavalt käesolevas otsuses ja selle rakendusmeetmetes sätestatud tingimustele. Sel eesmärgil sõlmib komisjon rahastamislepingud ÜMTde asjaomaste ametiasutustega.
3. ÜMT ametiasutuste ülesanne on:
a)
lepingute ettevalmistamine, läbirääkimine ja sõlmimine;
b)
projektide ja programmide rakendamine ja juhtimine ning
c)
projektide ja programmide haldamine ning nende jätkusuutlikkuse tagamine.
4. ÜMT asjaomased ametiasutused ja komisjon vastutavad ühiselt järgmiste ülesannete eest:
a)
pakkumistes ja lepingute sõlmimises osalemise tingimuste võrdsuse tagamine;
b)
projektide ja programmide mõju ja tulemuste jälgimine ja hindamine ning
c)
projektide ja programmide nõuetekohase, kiire ja tõhusa täitmise tagamine.
5. Arvamuste vahetamise lihtsustamise eesmärgil korraldatakse vähemalt kord aastas tehnilised kohtumised, milles osalevad territoriaalsed eelarvevahendite käsutajad, asjaomased liikmesriigid ja programmitöös osalevad komisjoni esindajad; sel eesmärgil kasutatakse eelkõige kaasaegseid tehnoloogiaid või laiendatakse võimaluse korral ÜMTde ja liidu vahelist dialoogifoorumit.
6. 11. EAFist rahastatavaid tegevusi võib rakendada paralleelse või kaasrahastamise abil, tingimusel et järgitakse 11. EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse sätteid.
Artikkel 86
Territoriaalsed ja piirkondlikud eelarvevahendite käsutajad
1. Iga ÜMT valitsus nimetab ametisse territoriaalse eelarvevahendite käsutaja, kes esindab teda kõigis tegevustes, mida rahastatakse 11. EAFi vahenditest, mida haldavad komisjon ja Euroopa Investeerimispank. Territoriaalne eelarvevahendite käsutaja nimetab ametisse ühe või mitu asetäitjat, kes asendavad teda ajal, mil ta ei ole võimeline oma ülesandeid täitma, ning teavitab komisjoni ametisse nimetatud asetäitjatest. Kui on täidetud institutsionaalse suutlikkuse ja usaldusväärse finantsjuhtimise osas seatud tingimused, võib territoriaalne eelarvevahendite käsutaja delegeerida asjaomaste programmide ja projektide rakendamisega seotud ülesannete täitmise organile, mis on ÜMT pädeva asutuse siseselt selle eest vastutav. Territoriaalne eelarvevahendite käsutaja teavitab komisjoni eelnevalt sellistest delegeerimistest.
Kui komisjon saab teada probleemidest 11. EAFi vahendite haldamisega seotud menetlustes, võtab ta koos territoriaalse eelarvevahendite käsutajaga kõik vajalikud meetmed olukorra parandamiseks. Territoriaalne eelarvevahendite käsutaja on rahaliselt vastutav üksnes talle delegeeritud täitevvolituste täitmise eest.
Kui 11. EAFi vahendeid hallatakse kaudselt ning juhul, kui komisjon ei anna täiendavaid volitusi, teeb territoriaalne eelarvevahendite käsutaja järgmist:
a)
vastutab koordineerimise, programmitöö, koostöö elluviimise korrapärase järelevalve ja läbivaatamise eest ning abiandjatega tegevuse koordineerimise eest;
b)
vastutab tihedas koostöös komisjoniga programmide ja projektide väljatöötamise, esitamise ja hindamise eest.
2. Kui 11. EAFi vahendeid hallatakse kaudselt ning juhul, kui komisjon ei anna täiendavaid volitusi, tegutseb asjaomane territoriaalne eelarvevahendite käsutaja avaliku sektori hankijana selliste programmide puhul, mida rakendatakse pakkumuste või projektikonkursside abil; seejuures teostab komisjon tema üle eelnevat kontrolli.
3. Territoriaalne eelarvevahendite käsutaja võtab tegevuste elluviimise ajal vastu otsuseid järgmistes küsimustes, järgides seejuures komisjoni teavitamise nõuet:
a)
programmide ja projektide tehnilised kohandused ja muudatused üksikasjades, kui need ei mõjuta vastuvõetud tehnilist lahendust ja jäävad rahastamislepingus sätestatud kohandusteks jäetud varu piiresse;
b)
mitut üksust hõlmavate kavade või projektide rakenduskoha muutused, kui need on tehniliselt, majanduslikult või sotsiaalselt põhjendatud;
c)
viiviste kehtestamine või nendest vabastamine;
d)
garantiikohustustest vabastamine;
e)
allhanke kasutamine;
f)
tingimusel, et komisjon on ajutise heakskiitmise kinnitanud; kiidab lõplikult heaks asjaomased protokollid ja viibib vajaduse korral lõplikul heakskiitmisel kohal ning seda eelkõige juhul, kui ajutisel heakskiitmisel esitatud reservatsioonide ulatus tingib vajaduse teha märkimisväärses mahus lisatööd; lisaks värbab territoriaalne eelarvevahendite käsutaja nõustajaid ja teisi tehnilise abi eksperte.
4. Piirkondlike programmide puhul nimetavad osalevate ÜMTde asutused ametisse piirkondliku eelarvevahendite käsutaja ning teevad sel eesmärgil valiku artiklis 11 osutatud koostöös osalejate seast. Piirkondliku eelarvevahendite käsutaja ülesanded vastavad mutatis mutandis territoriaalse eelarvevahendite käsutaja ülesannetele.
Artikkel 87
EAF-ÜMT komitee
1. Komisjoni abistab vajadusel 11. EAFi käsitleva sisekokkuleppega moodustatud komitee.
2. Käesoleva otsusega talle antud volituste kasutamisel nimetatakse komiteed „EAF-ÜMT komiteeks”. EAF-ÜMT komitee suhtes kehtib 11. EAFi sisekokkuleppes ette nähtud komitee töökord ja 11. EAFi suhtes kohaldatav rakendusmäärus. Kuni kõnealuse rakendusmääruse jõustumiseni kohaldatakse menetlusi, mis on sätestatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 617/2007 (8).
3. Komitee keskendab oma töö ÜMTde ja piirkondliku koostöö sisulistele probleemidele. Komitee jälgib programmidokumentide rakendamise sidusust, koordineerimist ja vastastikust täiendavust.
4. Komitee esitab oma arvamuse:
a)
programmidokumentide eelnõude ja nende muudatuste kohta ning
b)
otsuse käesoleva osa rakendamiseks vastu võetud rahastamisotsuste kohta.
Artikkel 88
Liidu delegatsioonide roll
1. Kui liitu esindab delegatsiooni juhi juhitav ELi delegatsioon, kohaldatakse eelarvevahendite käsutajate ja peaarvepidajate suhtes edasivolitamise alusel 11. EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse sätteid.
2. Territoriaalne eelarvevahendite käsutaja ja/või piirkondlik eelarvevahendite käsutaja teevad tihedat koostööd delegatsiooni juhiga, kes on asjaomastes ÜMTdes peamine kontaktisik erinevatele koostöös osalejatele.
Artikkel 89
Eeskirjad kodakondsuse kohta ja päritolureeglid seoses riigihangete, toetuste ja muude ÜMTdele abi määramise menetlustega
1. Üldised toetuskõlblikkuse eeskirjad
a)
Käesoleva otsuse alusel kolmandate isikute heaks rahastatavate meetmetega seotud hankelepingute, toetuste ja muu abi määramise menetlustes võivad osaleda kõik füüsilised isikud, kes on lõikes 2 määratletud toetuskõlblike riikide või territooriumite kodanikud, ning kõik juriidilised isikud, mis on asutatud lõikes 2 määratletud toetuskõlblikes riikides või toetuskõlblikel territooriumitel, ning rahvusvahelised organisatsioonid.
b)
Meetmete puhul, mida partneriga või muu abiandjaga ühiselt kaasrahastatakse või rakendatakse eelarve täitmise kaudu koostöös liikmesriigiga või komisjoni loodud usaldusfondi kaudu, on samuti toetuskõlblikud sellised riigid, kes on toetuskõlblikud nimetatud partneri, muu abiandja või liikmesriigi eeskirjade alusel või kes on sellistena määratletud usaldusfondi asutamisaktis.
Kui meedet rakendatakse volitatud asutuse, st liikmesriigi või tema asutuse, Euroopa Investeerimispanga või rahvusvahelise organisatsiooni või selle asutuse kaudu, käsitatakse samuti toetuskõlblikuna kõiki selle volitatud asutuse eeskirjade kohaselt toetuskõlblikke füüsilisi ja juriidilisi isikuid, nagu on määratud kindlaks meedet kaasrahastava või rakendava asutusega sõlmitud lepingus.
c)
Meetmete puhul, mida rahastatakse käesoleva otsuse alusel ja lisaks sellele veel mõnest välistegevuse rahastamisvahendist, sealhulgas koostööleping ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000 (9) ning mida on viimati muudetud Ouagadougous 22. juunil 2010, (10) võib kõnealuse meetme jaoks toetuskõlblikuna käsitada asjaomase rahastamisvahendi alusel kindlaks määratud riike.
Ülemaailmset, piirkondlikku või piiriülest laadi meetmete puhul, mida rahastatakse käesoleva otsuse alusel, võivad selliste meetmete rakendamises osaleda füüsilised ja juriidilised isikud, kes on pärit meetmega hõlmatud riikidest, territooriumidelt ja piirkondadest.
d)
Hankelepingu või käesoleva otsuse alusel rahastatava toetuslepingu alusel tehtavad tarned peavad pärinema toetuskõlblikust riigist või toetuskõlblikult territooriumilt. Tehtavad tarned võivad siiski pärineda mis tahes riigist või territooriumilt, kui nende maksumus jääb konkureeriva läbirääkimistega menetluse kasutamist nõudvast künnisest allapoole. Käesoleva artikli kohaldamisel on mõiste „päritolu” määratletud nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 (11) artiklitega 23 ja 24 ning liidu teiste õigusaktidega, millega reguleeritakse mittesooduspäritolu.
e)
Käesoleva artikli sätteid ei kohaldata ja need ei tekita kodakondsusega seotud piiranguid füüsiliste isikute suhtes, kes töötavad toetuskõlbliku töövõtja või, kui see on asjakohane, alltöövõtja juures või on sõlminud temaga muu seadusliku lepingu.
f)
Käesoleva artikli kohaselt kindlaks määratud toetuskõlblikkust võib piirata taotlejate kodakondsuse, asukoha või olemuse põhjal, kui seda nõuavad meetme laad ja eesmärgid ning see on vajalik meetme tõhusaks rakendamiseks.
g)
Lepingu saanud füüsilised ja juriidilised isikud järgivad asjaomaseid keskkonnaalaseid õigusakte, sealhulgas mitmepoolseid keskkonnalepinguid ja rahvusvahelisel tasandil kokku lepitud tööõiguse põhireegleid.
2. Käesoleva otsuse alusel on toetuskõlblikud järgmistest riikidest ja territooriumitelt pärit pakkujad, taotlejad ja kandidaadid:
a)
liikmesriigid, kandidaatriigid ja liidu tunnustatud potentsiaalsed kandidaatriigid ning Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigid;
b)
ÜMTd;
c)
Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) arenguabi komitee ametliku arenguabi saajate nimekirjas olevad arengumaad ja territooriumid, mis ei kuulu G20 riikide hulka;
d)
riigid, mille puhul komisjon on kehtestanud vastastikuse juurdepääsu välisabile. Vastastikuse juurdepääsu võib vähemalt ühe aasta pikkuseks piiratud ajaks anda juhul, kui riik loeb võrdsetel tingimustel toetuskõlblikuks liidust pärit üksused ning ÜMTdest pärit üksused;
e)
OECD liikmesriigid lepingute puhul, mida rakendatakse mõnes vähim arenenud riigis;
f)
kui sellest on menetlusdokumentides eelnevalt teatatud, siis:
i)
riigid, kellel on abisaajate naaberriikidega traditsioonilised majandus-, kaubandus- või geograafilised sidemed;
ii)
kõik riigid, kui tegemist on hädaolukorraga või kui tooted ja teenused ei ole toetuskõlblike riikide turul kättesaadavad.
3. Komisjon võib nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel lugeda toetuskõlblikeks pakkujad, taotlejad ja kandidaadid, kes ei ole pärit toetuskõlblikest riikidest, või mittekõlblikku päritolu kaubad, kui toetuskõlblikkuse eeskirjad muudaksid projekti, programmi või meetme elluviimise võimatuks või üleliia keeruliseks.
4. Koostöös rakendatavate meetmete puhul on asjaomasel liikmesriigil, kellele komisjon on delegeerinud rakendusülesanded, õigus komisjoni nimel lubada osaleda teistest riikidest pärit pakkujaid, taotlejaid ja kandidaate, õigus lubada kaupu, mis pärinevad teistest riikidest lõike 2 punkti f tähenduses, ning lugeda toetuskõlblikeks pakkujad, taotlejad ja kandidaadid, kes ei ole pärit toetuskõlblikest riikidest lõike 3 tähenduses, või mittekõlblikku päritolu kaubad lõike 1 punkti d tähenduses.
Artikkel 90
Liidu finantshuvide kaitse ja finantskontroll
1. Komisjon astub vajalikke samme tagamaks, et käesoleva otsuse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse liidu finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu tõkestustegevuse, tõhusa kontrolli ja alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ning vajaduse korral tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega.
2. Komisjonil ja kontrollikojal on õigus auditeerida dokumentide põhjal ja kohapeal kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, keda on rahastatud liidu vahenditest.
Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) võib korraldada sellise rahastamisega otseselt või kaudselt seotud ettevõtjate tööruumides kohapealseid kontrolle, mis peavad toimuma nõukogu määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (12) sätestatud korras ning mille eesmärk on teha kindlaks, kas toetuslepingu, toetuse andmise otsuse või liidu eelarvest rahastamise lepinguga seoses esineb pettust, korruptsiooni või mis tahes muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust.
Ilma et see piiraks esimese ja teise lõigu kohaldamist, antakse kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud lepingutega, toetuslepingutega ja toetuse määramise otsustega, samuti käesoleva otsuse rakendamisest tulenevate lepingutega, komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile kooskõlas asjakohase EAFi finantsmäärusega sõnaselgelt õigus selliseks auditeerimiseks ja kohapealseks kontrolliks.
3. Asjaomasel ÜMT-l lasub peavastutus liidu vahendite finantsjärelevalve eest. Finantsjärelevalve kooskõlastatakse vajaduse korral seotud liikmesriigiga, ning see toimub kooskõlas asjakohaste siseriiklike õigusaktidega.
4. Komisjoni ülesanne on:
a)
tagada, et asjaomasel ÜMT-l on haldus- ja kontrollisüsteemid, mis kindlustavad liidu vahendite nõuetekohase ja tõhusa kasutamise, ning et need süsteemid toimivad nõuetekohaselt, ning
b)
eeskirjade eiramise korral esitada soovitused või nõudmised võtta parandusmeetmeid, et eiramine lõpetada ja kõrvaldada juhtimises avastatud puudujäägid.
5. Komisjon, ÜMT ja vajaduse korral ka seotud liikmesriik kohtuvad halduskorra kohaselt igal aastal või korra kahe aasta jooksul kavade, meetodite ja kontrolli rakendamise koordineerimiseks.
6. Finantskorrektsioonide puhul:
a)
vastutab finantsrikkumiste avastamise ja kõrvaldamise eest kõigepealt asjaomane ÜMT;
b)
võtab komisjon meetmed, et vähendada või tühistada programmidokumendi rahastamisotsusele vastava ülderaldise järelejäänud osa, kui asjaomase ÜMT tegevuses esineb puudusi, mida ÜMT ei suuda parandada, ja kui lepituskatsed ei anna tulemusi.
Artikkel 91
Järelevalve, hindamine, läbivaatamisprotsess ja aruandlus
1. Rahanduskoostöö peab olema piisavalt paindlik, et tagada meetmete pidev kooskõla käesoleva otsuse eesmärkidega ja võtta arvesse kõiki muutusi asjaomase ÜMT majanduse olukorras, prioriteetides ning eesmärkides, eelkõige programmidokumendi erakorralise läbivaatamise abil.
2. Läbivaatamise võib algatada komisjon või see võib toimuda asjaomase ÜMT taotlusel ja pärast komisjonipoolset heakskiitmist.
3. Komisjon jälgib 11. EAFi alusel ÜMTdele antava finantsabi rakendamisel tehtud edusamme ja esitab nõukogule alates 2015. aastast igal aastal aruande liidu rahalise abi rakendamise ja tulemuste ning võimaluse korral peamiste tagajärgede ja mõju kohta. Aruanne saadetakse ka Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele.
4. Lõikes 3 osutatud aastaaruandes esitatakse teave eelmisel aastal rahastatud meetmete, järelevalve ja hindamise tulemuste ning asjaomaste partnerite kaasamise kohta ning samuti 11. EAFi kulukohustuste ja maksete täitmise kohta. Aastaaruandes hinnatakse abi tulemusi, kasutades võimalikult suures ulatuses konkreetseid ja mõõdetavaid näitajaid. Aastaaruandes kajastatakse peamisi saadud õppetunde ja varasemate aastate hindamistes toodud soovituste järelmeetmeid.
4. Peatükk
Toetuskõlblikkuse põhimõtted
Artikkel 92
Territoriaalse rahastamise tingimused
1. ÜMTde ametiasutused võivad saada käesolevas otsuses sätestatud rahalist abi.
2. Asjaomase ÜMT ametiasutuste nõusolekul võib käesolevas otsuses sätestatud rahalist abi anda ka järgmistele üksustele ja organitele:
a)
ÜMTde, nende piirkondade ja/või kohalikud avalik-õiguslikud või avaliku sektori osalusega asutused, ministeeriumid või kohalikud asutused ja eelkõige nende finantsasutused ja arengupangad;
b)
ÜMTde ja piirkondlike rühmade ettevõtjad;
c)
liikmesriigi ettevõtjad, et nad saaksid lisaks oma panusele tegelda tootmisega mõne ÜMT territooriumil;
d)
ÜMT ja liidu finantsvahendajad, kes soodustavad ja rahastavad erainvesteeringuid ÜMTdes, ning
e)
ÜMTdest või liidust pärinevad detsentraliseeritud koostöös osalejad ja muud valitsusvälised osalejad, et võimaldada neil ÜMTdes detsentraliseeritud koostöö raames ellu viia majandus-, kultuuri-, sotsiaal- ja haridusprojekte ja -kavasid artikli 12 kohaselt.
Artikkel 93
Piirkondliku rahastamise toetuskõlblikkus
1. Piirkondlikke eraldisi nähakse ette meetmetele, millest saab kasu ja millesse on kaasatud:
a)
kaks või enam ÜMTd sõltumata nende asukohast;
b)
üks või mitu ÜMTd ja üks või mitu ELi toimimise lepingu artiklis 349 osutatud äärepoolseimat piirkonda;
c)
üks või mitu ÜMTd ja üks või mitu naaberriiki, mis võivad, kuid ei tarvitse olla AKV riigid;
d)
üks või mitu ÜMTd ja äärepoolseimat piirkonda ning üks või mitu AKV riiki või muud riiki;
e)
kaks või enam piirkondlikku organit, mille liikmeteks on ÜMTd;
f)
üks või mitu ÜMTd ja piirkondlikku organit, mille liikmeteks on ÜMTd, AKV riigid või üks või mitu äärepoolseimat piirkonda;
g)
ÜMTd ja liit tervikuna või
h)
üks või mitu üksust, asutust või muud organit vähemalt ühest ÜMTst, kes on vastavalt artiklile 8 ETKRi liikmed, üks või mitu äärepoolseimat piirkonda ning üks või mitu AKV riikide hulka kuuluvat ja/või AKV riikide hulka mittekuuluvat naaberriiki.
2. AKV riikide, äärepoolseimate piirkondade ja muude riikide osalemist rahastatakse lisaks vahenditele, mis on ÜMTdele ette nähtud käesoleva otsuse alusel.
3. AKV riikide, äärepoolseimate piirkondade ja muude riikide osalemine käesoleva otsuse alusel ellu viidavates programmides nähakse ette ainult niivõrd, kuivõrd:
a)
projektid ja kavad, mida rahastatakse vastavalt koostöö mitmeaastasele finantsraamistikule, keskenduvad ÜMT-le;
b)
liidu rahastamisvahendite raames kehtivad samaväärsed eeskirjad ning
c)
järgitakse proportsionaalsuse põhimõtet.
4. Asjakohased meetmed, eelkõige lihtsustatud mehhanismide kasutamine selliste projektide ühisjuhtimisel, võimaldavad EAFist ja liidu üldeelarvest ette näha võrdses ulatuses vahendeid ÜMTde, AKV riikide, äärepoolseimate piirkondade ja muude riikide vaheliste koostööprojektide rahastamiseks.
Artikkel 94
Liidu programmidest rahastamise tingimused
1. Artiklis 50 määratletud ÜMTde füüsilised isikud ja asjakohastel juhtudel ka ÜMTde asjaomased riiklikud ja/või eraõiguslikud organid ja institutsioonid võivad osaleda liidu programmides ja kasutada nende programmide pakutavat rahastamist vastavalt programmi eeskirjadele ja eesmärkidele ning vajaduse korral ka seotud liikmesriigi suhtes kohaldatavale korrale.
2. ÜMTd võivad abi saada ka liidu ja teiste riikide vahelise koostöö programmidest, eelkõige arengumaadega tehtava koostöö programmidest vastavalt nimetatud programmide eeskirjadele, eesmärkidele ja korrale.
3. Komisjon esitab EAF-ÜMT komiteele aruandeid ÜMTde osalemise kohta liidu programmides, tuginedes ÜMTde esitatavates rakendamise aastaaruannetes sisalduvale teabele ja muule kättesaadavale teabele.
VIIES OSA
LÕPPSÄTTED
Artikkel 95
Volituste delegeerimine komisjonile
Komisjonile antakse volitus võtta artiklis 96 ette nähtud korras vastu delegeeritud õigusakte, millega muudetakse VI lisa liiteid vastavalt tehnoloogia arengule ja tollialastes õigusaktides tehtud muudatustele.
Artikkel 96
Delegeeritud volituste rakendamine
1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2. Artiklis 95 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 1. jaanuarist 2014. Hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase perioodi lõppu esitab komisjon delegeeritud volituste kohta aruande. Volituste delegeerimine pikeneb vaikimisi samadeks ajavahemikeks, välja arvatud juhul, kui nõukogu avaldab pikendamisele vastuseisu vähemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppu.
3. Nõukogu võib artiklis 95 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. Otsus ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
4. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle nõukogule teatavaks.
5. Artikli 95 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et ta ei esita vastuväiteid. Nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.
Artikkel 97
Staatuse muutumine
Nõukogu, toimides vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 203, otsustab teha käesolevasse otsusesse vajalikud muudatused, kui:
a)
ÜMT iseseisvub:
b)
ÜMT lõpetab assotsieerimissuhte;
c)
ÜMT muutub äärepoolseimaks piirkonnaks;
d)
äärepoolseim piirkond muutub ÜMTks.
Artikkel 98
Kehtetuks tunnistamine
Nõukogu otsus 2001/822/EÜ tunnistatakse käesolevaga kehtetuks.
Viiteid kehtetuks tunnistatud otsusele käsitatakse viidetena käesolevale otsusele.
Artikkel 99
Jõustumine
Käesolev otsus jõustub 1. jaanuaril 2014.
VI lisa kohaldatakse vastavalt VI lisa artiklile 65.
Brüssel, 25. november 2013