РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 360/2014 НА КОМИСИЯТА
от 9 април 2014 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на феросилиций с произход от Китайската народна република и Русия след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 11, параграфи 2, 5 и 6 от него,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След антидъмпингово разследване („първоначалното разследване“) с Регламент (ЕО) № 172/2008 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на феросилиций (FeSi), понастоящем класиран в кодове по КН 7202 21 00, 7202 29 10 и 7202 29 90, с произход от Китайската народна република (КНР), Египет, Казахстан, бившата югославска република Македония и Русия („окончателните антидъмпингови мерки“).
(2)
Мерките бяха под формата на адвалорно мито, определено на 31,2 % върху вноса от КНР, с изключение на Erdos Xijin Kuangye Co. (15,6 %) и Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co. (29,0 %); 18,0 % върху вноса от Египет, с изключение на Egyptian Ferroalloys Co. (15,4 %); 33,9 % върху вноса от Казахстан; 5,4 % върху вноса от бившата югославска република Македония, и 22,7 % върху вноса от Русия, с изключение на Bratsk Ferroalloy Plant (17,8 %).
(3)
С Регламент за изпълнение (ЕС) № 1297/2009 на Съвета (3) бе отменено антидъмпинговото мито, наложено с Регламент (ЕО) № 172/2008, върху вноса на FeSi с произход от бившата югославска република Македония.
(4)
На 30 ноември 2009 г. Европейската комисия („Комисията“) получи искане за частично междинно преразглеждане („междинното преразглеждане“) съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент, подадено от производител износител от Русия - Joint Stock Company Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant, и свързаното с него дружество Joint Stock Company Kuznetsk Ferroalloy Works („Руската група“). С Регламент (ЕС) № 60/2012 (4) Съветът прекрати частичното междинно преразглеждане на основание, че няма достатъчно доказателства за дълготрайния характер на промяната в обстоятелствата. По-специално Руската група не доказа, че ценовото ѝ поведение е с дълготраен характер. Поради тази причина установеният при първоначалното разследване дъмпингов марж за Руската група не бе изменен. На същото основание бе отхвърлено предложението за гаранция, направено от Руската група.
2. Искане за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(5)
След публикуване на известие за предстоящото изтичане на срока на действие (5) на действащите окончателни антидъмпингови мерки на 28 ноември 2012 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на посочените мерки в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от Euroalliages („заявителя“) от името на производителите, представляващи повече от 25 % от общото производство на FeSi в Съюза.
(6)
Искането касаеше следните две държави: КНР и Русия.
(7)
Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно би довело до продължаване или повторно възникване на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(8)
Като установи след консултация с Консултативния комитет, че са налице достатъчно доказателства, даващи основание за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, на 28 февруари 2013 г. Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (6) („известието за започване на преразглеждане“), че започва преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Разследване
4.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(9)
Разследването относно продължаването или повторното възникване на дъмпинга обхвана периода от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността от продължаване или повторно възникване на вреда, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до 31 декември 2012 г. („разглеждания период“).
4.2. Страни, засегнати от разследването
(10)
Комисията официално уведоми заявителите, другите известни производители от Съюза, производителите износители от КНР и Русия, несвързаните вносители, ползвателите, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на страните износителки за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. Заинтересованите страни получиха възможност да изложат позициите си писмено и да поискат провеждането на изслушване в рамките на срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(11)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има конкретни причини, поради които следва да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност.
(12)
Предвид очевидно големия брой производители износители в КНР и несвързани вносители в Съюза, имащи отношение към разследването, в известието за започване на преразглеждането се предвиждаше изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване на преразглеждане.
(13)
Като се има предвид, че само един производител износител от КНР предостави информацията, поискана в известието за започване на процедурата, и изрази готовността си да съдейства на Комисията, бе взето решение да не се използва извадка от производители износители от КНР. След като получи въпросника, производителят износител реши да не съдейства по-нататък. Поради тази причина се счита, че нито един производител износител от КНР не е съдействал на разследването.
(14)
По отношение на Русия всички известни руски производители бяха поканени да съдействат на разследването, а именно Bratsk Ferroalloy Plant, Serov Ferroalloy Plant, NLMK и Руската група. Само един от тях - Руската група, оказа съдействие на Комисията в хода на разследването в рамките на преразглеждането.
(15)
По отношение на несвързаните вносители не бе получен отговор на въпросника. Поради тази причина се счита, че нито един несвързан вносител в Съюза не е съдействал на разследването.
(16)
Отговори на въпросниците представиха шест от седемте известни производители на FeSi в Съюза. Предвид сравнително ограничения брой производители от Съюза в хода на разследването в рамките на преразглеждането не бе предвидено изготвянето на извадка.
(17)
Бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества:
а)
Производители от Съюза:
FERROATLANTICA Group:
Ferroatlantica S.L. - Madrid, Испания
Ferropem - Chambery, Франция
HUTA LAZISKA S.A. - Laziska Gorne, Полша
OFZ a.s. - Istebne, Словакия
TDR LEGURE d.o.o. - Ruse, Словения
VARGON ALLOYS A.B. - Vargon, Швеция
б)
Потребители от Съюза:
Aperam SA - Люксембург
Ugitech - Ugine, Франция
в)
Производител износител от Русия:
Руската група:
JSC Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant („JSC CHEMK“) - Chelyabinsk, Русия
JSC Kuznetsk Ferroalloy Works („JSC KF“) - Novokuznetsk, Русия
RFA International LP („RFAI“) - Mishawaka, САЩ
г)
Производители в държавата аналог:
Elkem AS, Oslo, Норвегия
FESIL Rana Metall AS, Trondheim, Норвегия
Finnfjord AS, Finnsnes, Норвегия.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(18)
Разглежданият продукт е FeSi, понастоящем класиран в кодове по КН 7202 21 00, 7202 29 10 и 7202 29 90, с произход от КНР и Русия.
(19)
FeSi се произвежда чрез редукция на кварца в електродъгови пещи с помощта на въглеродсъдържащи продукти. Това е енергоемък процес. FeSi се продава под формата на късове, гранули или на прах и има различни качества в зависимост от съдържанието на силиций и на примеси (напр. алуминий). Счита се за продукт с висока чистота, ако съдържанието на силиций е над или равно на 70 %. Ако съдържанието на силиций е между 55 % и 70 %, се счита за продукт със средна чистота и съответно - с ниска чистота, ако съдържанието на силиций е по-ниско от 55 %. Разглежданият продукт се използва основно като окислител и легиращ елемент в черната металургия.
2. Сходен продукт
(20)
FeSi, който се произвежда и продава в Съюза от промишлеността на Съюза, и FeSi, който се произвежда и продава в Норвегия („държавата аналог“) - като държава с непазарна икономика КНР не е разследвана в хода на настоящето разследване - имат по същество същите физически и химически характеристики и същите основни употреби като FeSi, произвеждан в КНР и Русия и продаван за износ за Съюза. Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРЕНИЕ НА ДЪМПИНГА
(21)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе проучено дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повторно възникване на дъмпинга от двете засегнати държави.
ВНОС ОТ КНР
1. Предварителни бележки
(22)
Както е посочено в съображение 13 по-горе, нито един производител износител от КНР не е съдействал при разследването. Вследствие на това при липсата на съдействие от страна на производители износители от КНР цялостният анализ, включително изчисляването на дъмпинга, се основава на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент.
(23)
Поради тази причина вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга бе оценена с помощта на искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съчетание с други източници на информация, като например търговската статистика за вноса и износа (Евростат и данни за китайския износ), както и друга общественодостъпна информация.
(24)
Липсата на съдействие се отрази на сравнението на нормалната стойност с експортната цена на различните видове на продукта. Както е обяснено в съображение 30 по-долу, бе сметнато за целесъобразно нормалната стойност, както и експортната цена да се определят в световен мащаб, а именно въз основа на един-единствен продукт, в съответствие с член 18 от основния регламент.
(25)
В съответствие с член 11, параграф 9 от основния регламент бе следвана същата методология, която е била приложена за определяне на дъмпинга при първоначалното разследване, както във всеки случай, при който се установи, че няма промяна в обстоятелствата.
2. Дъмпинг на вноса през РПП
2.1. Определяне на нормалната стойност
(26)
В известието за започване на преразглеждане Комисията прикани всички заинтересовани страни да коментират предложението ѝ да използва Норвегия като трета държава с пазарна икономика с цел да се определи нормалната стойност за КНР. Норвегия беше използвана като държава аналог при първоначалното разследване. При липсата на коментари по този въпрос от коя да е от страните бе заключено, че Норвегия следва да бъде избрана отново като държава аналог с цел да се определи нормалната стойност за КНР в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(27)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент най-напред бе проучено дали общият обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти от страна на съдействащите производители от Норвегия е бил представителен в сравнение с общия обем на продажбите за износ от КНР за Съюза, т.е. дали общият обем на тези продажби на вътрешния пазар е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите за износ на разглеждания продукт за Съюза. Въз основа на това бе установено, че продажбите на вътрешния пазар в държавата аналог са представителни.
(28)
Бе проучено също така дали продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като бе определен делът на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти през РПП.
(29)
По този начин нормалната стойност бе определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена цена на рентабилните продажби на вътрешния пазар през РПП.
2.2. Определяне на експортната цена
(30)
Както е посочено в съображение 24 по-горе, нито един производител износител от КНР не е съдействал при разследването. Поради тази причина експортната цена бе определена въз основа на най-добрата налична информация в съответствие с член 18 от основния регламент.
(31)
Съответните стойности за обема и цените на вноса бяха взети от базата данни на Евростат за вноса по трите кода по КН, изброени по-горе в съображение 18, вземайки предвид по този начин разликата в качеството. Като се има предвид, че бе сметнато за целесъобразно експортната цена да се определи въз основа на средната стойност, данните, получени за кодове по КН 7202 29 10 и 7202291090, бяха коригирани спрямо съдържанието на силиций на продукта с код по КН 7202 21 00. Това е методът, предложен в искането за преразглеждане, с цел общият обем на вноса да се изчисли въз основа на FeSi с чистота от 75 %. Обемът и цените на вноса по тези три кода по КН бяха обобщени и претеглени, така че да се получи една средна стойност.
(32)
Накрая, тази средна CIF цена на вноса бе коригирана с приспадане по-специално на разходите за транспорт, за да се получи цената на равнище франко завод. По този начин в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент продажната цена бе определена въз основа на платената или подлежаща на плащане цена според данните за вноса на Евростат.
2.3. Сравнение и корекции
(33)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена бе направено на базата на цена франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени и разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Предвид липсата на съдействие от страна на китайските производители износители бяха направени корекции по-специално с цел да се вземат предвид митата върху вноса въз основа на посочените в искането за преразглеждане данни.
2.4. Дъмпинг през РПП
(34)
Прилагането на горепосочения метод позволи да се установи, че дъмпинговият марж, изразен като процент от нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, е 165 %.
(35)
Трябва да се отбележи обаче, че общият обем на вноса на разглеждания продукт в Съюза се е свил рязко след налагането на първоначалните мерки, както и че посоченият по-горе дъмпингов марж е определен въз основа на ограничен обем на вноса (а именно по-малко от 2 500 тона през РПП).
(36)
Поради това с цел изчерпателност на анализа бе разгледано и ценовото поведение на китайските производители износители на трите най-важни пазари извън Съюза, а именно Япония, Южна Корея и Съединените американски щати (САЩ).
(37)
За тази цел екпортните цени на китайския износ за Япония, Южна Корея и САЩ бяха определени въз основа на данните за китайския износ. Сравнението им с определената по-горе нормална стойност също показа наличието на дъмпинг в диапазон от 86 % до 92 % в зависимост от страната на местоназначение.
3. Развитие на вноса, ако мерките бъдат отменени
3.1. Производствен капацитет в КНР
(38)
КНР е най-голямата държава производителка на FeSi в света. През РПП производственият ѝ капацитет се оценява на 10-11 милиона тона годишно. Следователно промишлеността на КНР е осъществявала дейност на около 50 % от производствения си капацитет. Това означава, че има текущ свободен капацитет от близо 5,5 милиона тона годишно, което се равнява на почти седем пъти общото потребление на Съюза. Въпреки този текущ свръхкапацитет и въз основа на информацията, предоставена от заявителя, изглежда, че капацитетът в КНР продължава да се увеличава, тъй като понастоящем се изграждат по-големи и по-ефективни пещи.
(39)
Няма доказателства за това, че нивото на потреблението на китайския вътрешен пазар или на пазара на трети държави би се увеличило значително, така че да компенсира увеличеното производство, в случай че свободният капацитет на китайските производители бъде използван.
3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(40)
След налагането на окончателните мерки през февруари 2008 г. вносът от КНР намалява постепенно до незначителни количества, които представляват по-малко от 1 % от потреблението на Съюза през РПП. След върха на вноса от около 330 400 тона през 2007 г., вносът намалява до по-малко от 2 500 тона през 2012 г. Въз основа на наблюдаваните ценови равнища обаче пазарът на ЕС за FeSi продължава да бъде привлекателен за китайския износ.
(41)
Както е посочено по-горе, в КНР има значителен производствен свръхкапацитет, което предполага силен стимул да се намерят алтернативни пазари, които да поемат този излишък от производствен капацитет. Поради няколко ограничения за износа, наложени от китайското правителство, обаче (а именно 25 % износно мито, 17 % неподлежащ на възстановяване ДДС и лицензи за износ) общият китайски износ е намалял от върховата стойност от 1,5 милиона тона през 2007 г. до едва 0,4 милиона тона през 2009 г. Независимо от това от 2010 г. насам се наблюдава покачване на износа като цяло и обемът на износа се увеличава до 0,8 милиона тона, а през 2013 г. е оценен на 0,7 милиона тона. Най-новите данни показват устойчиво равнище на износа, чийто обем надхвърля цялото потребление на Съюза.
(42)
Въпреки посочените ограничения за износ китайските производители са изнесли значителен обем на FeSi към световните пазари, които не са предмет на ограничения за внос (а именно Япония, Южна Корея и САЩ).
(43)
На пръв поглед азиатският пазар може да бъде алтернатива за усвояване на част от китайското свръхпроизводство. Според предоставената от заявителя информация обаче предвид неотдавнашното развитие на този пазар той може да се окаже по-малко привлекателен за износ от Китай.
(44)
Действително азиатският пазар ще бъде сериозно повлиян от влизането в експлоатация на две нови предприятия за FeSi в Малайзия (Pertama Ferroalloys и Sarawak Ferroalloys). Изчислено е, че считано от 2014 г. годишното производство на FeSi на Малайзия ще се увеличи с 420 000 тона, които ще бъдат реализирани в съседни държави в Югоизточна Азия, в частност Япония, която се нуждае от 600 000 тона FeSi годишно. Производството на производствените съоръжения в Малайзия ще се отрази отрицателно на китайския износ за Югоизточна Азия. Освен това японски производители на стомана и южнокорейски стоманодобивни предприятия вече са сключили споразумения за закупуване на значителни количества FeSi годишно от новите малайзийски производители, което затруднява навлизането на китайския износ на пазара.
(45)
В коментарите си относно оповестяването производителят износител твърди, че производството в Малайзия е надценено. След проверка този коментар бе сметнат за целесъобразен и поради тази причина производството в Малайзия бе коригирано на около 370 000 тона.
(46)
Поради тази причина се очаква допълнителното производство в Малайзия да увеличи конкуренцията на този вече задоволен пазар, където КНР и Русия понастоящем имат значителен пазарен дял.
(47)
Намаленото присъствие на китайски продукти на пазара на Съюза през РПП се дължи предимно на наложените от китайското правителство ограничения за износа, посочено в съображение 41 по-горе.
(48)
Цените на пазара на ЕС също ще спомогнат като притегателно средство, за да се усвои излишният капацитет на китайските производители. Действително средната цена на пазара на Съюза през 2012 г. е била поне толкова висока, колкото експортните цени на китайските производители за основните им държави на местоназначение (Япония, Южна Корея и САЩ), което подчертава още повече привлекателността на пазара на Съюза в бъдеще, когато продажбите за други местоназначения станат по-трудни.
(49)
Поради тази причина може да се заключи, че европейският пазар - един от най-големите в света, остава привлекателен за китайските производители.
4. Заключение относно вероятността от продължаване на дъмпинга
(50)
Наличният свободен капацитет в КНР и относително привлекателното ниво на цените на пазара на Съюза доведе до заключението, че е налице риск от увеличаване на китайския износ на разглеждания продукт, ако се допусне срокът на действие на действащите мерки да изтече.
(51)
Предвид настоящия и евентуалния свободен капацитет в КНР, знаейки, че пазарът на Съюза е един от най-големите в света, и тъй като се очаква китайският внос да упражни натиск в Югоизточна Азия, може да се заключи, че китайските износители вероятно ще увеличават своя износ за Съюза на дъмпингови цени, ако се допусне антидъмпинговите мерки да бъдат отменени.
ВНОС ОТ РУСИЯ
1. Предварителни бележки
(52)
Както е посочено в съображение 14 по-горе, само една група производители съдействаха при разследването. Бе установено обаче, че Руската група представлява значителна част от общото производство на Русия, т.е. около 78 % от общото производство на FeSi на Русия, както и че тя осъществява основната част на вноса на FeSi с произход от Русия в Съюза. Поради тази причина бе сметнато, че с цел да се оцени вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга трябва да се използва предоставената от Руската група информация в съчетание с други източници, като искането за преразглеждане и наличната търговска статистика за вноса (от Евростат).
(53)
С цел изчисляване на дъмпинговия марж за дружествата, които са част от Руската група, JSC CHEMK и JSC KF се разглеждат като свързани дружества по смисъла на член 143 от Митническия кодекс (7), също като при първоначалното разследване. Поради тази причина бе изчислен един дъмпингов марж за цялата група, като бе използвана следната методология: размерът на дъмпинга бе изчислен за всеки отделен производител износител, преди да се определи среднопретегленият дъмпингов марж за групата като цяло. Следва да се отбележи, че тази методология е различна от методологията, приложена в първоначалното разследване, когато изчисляването на дъмпинга бе направено чрез обобщаване на съответните данни за производството и продажбите на производствените единици. В прекратеното междинно преразглеждане е използвана различна методология. Промяната на методологията е обусловена от промяна на обстоятелствата, а именно промяната в корпоративната структура на групата, която позволява да се определят отделните производители в рамките на групата по отношение на продажбите и производството.
2. Дъмпинг на вноса през РПП
2.1. Определяне на нормалната стойност
(54)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент най-напред бе проучено дали общият обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти от страна на съдействащите производители износители е бил представителен в сравнение с общия обем на продажбите за износ за Съюза, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите за износ на разглеждания продукт за Съюза.
(55)
Бе проучено също така дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Това проучване бе направено за видовете на продукта, продавани от даден производител износител на вътрешния му пазар, за които бе констатирано, че са пряко сравними с вида на продукта, продаван за износ за Съюза. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта бяха сметнати за достатъчно представителни, когато общият обем на продажбите на този вид на продукта от производителя износител на вътрешния пазар на независими клиенти е представлявал най-малко 5 % от общия обем на продажбите на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза.
(56)
Бе проучено също така дали продажбите на вътрешния пазар на видовете на продукта могат да се разглеждат като извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено, като беше определен делът на рентабилните продажби на независими клиенти, реализирани на вътрешния пазар, за всеки изнасян вид на разглеждания продукт през РПП.
(57)
За видовете на продукта, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар на вида на продукта са били на стойност, по-висока от себестойността им, а среднопретеглената продажна цена на съответния вид е била равна на или по-висока от разходите за производство на единица продукция, нормалната стойност за всеки вид на продукта бе изчислена като среднопретеглена стойност на действителните цени на вътрешния пазар при всички продажби на въпросния вид, независимо дали тези продажби са били рентабилни.
(58)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на посочения вид е била по-ниска от разходите за производство на единица продукция, нормалната стойност беше определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност само на рентабилните продажби на вътрешния пазар на посочения вид през РПП.
(59)
Когато не е имало продажби на вътрешния пазар на конкретен вид на продукта и за видове на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар са били недостатъчни, нормалната стойност бе конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(60)
При конструирането на нормална стойност в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент размерът на разходите за продажба, общите и административните разходи (ПОАР) и размерът на печалбата, съгласно член 2, параграф 6 от основния регламент, беше определен въз основа на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт, реализирани при обичайни търговски условия от съдействащите производители износители, или въз основа на наличните факти.
2.2. Определяне на експортната цена
(61)
През РПП екпортните продажби на Руската група за Съюза са осъществени посредством свързаното ѝ дружество RFAI (свързан вносител), което извършва всички дейности по вноса на стоките, влизащи в свободно обращение в Съюза,т.е. дейностите на свързан вносител.
(62)
Поради тази причина износната цена бе установена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цените, на които внесените продукти са препродадени за първи път на независим купувач с необходимите корекции за всички разходи, направени между вноса и препродажбата, както и с разумни корекции за ПОАР, както и за печалбата. За тази цел бе използван процент за реалните ПОАР и при липса на нова информация от независими вносители относно реализираната печалба бе използван същият марж на печалба като приложения при първоначалното разследване, а именно 6 %.
(63)
Руската група твърди, че дружеството RFAI следва да бъде разглеждано като част от същия единен стопански субект (ЕСС), тъй като и двете дружества се контролират и управляват от едни и същи лица, както и действат като ЕСС. Следователно при определяне на експортните цени не следва да се прави приспадане на ПОАР и на печалбата на RFAI.
(64)
В рамките на корекцията съгласно член 2, параграф 9 за целите на конструиране на експортната цена е без значение дали Руската група и RFAI са в съдружие под формата на ЕСС.
(65)
Поради тази причина, тъй като експортните продажби на Руската група са осъществени посредством свързано дружество (RFAI), експортната цена трябваше да бъде коригирана с приспадане на разумен марж за ПОАР и печалбата, както е предвидено изрично по член 2, параграф 9 от основния регламент. На това основание твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(66)
Производителят износител повтори твърдението за съществуването на ЕСС и настоя, че това е попречило на корекциите за ПОАР и печалбата по член 2, параграф 9 от основния регламент. Той също така заяви, че дори ако корекциите са обосновани, експортната цена трябва да включва само свързаните с вноса разходи на RFAI, без всички ПОАР, свързани с износа на ЕСС. Последно, производителят износител изрази несъгласие относно констатацията, че в този случай не е налице ЕСС.
(67)
В рамките на конструирането на експортната цена по член 2, параграф 9 от основния регламент е без значение дали е налице ЕСС. Докато са изпълнени условията, определени в член 2, параграфи 1 и 9 от основния регламент, законосъобразността на корекциите по член 2, параграф 9 не е свързана със степента на контрол или интеграцията (8). Член 2, параграф 9 от основния регламент съдържа изискването Комисията да конструира, в някои случаи, експортната цена, както и да коригира тази конструирана експортна цена спрямо някои параметри, включително когато страните „се явяват съдружници“. Формулировката на член 2, параграф 9 от основния регламент е ясна, в смисъл че „се извършват корекции“ (добавено подчертаване на Комисията). Комисията провери дали RFAI е изпълнявала всички функции, обичайно изпълнявани от свързан вносител в ЕС. Действително RFAI участва активно в международната дейност на групата (обслужване на клиенти, логистика и график на доставките, закупуване на дълготрайни активи и основни суровини и т.н.). По този начин необходимите условия за корекция съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент бяха спазени и обосноваха извършването на корекции. Следователно се стигна до заключението, че корекциите са необходими въз основа на член 2, параграф 9 от основния регламент.
(68)
Производителят износител твърди, че според решението по дело Nikopolsky/Interpipe (9), ако износителят и свързаният търговец представляват ЕСС, не е разрешено да се извърши корекция на експортната цена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. Това твърдение е необосновано. Действително това съдебно решение касае корекция, която се извършва по силата на член 2, параграф 10, буква и), на номиналните комисиони, събирани от търговец, чиито функции са подобни на тези на агент, работещ на базата на комисиона. Поради това тази съдебна практика е без значение в настоящия случай, при който швейцарското дружество RFAI изпълнява всички функции, обичайно изпълнявани от свързан вносител. Съществуването на ЕСС няма същото въздействие върху корекциите по член 2, параграф 10 от основния регламент и върху исканите корекции по член 2, параграф 9 от посочения регламент. Още повече че страните нямат възможност да оспорват корекцията за разумен марж за ПОАР и за печалба. Такава корекция се прави в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, когато страните са свързани.
(69)
По отношение на обхвата на корекцията при отсъствие на относими доказателства, представени от производителя износител, твърдението относно частично приспадане на ПОАР и на печалбата не може да бъде прието. Корекциите по член 2, параграф 9 от основния регламент са тези, които позволяват да се конструира експортната цена в най-често срещаните случаи на съдружие. Общите ПОАР и печалбата не можеха да бъдат коригирани само частично, освен въз основа на информация, предоставена от производителя износител във връзка с разходите, и по-специално тези, които представляват специални разходи, направени между вноса и последващата препродажба в рамките на дейност, която не е пряко свързана с вноса на разглеждания продукт.
(70)
Руската група твърди също, че не следва да се прави приспадане на антидъмпинговото мито при изчисляването на експортната цена в съответствие с член 11, параграф 10 от основния регламент, тъй като митото е надлежно отразено в препродажните цени и производните от тях продажни цени в Съюза.
(71)
Разследването показа по-специално, че за 99 % от сделки, за които е докладвано, в препродажните цени на разглеждания продукт в Съюза не е отразено платеното мито. Поради тази причина може да се заключи, че антидъмпинговото мито не е било надлежно отразено в препродажните цени на Руската група. В резултат на това твърдението на Руската група не можеше да бъде прието и размерът на антидъмпинговите мита бе приспаднат при конструирането на експортната цена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент.
2.3. Сравнение и корекции
(72)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена бе направено на базата на цена франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(73)
Бяха направени корекции за транспортните разходи, разходите за застраховане, разходите по приключване на дейности и за обработка, разходите за кредит и комисиони, където беше приложимо и обосновано, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
2.4. Дъмпинг през РПП
(74)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент среднопретеглената нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена по видове на продукта на базата на цена франко завода за всеки съдействащ производител износител от Руската група.
(75)
Разглежданият производител износител направи няколко твърдения във връзка с изчисляването на дъмпинговия марж.
(76)
Първо, във връзка с корекцията на цената на кварцита, закупен от едно дружество производител в групата от друго дружество производител в групата, този производител износител оспори добавянето на 5 % марж на печалба към актуализираната цена на закупуване. Използван е аргументът, че и двете дружества участват в един ЕСС.
(77)
Въпреки че аргументът за ЕСС е без значение в контекста на корекцията на цената на кварцита, се признава, че сделките между свързани лица могат да се извършват без реализирането на печалба. Също така при отсъствието на продажби на кварцит на външни страни не можеше да бъде доказано наличието на печалба. Вследствие на това не беше добавена надбавка за печалба на коригираната цена на кварцита и определянето на дъмпинга беше съответно актуализирано.
(78)
Второто твърдение се отнасяше до прилагането от страна на Комисията на препоръките на органа за уреждане на спорове на СТО по спора с Норвегия относно сьомгата. Съгласно препоръката в този случай, независимо дали продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта са представителни, ПОАР и реализираната печалба във връзка с тези сделки следва да бъдат използвани при конструиране на нормалната стойност. Производителят износител също заяви, че в преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие на мерките не е позволено да се прилага новата методология, тъй като това не е обосновано от никаква съществена промяна в обстоятелствата.
(79)
Комисията разясни методологията на органа в хода на изслушване на производителя износител, който продължи да настоява, че в препоръката на органа има нарушение на разпоредбите на член 2, параграфи 4 и 6 от основния регламент. Комисията обаче е задължена да изпълнява такива решения в рамките на задълженията си към СТО. Посочената методология засяга всички случаи, а не само разследванията, започнати въз основа на член 5 от основния регламент.
(80)
Въз основа на трето твърдение Комисията направи корекции в случаите, когато разходите на един производител износител от групата са сравнени с определени продажби на другия производител износител.
(81)
Освен това Комисията потвърждава, че са направени същите корекции на оборота, като например транспортните разходи, разходите за застраховане и за обработка, за да се направи оценка на рентабилността, както и на разходите за опаковане с цел определяне на дъмпинговия марж.
(82)
В четвърто твърдение производителят износител заяви, че действащото антидъмпинго мито е било приспаднато неправомерно от експортната цена. В качеството на доказателство се твърди, че през РПП цените на експортните продажби са били повече от 100 % по-високи в сравнение с периода на първоначалното разследване, което доказвало, че антидъмпинговото мито е било включено в експортните цени. Освен това някои вносни мита и антидъмпингови мита не е трябвало да бъдат приспаднати, тъй като са били предполагаемо предплатени и са се отнасяли към бъдещ период. Накрая Комисията не е трябвало да взема предвид разходите за офис в Япония и федералните и кантоналните данъци върху дохода в Швейцария.
(83)
Предоставените от производителя износител доказателства не са убедителни за това, че антидъмпинговото мито е било надлежно отразено в експортната цена в този случай и за този продукт. След първоначалното разследване се наблюдава значително увеличение както на препродажните цени, така и на производствените разходи. Поради тази причина увеличението на експортните цени не може да се припише убедително на предполагаемо отражение на митото. С цел да покаже, че представените доказателства не са убедителни, Комисията сравни експортните цени със себестойността на стоките, включително антидъмпинговото мито, през РПП: при 99 % от сделките за износ експортната цена не е достатъчно висока, за да покрие антидъмпинговото мито. Накрая, дори ако митото не се приспада, това не би било достатъчно нито да обезсили констатацията за значителния дъмпинг, нито да се отрази на заключението относно вероятността от продължаване на дъмпинга. Следователно това не би се отразило на резултатите от настоящото разследване в рамките на преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие на мерките.
(84)
Комисията отбеляза, че предсрочното плащане на вносни мита и антидъмпингови мита е невъзможно и че тези мита се събират при внос. Освен това групата е използвала митнически склад, което означава, че митата са дължими едва когато вносът и продажбите се осъществят на практика. Освен това въз основа на сравнение на оборотната ведомост от 31 декември 2012 г. и одитираните отчети бе ясно установено, че одиторите са преразпределили предполагаемо предплатените антидъмпингови мита като действително платени антидъмпингови мита, които се отнасят към отчета за приходите и разходите.
(85)
Разходите за офиса в Япония не са били свързани с разглеждания продукт, поради което не са се отразили върху направеното от Комисията изчисление. Поради това твърдението бе отхвърлено. Накрая посочените швейцарски данъци е можело да се изключат само ако се касае за корпоративен данък върху дохода, какъвто, изглежда, е случаят във основа на отговора на оповестяването. Поради това изчислението на дъмпинга бе съответно коригирано.
(86)
Коригираната лихва по заема на дружество от групата в Британските Вирджински острови към друго дружество от групата бе преразгледана от Комисията в отговор на твърдението, че такива заеми може да се вземат при по-ниски от пазарните условия и по същество би имало смисъл от тях само ако лихвата по заема е по-ниска, отколкото може да се получи от една банка. Освен това Комисията потвърждава, че маржът на печалба на RFAI е бил приложен спрямо нетната стойност в отчетната валута на дружеството и не е въз основа на CIF нивото, към което бяха добавени някои разходи.
(87)
С оглед на горепосочените съображения Комисията направи корекция на изчислението с цел да се вземат предвид твърденията относно вътрешногруповите продажби на кварцит, вътрешногруповия заем и федералните и кантоналните данъци върху дохода в Швейцария. Това позволи да се установи, че дъмпинговият марж, изразен като процент от нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, е 43 %.
(88)
Трябва да се припомни, че при междинното преразглеждане, посочено в съображение 4, бе направено заключението, че през периода от октомври 2009 г. до септември 2010 г. вносът на Руската група е бил на дъмпингови цени.
3. Развитие на вноса, ако мерките бъдат отменени
(89)
Освен анализа за наличие на дъмпинг през РПП бе разгледана и вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга.
3.1. Производствен капацитет на Русия
(90)
Русия е вторият по големина в света производител на FeSi. Според дружеството за проучване на пазара Metal Expert производственият капацитет за FeSi на Русия възлиза на около900 000 тона. Това включва производството на FeSi с пещи, с които могат да се произвеждат и други видове феросплави. Действително производственото оборудване на двамата производители (т.е. JSC CHEMK и Serov Ferroalloy Plant) позволява да се премине от производство на FeSi към производство на други видове феросплави за кратък период от време. Оборудването на другите руски производители обаче (т.е. Bratsk Ferroalloy Plant, NLMK и JSC KF) позволява само производството на FeSi.
(91)
След оповестяването единственият съдействащ производител износител заяви, че неговата собствена информация не е взета под внимание при изчисляване на производствения капацитет на Русия. Както е посочено в съображение 52 обаче, предоставената от Руската група информация представлява основният използван източник на информация. Докладът на Metal Expert е използван за установяване на производствения капацитет на другите руски производители. Поради това твърдението не е обосновано.
(92)
Освен това този производител износител заяви, че производството на JSC CHEMK е определено погрешно, твърдейки, че е практически невъзможно да се премине от производство на една феросплав към друга, без да има значителни допълнителни разходи и загуба на време. Доказателствата, установени в хода на проверката на място в помещенията на JSC CHEMK, показват, че пещите на JSC CHEMK позволяват да се премине от производство на една феросплав към друга без забавянията, описани по-горе. Поради това твърдението не е обосновано.
(93)
През РПП реалното производство е оценено на около 633 000 тона (въз основа на FeSi с чистота от 75 %) със свободен капацитет в размер до 267 000 тона. Свободният капацитет за FeSi е най-малко 120 000 тона, ако се използва консервативен подход и се има предвид използваният производствен капацитет за производството на други феросплави.
(94)
Руската група заяви, че руският свободен капацитет е оценен погрешно, тъй като Комисията не е взела предвид факта, че Руската група е осъществявала дейност на 95 - 100 % от производствения си капацитет. Както е посочено в предходното съображение обаче, бе приложен консервативен подход, като също бе взет предвид действителният свободен капацитет. Поради това твърдението не е обосновано.
(95)
Въз основа на доклада на Metal Expert големият свободен капацитет се обяснява с чувствителното намаление с 50 % на търсенето на вътрешния пазар между 2002 и 2009 г., което остава стабилно до 2012 г. По този начин производственият капацитет надхвърля в голяма степен търсенето на вътрешния пазар. Поради тази причина руските производители са зависими от износа.
3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(96)
Въпреки настоящите мерки пазарът на ЕС остава привлекателен за руския износ. Нивото на вноса, наблюдавано през РПП, показва, че вносът от Русия е бил засегнат в известна степен от наложените антидъмпингови мита, но все още има подчертано присъствие през РПП.
(97)
Една страна заяви, че пазарът на FeSi на Европейския съюз не представлява интерес за световен доставчик, какъвто е например Руската група, и че е налице рязък спад на вноса като цяло, който продължава и през 2012 г. Тази страна заяви, че тази тенденция няма да се промени в бъдеще. Проучване на събраните от Евростат търговски данни в съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент обаче показа, че вносът от Русия е бил по-скоро стабилен през периода 2010 - 2012 г.
(98)
Освен това, сравнявайки експортните цени на разглеждания продукт в Европейския съюз с цените на FeSi на пазарите на трети държави, бе установено, че цените на Руската група за ЕС са по-високи в зависимост от страната на местоназначение.
(99)
Поради това твърдението, че пазарът на Съюза не е привлекателен за руските производители, трябваше да бъде отхвърлено.
(100)
Една от страните заяви, че руският пазар става все по-привлекателен предвид няколко предстоящи проекти, като например зимните олимпийски игри през 2014 г., което следва да повиши търсенето на стомана на вътрешния пазар, а оттук и вътрешното потребление на FeSi. Първо, следва да се отбележи обаче, че тази страна не е предоставила съответните данни или оценка на въздействието на тези проекти по отношение на вътрешното потребление на FeSi. Във всички случаи, ако тази прогноза действително се сбъдне, въздействието вече е трябвало да бъде видимо през 2012 и 2013 г. Според наличните данни обаче вътрешното потребление е останало стабилно. Накрая, въздействието на тези проекти във всички случаи ще бъде с ограничен и временен характер. Поради това този аргумент се отхвърля. Една страна изрази мнение, че свръхкапацитетът на Русия се компенсира до голяма степен от износа към азиатските пазари и САЩ. Действително през РПП руските производители са изнесли над 73 % от производството си в целия свят. Както е посочено в съображение 93 по-горе обаче, в Русия все още има значителен производствен свръхкапацитет поради свиващото се вътрешно потребление, което предполага силен стимул да се намерят алтернативни пазари, които да компенсират загубите на вътрешния пазар и да поемат излишъка от производствен капацитет.
(101)
Както е посочено в съображение 44 по-горе, конкуренцията ще нарасне на азиатските пазари поради новите съоръжения в Малайзия, които през 2014 г. ще влязат в експлоатация с производство от около 420 000 тона. Това положение ще затрудни руския износ за азиатския пазар.
(102)
Както е обяснено в съображение 45, производството на Малайзия бе актуализирано на 370 000 тона.
(103)
Освен това по отношение на руските износители е в ход антидъмпингово разследване в САЩ - един от основните им експортни пазари, по жалба с твърдения, че практикуват значителни дъмпингови маржове.
(104)
Поради това трябва да се направи заключението, че руските производители износители са до голяма степен зависими от износа за пазари на трети държави, на които ще има повече конкуренция. Това ще направи пазара на Съюза още по-привлекателен за тях.
4. Заключение относно вероятността от продължаване на дъмпинга
(105)
С оглед на констатациите, описани по-горе, може да се заключи, че вносът от Русия все още е на дъмпингови цени и има голяма вероятност от продължаване на дъмпинга. Предвид настоящия и евентуалния свободен капацитет в Русия, знаейки, че пазарът на Съюза е един от най-големите в света, и тъй като се очаква увеличение на капацитета на пазара в Югоизточна Азия, може да се заключи, че руските износители вероятно ще увеличават своя износ за Съюза на дъмпингови цени, ако се допусне срокът на действие на антидъмпинговите мерки да изтече.
5. Заключение
(106)
С оглед на горепосочените съображения се стигна до заключението, че съществува значителен и реален риск от продължаване на дъмпинга по отношение на FeSi с произход от КНР и Русия, ако се допусне срокът на действие на съществуващите мерки да изтече.
Г. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(107)
През РПП сходният продукт е бил произвеждан от седем известни производители от Съюза. Те представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент и ще бъдат наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“.
(108)
Както е посочено в съображение 16 по-горе, шестима производители от Съюза предоставиха исканата информация. Изчислено е, че въпросните дружества представляват около 90 % от общото производство на Съюза и че положението им е представително за промишлеността на Съюза.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на Съюза
(109)
Потреблението в Съюза бе установено въз основа на обема на свързаните и несвързаните продажби на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза въз основа на оценка за неоказалия съдействие производител (въз основа на искането за преразглеждане) и на данните за вноса, взети от Евростат според кодовете по КН.
(110)
През разглеждания период потреблението на Съюза се е повишило с 40 %. Следва да се вземе предвид обаче, че първата година от разглеждания период (2009 г.) е била изключително лоша предвид отрицателните последици от икономическата криза. Въпреки частично възстановяване след 2009 г. потреблението на Съюза все още не е достигнало равнищата, отчетени при първоначалното разследване, когато потреблението е било над 850 хиляди тона през всяка година.
Таблица 1
Потребление
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Потребление (в тонове)
544 093
799 233
841 796
760 128
Индекс (2009 г.=100)
100
147
155
140
Източник: Отговори на въпросника, данни от искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, Евростат.
2. Обем, цени и пазарен дял на вноса с произход от засегнатите държави
(111)
Обемът и пазарният дял на вноса от КНР и Русия са анализирани въз основа на данни на Евростат и данните, събрани в съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент. Предвид много ниските количества от КНР вносът от засегнатите държави не бе оценен кумулативно.
а) Обем и пазарен дял на разглеждания внос
(112)
През разглеждания период за дъмпинговия внос в Съюза бе установено, че са се наблюдавали следните тенденции във връзка с обема и пазарните дялове:
Таблица 2
Обем и пазарен дял на разглеждания внос
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
КНР
Обем на вноса (в тонове)
8 105
13 828
5 125
2 516
Индекс (2009 г.=100)
100
171
63
31
Пазарен дял (%)
1,5
1,7
0,6
0,3
Индекс (2009 г.=100)
100
116
41
22
Русия
Обем на вноса (в тонове)
74 678
53 671
29 338
40 725
Индекс (2009 г.=100)
100
72
39
55
Пазарен дял (%)
13,7
6,7
3,5
5,4
Индекс (2009 г.=100)
100
49
25
39
Общо за засегнатите държави
Обем на вноса (в тонове)
82 783
67 499
34 463
43 241
Индекс (2009 г.=100)
100
82
42
52
Пазарен дял (%)
15,2
8,4
4,1
5,7
Индекс (2009 г.=100)
100
56
27
37
Източник: Евростат.
(113)
През разглеждания период обемът на вноса от засегнатите държави се е понижил значително - с 48 %. Пазарният му дял също е намалял от 15,2 % през 2009 г. на 5,7 % през РПП. В резултат на тази тенденция китайският износ почти е престанал да съществува на пазара на Съюза. Руски производители износители обаче все още имат съществен пазарен дял, което нарежда Русия на четвърто място по големина като износител за Съюза.
б) Цена на вноса и подбиване на цените
(114)
Таблицата по-долу показва средната цена на дъмпинговия внос. През разглеждания период средната цена на вноса от КНР е намаляла с 38 %. През същия период средната цена на вноса от Русия се е увеличила с 31 %, но все още остава под продажните цени на промишлеността на Съюза.
Таблица 3
Средна цена на дъмпинговия внос
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
КНР
Средна цена (EUR/t)
991
1 088
873
611
Индекс (2009 г.=100)
100
110
88
62
Русия
Средна цена (EUR/t)
716
776
889
999
Индекс (2009 г.=100)
100
108
124
140
Общо за засегнатите държави
Средна цена (EUR/t)
742
840
887
976
Индекс (2009 г.=100)
100
113
119
131
Източник: Евростат.
(115)
С цел да се определи подбиването на цените през РПП бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на съдействащите производители от Съюза по вид на продукта за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, спрямо съответните среднопретеглени цени по вид на продукта на дъмпинговия внос на съдействащите руски производители за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF, със съответните корекции за митнически задължения.
(116)
Тъй като нито един китайски производител износител не съдейства в хода на разследването в рамките на преразглеждането, подбиването на цените за китайския износ бе определено, като бяха сравнени среднопретеглените цени за несвързани клиенти на пазара на Съюза на базата на цена франко завода със средните експортни цени на китайския износ на база CIF, получени от Евростат, със съответните корекции за митнически задължения.
(117)
Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота на съдействащите производители от Съюза през РПП, показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване на пазара на Съюза в диапазон от 6 до 39 % за Русия и 46 % за КНР.
3. Внос от други трети държави, които не са предмет на мерките
(118)
През разглеждания период обемът на вноса от трети държави на пазара на Съюза се е увеличил с 33 %, което следва тенденцията на нарастване на потреблението. През същия период пазарният дял на вноса от трети държави се задържа на относително стабилно равнище, достигайки близо 70 % от потреблението на Съюза, с лек спад през РПП. При географското разпределение на вноса обаче се наблюдава по-изразена промяна - Бразилия и Норвегия, които, изглежда, са се възползвали най-вече от нарастването на потреблението, регистрират ръст на внасяните количества и по-големи пазарни дялове.
(119)
През разглеждания период средните цени на вноса от трети държави са се увеличили с 22 % и остават много над нивото на цените на вноса от КНР и Русия.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(120)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи всички икономически фактори и показатели, които оказват въздействие върху състоянието на промишлеността на Общността.
(121)
С цел анализ на вредата икономическото състояние на промишлеността на Съюза се оценява въз основа на показатели, като производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, заетост, производителност, растеж, размер на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг, средните цени за единица продукция, единични разходи, рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал, складови наличности и разходи за труд.
а) Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(122)
През разглеждания период се наблюдава значително увеличение на производството на промишлеността на Съюза. То е било най-ясно изразено в периода между 2009 и 2011 г., когато производството регистрира ръст от 178 %. След това през РПП производството се задържа на стабилни нива. Припомня се, че първата година от разглеждания период е била изключителна предвид икономическата криза, поради което нивото на производство е необичайно ниско. Всъщност независимо от значителното възстановяване след 2009 г. следва да се припомни, че производството на промишлеността на Съюза все още не е достигнало началното ниво от първоначалното разследване (2003 г.), когато производството е било над 270 000 тона.
Таблица 5
Общо производство на промишлеността на Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производство (в тонове)
81 147
192 495
225 376
224 540
Индекс (2009 г.=100)
100
237
278
277
Източник: Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
(123)
През разглеждания период производственият капацитет се задържа на относително стабилно ниво, макар и с леко нарастване през РПП. На фона на значителното увеличение на производството в периода 2009 - 2011 г. се наблюдава общо увеличение на използването на капацитета със 179 %. През РПП тази тенденция се променя и използването на капацитета намалява. Тази отрицателна промяна обаче не се дължи на намаляването на действителното производство, а на увеличението на самия капацитет.
Таблица 6
Производствен капацитет и използване на капацитета
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производствен капацитет (в тонове)
301 456
301 456
299 914
324 884
Индекс (2009 г.=100)
100
100
99
108
Използване на капацитета (%)
27
64
75
69
Индекс (2009 г.=100)
100
237
279
257
Източник: Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
б) Обем на продажбите, пазарен дял и растеж
(124)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза на несвързани клиенти (изчислен въз основа на продажбите на свързани и несвързани клиенти в Съюза) е следвал тенденцията на потреблението в периода 2009 - 2011 г. Внезапното последващо увеличение през РПП се дължи на пренасочване на продажбите на промишлеността на Съюза от свързани към несвързани клиенти в Съюза, отчетено през тази година. Това се обяснява с промяна в корпоративната структура на един производител от Съюза.
Таблица 7
Продажби на промишлеността на Съюза към несвързани клиенти
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Обем (в тонове)
60 257
113 048
122 860
191 525
Индекс (2009 г.=100)
100
188
204
318
Източник: Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
(125)
Тъй като обемът на продажбите на пазара на Съюза е следвал тенденцията на потреблението, след първоначалния скок през 2010 г. пазарният дял на промишлеността на Съюза се задържа на относително стабилно ниво с тенденция към леко покачване.
Таблица 8
Пазарен дял на промишлеността на Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза (%)
14
21
22
25
Индекс (2009 г.=100)
100
155
165
187
Източник: Отговори на въпросника и Евростат.
(126)
Както е посочено в съображение 111 по-горе, в периода между 2009 г. и РПП се наблюдава ръст на потреблението на Съюза от 40 %. Промишлеността на Съюза успява да се възползва от този ръст, като увеличава обема на продажбите и пазарния си дял през същия период.
в) Заетост и производителност
(127)
През разглеждания период свързаната с разглеждания продукт заетост на промишлеността на Съюза се увеличава с близо 50 %. Това увеличение на броя на наетите лица в същото време се съпътства от още по-голямо увеличение на производителността, измерена като произведена продукция (в тонове) на заето лице за една година - 86 % през същия период.
Таблица 9
Заетост и производителност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Брой наети лица
701
869
1064
1042
Индекс (2009 г.=100)
100
124
152
149
Производителност (единица/служител)
116
222
212
216
Индекс (2009 г.=100)
100
191
183
186
Източник: Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане.
г) Размер на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(128)
Както е посочено в съображения 37 и 87 по-горе, дъмпинговите маржове на вноса от засегнатите държави остават високи. Анализът на показателите за вреда представи доказателства, че промишлеността е в процес на възстановяване от предишни дъмпингови практики. Възстановяването обаче е станало наскоро, като през РПП на пазара на Съюза се наблюдава известен спад на някои показатели за вреда, като например рентабилност, паричен поток и възвръщаемост на инвестициите. Освен това следва да се отбележи, че това положително развитие се случва под закрилата на настоящите антидъмпингови мерки. Ако мерките бъдат отменени, въздействието на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза ще бъде значително.
д) Средни единични продажни цени на пазара на Съюза и разходи за производството на единица продукция
(129)
В периода 2009 - 2011 г. средните продажни цени на съдействащите производители от Съюза към несвързани клиенти в Съюза са се покачили с 25 %, а след това намаляват отново през РПП. Това движение на цените отразява общите промени в разходите за суровини и енергия през същия период. Подобна тенденция, т.е. покачване в периода 2009 - 2011 г. и спад през РПП, се наблюдава за продажните цени на вноса от трети държави, които държат по-големия дял от пазара на Съюза.
Таблица 10
Продажни цени и разходи
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Средна единична продажна цена в Съюза на несвързани клиенти (EUR/t)
1 136
1 282
1 421
1 151
Индекс (2009 г.=100)
100
113
125
101
Разходи за производството на единица продукция (EUR/t)
1 094
1 031
1 228
1 063
Индекс (2009 г.=100)
100
94
112
97
Източник: Отговори на въпросника.
е) Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(130)
През разглеждания период паричният поток, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитал на производителите на Съюза са следвали посочените по-долу тенденции:
Таблица 11
Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
2,3
27,0
18,3
7,4
Паричен поток (в евро)
4 554 714
44 888 689
39 959 668
19 353 017
Инвестиции (в евро)
26 599 036
20 962 570
25 274 658
27 076 802
Индекс (2009 г.=100)
100
79
95
102
Възвръщаемост на инвестициите (%)
- 62,6
159,2
58,3
24,8
Източник: Отговори на въпросника.
(131)
Рентабилността на съдействащите производители от Съюза бе установена чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти в Съюза като процент от съответния оборот. През 2009 г. маржът на печалба е бил много нисък, а за някои производители от Съюза - отрицателен. Успоредно с нарастването на потреблението и продажбите обаче маржът на печалба започва да се възстановява през 2010 г. Следва да се отбележи обаче, че през РПП маржът на печалба намалява независимо от факта, че обемът на продажбите на съдействащата промишленост на Съюза (също така отчитайки промените в корпоративната структура) се е задържал на стабилни нива. Това поражда опасения във връзка с бъдещото развитие на маржовете на печалба на промишлеността на ЕС.
(132)
През целия разглеждан период паричният поток -способността на промишлеността да финансира самостоятелно дейността си и който бе изчислен въз основа на операциите - е положителен. Този показател обаче се е подобрил само през 2010 г., след което се влошава значително през следващите две години. Разследването също така показа, че влошаването на паричния поток е по-силно изразено при малките производители от Съюза. Това поражда съмнения по отношение на способността на промишлеността на ЕС да осъществява необходимото самофинансиране на дейността си в настоящите икономически условия.
(133)
Развитието на рентабилността и паричния поток през разглеждания период се е отразило на способността на съдействащите производители от Съюза да инвестират в дейността си. В резултат на това равнището на инвестициите остава относително високо и стабилно през разглеждания период. Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като печалба в процент от нетната балансова стойност на инвестициите, става положителна едва след 2009 г. Следвайки обаче развитието на рентабилността и паричния поток, този показател също достига връхната си точка през 2010 г. и намалява последователно през годините 2011 - 2012.
(134)
В светлината на гореизложеното може да се заключи, че макар и финансовите резултати на съдействащите производители от Съюза да са останали стабилни през по-голямата част от разглеждания период, те са започнали да се влошават към края му, по-специално през РПП. Както е видно в таблица 11, рентабилността на продажбите на ЕС е спаднала значително и паричният поток, генериран от промишлеността на Съюза, е по-малък от стойността на инвестициите, което показва, че през РПП промишлеността на Съюза е трябвало да прибегне до външно финансиране.
(135)
Същевременно са докладвани опасения относно способността за привличане на капитал. Това може да се окаже фактор с определящо значение за несигурността на промишлеността на Съюза, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече. В настоящото икономическо положение е вероятно промишлеността на Съюза да има проблеми с намирането на финансови средства, за да се справи с връщането на дъмпинговия внос от засегнатите държави, и в много кратък срок тя може отново да претърпи сериозна вреда. Положението е особено обезпокоително за МСП в този сектор на промишлеността на Съюза.
ж) Складови наличности
(136)
Макар и нивото на складовите наличности на съдействащите производители от Съюза да нараства с 32 % между 2009 г. и РПП, те намаляват пропорционално на нивата на производство и не се считат за необичайно високи от производителите.
Таблица 12
Складови наличности в края на периода
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
23 946
21 214
26 117
31 504
Индекс (2009 г.=100)
100
89
109
132
Източник: Отговори на въпросника.
з) Разходи за труд
(137)
Макар че броят на лицата, наети от съдействащите производители от Съюза, се е увеличил с почти 50 % през разглеждания период, средната заплата през същия период остава стабилна.
Таблица 13
Разходи за труд
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Средни разходи за труд на наето лице
(евро)
29 705
30 296
28 991
29 837
Индекс (2009 г.=100)
100
102
98
100
Източник: Отговори на въпросника.
ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО СЪСТОЯНИЕТО НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(138)
Разследването показа, че след налагането на първоначалните мерки през 2008 г. вносът на дъмпингови продукти на ниски цени на пазара на Съюза от засегнатите държави е намалял. Това е позволило на промишлеността на Съюза да постигне високо ниво на производство, да увеличи обема на своите продажби, пазарния си дял, рентабилността и да подобри цялостното си финансово състояние.
(139)
Поради това се стигна до заключението, че промишлеността на Съюза не е понесла съществена вреда през РПП. Като се има предвид обаче спадът на потреблението и влошаването на някои финансови показатели през РПП, като рентабилност, паричен поток и възвръщаемост на инвестициите, състоянието на промишлеността на Съюза продължава да е уязвимо.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДА
1. Предварителни бележки
(140)
С цел да се оцени вероятността от повторно възникване на вреда, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе анализирано евентуалното въздействие на китайския и руския внос върху пазара на Съюза и промишлеността на Съюза.
(141)
Анализът бе съсредоточен върху тенденцията в потреблението на пазара на Съюза, свободния капацитет, търговските потоци и привлекателността на пазара на Съюза, както и върху ценовото поведение на засегнатите държави.
2. Потребление в Съюза
(142)
През РПП потреблението на разглеждания продукт в Съюза е намаляло с 10 % в сравнение с предходната година. В същото време това представлява намаление с над 25 % спрямо нивото отпреди кризата от 2007 г. По-ниското потребление на разглеждания продукт се дължи на спадащото производство на стомана в Съюза, като през следващите години може да се очаква по-нататъшен спад. Това ще бъде голямо предизвикателство за промишлеността на Съюза, която ще се сблъска със силно конкурентна среда. Поради тази причина не може да се допусне наличието на дъмпингов внос на ниски цени от КНР и Русия. Той ще оказва натиск надолу върху цените на пазара и ще наруши конкуренцията, вследствие на което ще нанесе значителна съществена вреда на производителите от Съюза.
3. Свободен капацитет, търговски потоци, привлекателност на пазара на Съюза и ценово поведение на засегнатите държави
а) КНР
(143)
Трябва да се отбележи, че общият капацитет на производството на разглеждания продукт в КНР се оценява на 10 - 11 милиона тона, което е повече от световното потребление на FeSi. Същевременно използването на капацитета като цяло е било около 50 %.
(144)
През разглеждания период износът на FeSi от КНР в световен мащаб е бил относително стабилен на ниво от 0,8 милиона тона. Това равнище на износа се дължи предимно на ограниченията за износа, както е описано в съображение 41. Европейският съюз обаче няма контрол върху тези механизми и китайското правителство може във всеки момент да отмени ограниченията за износа, създавайки така сериозната заплаха пазарът на Съюза да бъде залят от износ на разглеждания продукт от Китай.
(145)
Дори ако бъдат запазени ограниченията за износа, следва да се подчертае, че настоящите обеми на китайския износ в световен мащаб са по-високи от общото потребление в Съюза.
(146)
Може с основание да се очаква в резултат на привлекателността на пазара на ЕС, описана в съображения 40 - 49 по-горе, че ако мерките бъдат отменени, поне част от настоящия китайски износ ще бъде пренасочена към пазара на Съюза, още повече като се има предвид, че този износ много скоро ще се сблъска с допълнителна конкуренция на традиционните си азиатски пазари поради развитието на допълнителен капацитет на производството в Малайзия, както е обяснено в съображение 44 по-горе.
(147)
Изтичането на срока на действие на антидъмпинговите мита в съчетание с по-голяма конкуренция в Азия без съмнение ще направи пазара на Съюза привлекателна мишена за китайските износители. В това отношение се припомня, че преди налагането на мерките Китай е бил основен износител на пазара на Съюза.
(148)
Накрая, настоящото равнище на китайските експортни цени, размерът на дъмпинговия марж и съществуването на значително подбиване на цените потвърждават, че при отсъствие на антидъмпингови мерки отново ще възникне нелоялна конкуренция на китайския износ, което ще доведе до съществена вреда на промишлеността на Съюза.
б) Русия
(149)
По време на разследването бе установено, че производството на разглеждания продукт в Русия през РПП възлиза на 633 000 тона, макар че производственият ѝ капацитет се оценява на 900 000 тона. Това означава, че е налице около 267 000 тона свободен капацитет - достатъчно количество, което да покрие една трета от търсенето на Съюза.
(150)
По отношение на руския износ на разглеждания продукт следва да се отбележи, че Русия понастоящем изнася 73 % от производството си. Освен Съюза другите ѝ традиционни експортни пазари са САЩ, Япония и Южна Корея. Предвид засилената конкуренция на азиатските пазари, както е описано в съображение 44 по-горе, има сериозни признаци, че повечето от тези търговски потоци ще бъдат пренасочени към Съюза, ако антидъмпинговите мерки бъдат отменени. Това въздействие може да е още по-осезаемо, ако провежданото понастоящем в САЩ антидъмпингово разследване на вноса от Русия (започнало през юли 2013 г.) доведе до налагането на мерки.
(151)
По този въпрос един руски производител износител заяви, че е малко вероятно в САЩ да бъдат наложени мита върху FeSi с произход от Русия. Някои неофициални констатации от провежданото разследване бяха предоставени в подкрепа на това твърдение. Този производител обаче не предостави никакви доказателства в подкрепа на твърденията си и като се има предвид, че започнатото в САЩ антидъмпингово разследване на вноса от Русия продължава, не може да се изключи вероятността от налагане на мерки.
(152)
Изтичането на срока на действие на антидъмпинговите мита, което съвпада с по-голяма конкуренция на основните им експортни пазари, без съмнение ще направи пазара на Съюза привлекателна цел за руските износители. В този контекст се припомня, че преди налагането на мерките Русия е голям износител за пазара на Съюза и все още присъства на него, макар и мерките да са в сила от пет години.
(153)
Накрая, трябва да се подчертае, че заплахата от обемите на вноса от Русия се увеличава от нейната ценова политика на експортните ѝ пазари. Също както при първоначалното разследване настоящото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките показва, че дъмпинговите практики на Русия имат структурен характер: експортните им цени систематично са под цената им на вътрешния пазар на Русия. Освен това настоящото разследване потвърждава, че цените на руския внос продължават да подбиват продажните цени на производителите от Съюза.
4. Заключение
(154)
С оглед на констатациите от разследването, а именно наличието на свободен капацитет в засегнатите държави, продължаващия дъмпинг и ограничената възможност на китайските и руските износители да продават на други основни пазари на трети държави, което увеличава привлекателността на пазара на Съюза, се счита, че отмяната на мерките би отслабила позицията на промишлеността на Съюза на нейния основен пазар и причинената вреда би възникнала повторно поради вероятния китайски и руски внос на дъмпингови цени.
(155)
Няма причини да се смята, че подобряването на резултатите на промишлеността на Съюза поради действащите мерки ще се запази или ще се засили, ако мерките бъдат отменени. Напротив, съществуват благоприятни условия за вероятното пренасочване на вноса от засегнатите държави към пазара на Съюза на дъмпингови цени и в значителни количества, което вероятно ще подкопае положителното развитие на пазара на Съюза, постигнато през разглеждания период. Вероятният дъмпингов внос би бил в състояние да упражни натиск върху продажните цени на промишлеността на Съюза, вследствие на което тя ще изгуби пазарен дял и това би оказало отрицателно въздействие върху финансовите резултати на промишлеността на Съюза, която все още е уязвима.
(156)
По този въпрос получихме коментар от руски производител износител, който твърди, че повторното възникване на вреда не може да се основава просто на възможността от повторно възникване на вреда, а по-скоро на вероятността от това. Разследването обаче показа редица фактически обстоятелства, включително че дъмпинговите практики на руските производители не са престанали да съществуват, както и наличието на свободен капацитет в Русия. Освен това е факт, че потреблението на Съюза е по-ниско през РПП, отколкото преди първоначалното разследване. Накрая, очаква се повече производство на продукта в световен мащаб, особено на азиатския пазар. Взети заедно, тези обстоятелства дават достатъчно разумни основания, че въз основа на наличните данни, ако се допусне срокът на действието на мерките да изтече, промишлеността на Съюза ще понесе повторно вреда от дъмпинговия внос.
З. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(157)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучено дали запазването на съществуващите мерки би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза се извърши въз основа на оценка на интересите на различните съответни субекти, а именно промишлеността от Съюза, вносителите и ползвателите. На заинтересованите страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
(158)
Тъй като настоящото разследване е преразглеждане на съществуващите мерки, това даде възможност за оценка на евентуално несъразмерно отрицателно въздействие на съществуващите антидъмпингови мерки върху заинтересованите страни.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(159)
В съображение 154 по-горе се стигна до заключението, че състоянието на промишлеността на Съюза вероятно ще се влоши значително, ако се допусне срокът на действие на антидъмпинговите мерки да изтече. Следователно продължаването на срока на мерките ще бъде от полза за промишлеността на Съюза, тъй като производителите от Съюза ще са в състояние да поддържат обема на своите продажби, пазарния си дял, рентабилността и положителното икономическо състояние на промишлеността като цяло. За разлика от това прекратяването на мерките би застрашило сериозно жизнеспособността на промишлеността на Съюза, тъй като има причини да се очаква пренасочване на китайския и руския внос към пазара на Съюза на дъмпингови цени и в значителни обеми, което би довело до повторно възникване на вреда.
3. Интерес на ползвателите
(160)
Десет ползватели в Съюза (леярни и стоманопроизводители) оказаха съдействие на Комисията в настоящото преразглеждане. Четири от отговорите включват само общи коментари, като само шест съдържат пълни отговори на въпросниците. Въз основа на тези данни бе установено, че разходите за разглеждания продукт имат средно въздействие в размер на около 1 % върху общите производствени разходи на ползвателите и са под 2 % за всеки от съдействалите ползватели. Поради това, при все че някои от ползвателите са отбелязали загуби през 2011 г. и РПП, това не може да се отдаде на съществуването на антидъмпинговите мита върху вноса на FeSi.
(161)
Следва да се има предвид, че в хода на първоначалното разследване пазарният дял на Китай и Русия е бил около 40 % от пазара на Съюза, а митата за тези две държави са в диапазон от 15,6 до 31,2 %. Поради тази причина евентуалното въздействие на изтичането на срока на действие на митата би представлявало средно спестен разход от не повече от 0,1 % (изчислен във основа на пазарния дял от 40 % за държавите, спрямо които се прилагат мерките, и на средното адвалорно мито от 20 %). Поради това е малко вероятно изтичането на срока на действие на митата да окаже влияние върху възстановяването на рентабилността на ползвателите, понесли загуби през последните две години от разглеждания период. Освен това поради естеството на продукта, както и поради наличието на няколко източника на доставки на пазара ползвателите могат лесно да сменят доставчиците си.
4. Интерес на вносителите
(162)
Всички известни вносители бяха информирани за започването на преразглеждането. Никой от вносителите на разглеждания продукт не отговори на въпросника за извадката, приложена към известието за започване на преразглеждане. Разследването разкри, че вносителите могат лесно да закупуват от различни източници, които понастоящем съществуват на пазара, по-специално от промишлеността на Съюза и от основните износители от трети държави, които продават на недъмпингови цени. При липсата на заинтересованост от страна на вносителите се стигна и до заключението, че запазването на мерките няма да засегне техния интерес.
5. Заключение
(163)
С оглед на гореизложеното се стигна до заключението, че няма наложителни причини, свързани с интереса на Съюза, настоящите антидъмпингови мерки да не бъдат запазени.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(164)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят коментари след оповестяването на информацията. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(165)
От гореизложеното следва, че, както е предвидено в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на FeSi с произход от КНР и Русия и наложени с Регламент (ЕО) № 172/2008, следва да бъдат запазени.
(166)
За да се сведат до минимум рисковете от заобикаляне, породени от голямата разлика в митническите ставки, се счита, че в този случай са необходими специални мерки, за да се гарантира правилното прилагане на антидъмпинговите мита. Тези специални мерки, които се отнасят само за дружествата, за които е предвидено индивидуално мито, включват следното: на митническите органи на държавите членки трябва да се представи валидна търговска фактура, която да отговаря на изискванията по приложението към настоящия регламент. Към вноса, който не е придружен от такава фактура, се прилага остатъчното антидъмпингово мито, приложимо за всички други производители.
(167)
Kомитетът, създаден съгласно член 15, параграф 1 от основния регламент, не представи становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на феросилиций, понастоящем класиран в кодове по КН 7202 21 00, 7202 29 10 и 7202 29 90, с произход от Китайската народна република и Русия.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Държава
Дружество
Ставка на антидъмпинговото мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Китайска народна република
Erdos Xijin Kuangye Co. Ltd., Qipanjing Industry Park
15,6
A829
Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd., Xicha Villa
29,0
A830
Всички други дружества
31,2
A999
Русия
Bratsk Ferroalloy Plant, Братск
17,8
A835
Всички други дружества
22,7
A999
3. За да се прилагат индивидуалните митнически ставки за дружествата, посочени в параграф 2, пред митническите органи на държавите членки трябва да бъде представена валидна търговска фактура, която да отговаря на изискванията по приложението. Ако такава фактура не се представи, се прилага митническата ставка, приложима за категорията „всички други дружества“.
4. Освен ако е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 9 април 2014 година.
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 360/2014,
9. aprill 2014,
millega pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist ja Venemaalt pärit ferrosiliitsiumi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõikeid 2, 5 ja 6,
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Kehtivad meetmed
(1)
Pärast dumpinguvastase uurimise (edaspidi „esialgne uurimine”) lõpetamist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 172/2008 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV”), Egiptusest, Kasahstanist, endisest Jugoslaavia Makedoonia vabariigist ja Venemaalt pärit ning praegu CN-koodide 7202 21 00, 7202 29 10 ja 7202 29 90 alla kuuluva ferrosiliitsiumi (edaspidi „FeSi”) impordile (edaspidi „lõplikud dumpinguvastased meetmed”).
(2)
Meetmed kehtestati väärtuselise tollimaksuna, mille määr oli HRVst pärit impordile 31,2 %, välja arvatud äriühingutele Erdos Xijin Kuangye Co. (15,6 %) ja Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co. (29,0 %), Egiptusest pärit impordile 18,0 %, välja arvatud äriühingule Egyptian Ferroalloys Co. (15,4 %), Kasahstanist pärit impordile 33,9 %, endisest Jugoslaavia Makedoonia vabariigist pärit impordile 5,4 % ja Venemaalt pärit impordile 22,7 %, välja arvatud äriühingule Bratsk Ferroalloy Plant (17,8 %).
(3)
Nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 1297/2009 (3) tunnistati kehtetuks endisest Jugoslaavia Makedoonia vabariigist pärit ferrosiliitsiumi impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 172/2008 kehtestatud dumpinguvastane tollimaks.
(4)
30. novembril 2009 sai Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) algmääruse artikli 11 lõikega 3 ette nähtud osalise vahepealse läbivaatamise (edaspidi „vahepealne läbivaatamine”) taotluse, mille esitas Venemaa eksportiv tootja Joint Stock Company Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant koos oma sidusettevõttega Joint Stock Company Kuznetsk Ferroalloy Works (edaspidi ühiselt „Venemaa kontsern”). Nõukogu lõpetas osalise vahepealse läbivaatamise rakendusmäärusega (EL) nr 60/2012, (4) sest puudusid piisavad tõendid muutunud asjaolude püsiva laadi kohta. Eelkõige ei tõendanud Venemaa kontsern, et tema hinnakujunduspoliitika on püsivat laadi. Seepärast jäeti esialgsel uurimisel Venemaa kontsernile kindlaks määratud dumpingumarginaal muutmata. Samal põhjusel lükati tagasi Venemaa kontserni pakutud kohustus.
2. Taotlus aegumise läbivaatamiseks
(5)
Pärast seda, kui oli avaldatud teade kehtivate lõplike dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta, (5) sai komisjon 28. novembril 2012 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase taotluse algatada meetmete aegumise läbivaatamine. Taotluse esitas Euroalliages (edaspidi „taotluse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu FeSi kogutoodangust.
(6)
Taotlus esitati järgmise kahe riigi kohta: HRV ja Venemaa.
(7)
Taotlus põhines väitel, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.
3. Aegumise läbivaatamise algatamine
(8)
Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, teatas komisjon 28. veebruaril 2013Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (6) (edaspidi „algatamisteade”), et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.
4. Uurimine
4.1. Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood
(9)
Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise jaoks asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2012 (edaspidi „vaatlusalune periood”).
4.2. Uurimisega seotud isikud
(10)
Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajatele, muudele teadaolevatele liidu tootjatele, HRV ja Venemaa eksportivatele tootjatele, sõltumatutele importijatele, teadaolevalt asjast huvitatud kasutajatele ning eksportivate riikide esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ning taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.
(11)
Ära kuulati kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja tõendasid, et nende ärakuulamiseks on konkreetsed põhjused.
(12)
Võttes arvesse uurimisse kaasatud HRV eksportivate tootjate ja liidus asuvate sõltumatute importijate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kasutamine kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valimi, paluti eespool osutatud isikutel komisjonile endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.
(13)
Võttes arvesse, et vaid üks HRV eksportiv tootja esitas algatamisteates nõutud teabe ja avaldas valmisolekut komisjoniga edaspidi koostööd teha, otsustati HRV eksportivatest tootjatest valimit mitte teha. Pärast küsimustiku kättesaamist otsustas kõnealune eksportiv tootja koostöö tegemist mitte jätkata. Seega leitakse, et uurimise käigus ei teinud koostööd ükski HRV eksportiv tootja.
(14)
Venemaaga seoses kutsuti uurimise raames koostööd tegema kõiki teadaolevaid Venemaa tootjaid, st äriühinguid Bratsk Ferroalloy Plant, Serov Ferroalloy Plant ja NLMK ning Venemaa kontserni. Praeguse läbivaatamisega seotud uurimise käigus tegi komisjoniga koostööd ainult üks Venemaa kontsern.
(15)
Sõltumatutelt importijatelt ei tulnud küsimustikule ühtegi vastust. Seega leiti, et uurimise raames ei teinud koostööd ükski liidu sõltumatu importija.
(16)
Vastused küsimustikule laekusid seitsmest teadaolevast liidu FeSi tootjast kuuelt. Liidu tootjate suhteliselt väikest arvu arvestades ei kavandatud läbivaatamisega seotud uurimise raames väljavõttelist uuringut.
(17)
Kontrollkäigud korraldati järgmiste äriühingute valdustesse:
a)
liidu tootjad
FERROATLANTICA kontsern:
Ferroatlantica S.L. - Madrid, Hispaania;
Ferropem - Chambéry, Prantsusmaa;
Huta Łaziska S.A. - Łaziska Górne, Poola;
OFZ a.s. - Istebné, Slovakkia;
TDR LEGURE d.o.o. - Ruše, Sloveenia;
VARGON ALLOYS A.B. - Vargön, Rootsi,
b)
liidu kasutajad
Aperam SA - Luksemburg;
Ugitech - Ugine, Prantsusmaa,
c)
eksportiv tootja Venemaal:
Venemaa kontsern
JSC Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant (edaspidi „JSC CHEMK”) - Tšeljabinsk, Venemaa;
JSC Kuznetsk Ferroalloy Works (edaspidi „JSC KF”) - Novokuznetsk, Venemaa;
RFA International LP (edaspidi „RFAI”) - Mishawaka, USA,
d)
võrdlusriigi tootjad
Elkem AS, Oslo, Norra
FESIL Rana Metall AS, Trondheim, Norra
Finnfjord AS, Finnsnes, Norra.
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
1. Vaatlusalune toode
(18)
Vaatlusalune toode on HRVst ja Venemaalt pärit ning praegu CN-koodide 7202 21 00, 7202 29 10 ja 7202 29 90 alla kuuluv ferrosiliitsium.
(19)
Ferrosiliitsiumi toodetakse elektrikaarahjudes kvartsi vähendamise teel, kasutades selleks süsinikku sisaldavaid tooteid. See on energiamahukas protsess. FeSi-d müüakse tompude, graanulite või pulbri kujul ja seda on erineva kvaliteediga sõltuvalt räni- ning lisandite (nt alumiinium) sisaldusest. 70 % ja suurema ränisisaldusega FeSi-d peetakse väga puhtaks tooteks. Üle 55 % ja alla 70 % ränisisalduse korral on tegemist keskmise puhtusastmega tootega ning alla 55 % ränisisalduse korral madala puhtusastmega tootega. Vaatlusalust toodet kasutatakse peamiselt desoksüdeerijana ning legeeriva komponendina raua- ja terasetööstuses.
2. Samasugune toode
(20)
Liidu tootmisharu poolt liidus toodetud ja müüdud FeSi-l ning Norras (edaspidi „võrdlusriik”) - sest HRV on mitteturumajanduslik riik ja seda ei uuritud käesoleva uurimise käigus - ja Venemaal toodetud ja kohapeal müüdud FeSi-l leiti olevat põhimõtteliselt samad füüsikalised ja keemilised omadused ning samad põhilised kasutusalad nagu HRVs ja Venemaal toodetud ja liitu ekspordiks müüdud FeSi-l. Seega käsitletakse neid tooteid algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasuguste toodetena.
C. DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS
(21)
Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 kontrolliti, kas kehtivate meetmete aegumine võiks tõenäoliselt põhjustada kahe asjaomase riigi poolse dumpingu jätkumist või kordumist.
HRVST PÄRIT IMPORT
1. Sissejuhatavad märkused
(22)
Nagu on öeldud eespool põhjenduses 13, ei teinud ükski Hiina eksportiv tootja uurimise käigus koostööd. Kuna HRV eksportivad tootjad koostööd ei teinud, põhineb üldine analüüs, kaasa arvatud dumpingu arvutamine, seega kättesaadavatel faktidel, nagu on ette nähtud algmääruse artikliga 18.
(23)
Dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamiseks kasutati seepärast aegumise läbivaatamise taotlust koos muude teabeallikatega, nagu importi ja eksporti käsitlev kaubandusstatistika (Eurostat ja Hiina ekspordiandmed), ning muu avalikult kättesaadav teave.
(24)
Koostöö puudumine mõjutas normaalväärtuse võrdlemist eri tooteliikide ekspordihinnaga. Nagu on selgitatud allpool põhjenduses 30, peeti kooskõlas algmääruse artikliga 18 asjakohaseks määrata nii normaalväärtus kui ka ekspordihind üldisel alusel, täpsemalt üheainsa toote põhjal.
(25)
Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 9 kasutati iga kord, kui leiti, et asjaolud ei ole muutunud, juba esialgses uurimises dumpingu kindlakstegemiseks kasutatud metoodikat.
2. Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
2.1. Normaalväärtuse määramine
(26)
Komisjon kutsus algatamisteates kõiki huvitatud isikuid üles kommenteerima oma ettepanekut kasutada Norrat turumajandusliku kolmanda riigina normaalväärtuse kindlaksmääramiseks HRV puhul. Norrat kasutati võrdlusriigina ka esialgses uurimises. Kuna üheltki huvitatud isikult selle kohta kommentaare ei tulnud, järeldati, et HRV jaoks vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a normaalväärtuse määramiseks tuleks valida uuesti võrdlusriigiks Norra.
(27)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuriti esmalt, kas koostööd tegevate Norra tootjate samasuguse toote omamaine kogumüük sõltumatutele klientidele on tüüpiline võrreldes Hiina koguekspordiga liitu, st kas sellise omamaise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % kogu vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu. Selle tulemusena leiti, et omamaine müük võrdlusriigis on tüüpiline.
(28)
Samuti uuriti, kas samasuguse toote omamaist müüki võib käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti kindlaks, kui suur osa omamaisel turul toimunud müügist sõltumatutele klientidele oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul kasumlik.
(29)
Normaalväärtuse aluseks võeti seega tegelik omamaine hind, mis arvutati läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul toimunud kasumliku omamaise müügi kaalutud keskmise hinnana.
2.2. Ekspordihinna määramine
(30)
Nagu on öeldud eespool põhjenduses 24, ei teinud Hiina eksportivad tootjad uurimise käigus koostööd. Seepärast määrati ekspordihind kindlaks parima kättesaadava teabe põhjal, nagu on ette nähtud algmääruse artikliga 18.
(31)
Kõigepealt võeti importi käsitlevast Eurostati andmebaasist impordimaht ja -hinnad eespool põhjenduses 18 nimetatud kolme CN-koodi kohta, mis vastavad erinevatele kvaliteediastmetele. Kuna peeti asjakohaseks määrata ekspordihind keskmisena, kohandati CN-koodide 7202 29 10 ja 7202291090 kohta käivaid andmeid vastavalt CN-koodi 7202 21 00 ränisisaldusele. Selline meetod, mille kohaselt impordi kogumahtu hinnatakse kvaliteediastme FeSi75 põhjal, pakuti välja läbivaatamistaotluses. Kõnealuse kolme CN-koodi impordimahud ja -hinnad liideti ja kaaluti, et saada üks keskmine.
(32)
Lõpuks kohandati seda impordi keskmist CIF-hinda tehasehinna saamiseks, lahutades sellest eelkõige transpordikulu. Müügihind määrati seega kindlaks kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8 Eurostati impordistatistikas kajastuvate makstud või makstavate hindade põhjal.
2.3. Võrdlused ja kohandused
(33)
Normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlus tehti tehasehindade põhjal. Õiglase võrdlemise tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse ka hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Eelkõige tehti kohandusi selleks, et võtta arvesse eksporditolle; seda tehti läbivaatamistaotluses esitatud andmete põhjal, sest Hiina eksportivad tootjad ei teinud koostööd.
2.4. Dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
(34)
Eespool kirjeldatud viisil saadi dumpingumarginaaliks (väljendatuna protsendimäärana vabast hinnast liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist) 165 %.
(35)
Tuleb siiski märkida, et vaatlusaluse toote liitu suunatud impordi kogumaht on pärast algsete meetmete kehtestamist järsult vähenenud ning eespool nimetatud dumpingumarginaal määrati väikese impordimahu põhjal (täpsemalt alla 2 500 tonni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul).
(36)
Seepärast uuriti analüüsi täielikkuse huvides ka Hiina eksportivate tootjate hinnakujunduspoliitikat kolmel peamisel turul väljaspool liitu: Jaapanis, Lõuna-Koreas ja Ameerika Ühendriikides (edaspidi „USA”).
(37)
Selleks määrati Hiina ekspordiandmete põhjal Hiina ekspordihind Jaapanis, Lõuna-Koreas ja USAs. Võrdlus eespool määratud normaalväärtusega näitas samuti dumpingu olemasolu; see varieerus olenevalt sihtriigist 86 % ja 92 % vahel.
3. Impordi muutumine meetmete kehtetuks tunnistamise korral
3.1. Tootmisvõimsus HRVs
(38)
HRV on maailma juhtiv FeSi-d tootev riik. Tema tootmisvõimsus oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil hinnanguliselt 10-11 miljonit tonni aastas. Seega kasutas HRV tootmisharu hinnanguliselt 50 % oma tootmisvõimsusest. See tähendab, et tal on praegu ligikaudu 5,5 miljonit tonni vaba tootmisvõimsust aastas, mis on ligi seitsmekordne liidu kogutarbimine. Hoolimata praegusest tootmisvõimsuse ülejäägist ilmneb taotleja esitatud teabe põhjal, et HRV tootmisvõimsus suureneb jätkuvalt, sest ehitatakse suuremaid ja tõhusamaid ahje.
(39)
Puuduvad tõendid selle kohta, et Hiina omamaise turu või kolmandate riikide turgude tarbimismaht edaspidi märkimisväärselt suureneks ja et need suudaksid seega Hiina tootjate vaba võimsuse kasutamise korral suurenenud toodangumahu vastu võtta.
3.2. Liidu turu atraktiivsus
(40)
Pärast lõplike meetmete kehtestamist 2008. aasta veebruaris vähenes import HRVst pidevalt, kuni muutus marginaalseks, moodustades läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähem kui 1 % liidu tarbimisest. Pärast ligikaudu 330 400-tonnist impordi tippmahtu 2007. aastal kahanes import vähem kui 2 500 tonnile 2012. aastal. Sellest hoolimata on ELi FeSi turg täheldatud hinnatasemeid arvestades Hiina eksportijate jaoks jätkuvalt atraktiivne.
(41)
Nagu eespool öeldud, on Hiinas oluline tootmisvõimsuse ülejääk, mis viitab tugevale vajadusele leida teisi turge, mis selle liigse tootmisvõimsuse vastu võtaksid. Kuna aga Hiina valitsus on kehtestanud mitu ekspordipiirangut (täpsemalt 25-protsendilise eksporditolli, 17-protsendilise tagastamatu käibemaksu ja ekspordilitsentsid), kahanes Hiina kogueksport 2007. aasta 1,5 miljoni tonniselt tippmahult vaid 0,4 miljonile tonnile 2009. aastal. Alates 2010. aastast võis siiski täheldada üldist ekspordi taastumist: ekspordimaht suurenes 0,8 miljoni tonnini ning oli 2013. aastal hinnanguliselt 0,7 miljonit tonni. Värskeimad andmed näitavad ekspordimahu püsimist samal tasemel, mis ületab tervet liidu tarbimist.
(42)
Hoolimata kõnealustest ekspordipiirangutest eksportisid Hiina tootjad märkimisväärses mahus FeSi-d kogu maailma turgudele, kus ei kehti impordipiiranguid (täpsemalt Jaapanisse, Lõuna-Koreasse ja USAsse).
(43)
Aasia turg võiks esmapilgul olla üks alternatiiv, mis võtab vastu osa Hiina toodangu ülejäägist. Taotleja esitatud teabe kohaselt võivad aga viimase aja muutused nimetatud turul teha selle Hiina eksportijate jaoks vähem atraktiivseks.
(44)
Nimelt hakkab Aasia turgu tugevalt mõjutama tootmise käivitumine kahe uue ferrosiliitsiumi projekti raames Malaisias (Pertama Ferroalloysi ja Sarawak Ferroalloysi tehased). Prognoosi kohaselt suureneb ferrosiliitsiumi aastatoodang Malaisias alates 2014. aastast 420 000 tonni võrra ning see müüakse ümbritsevatesse Kagu-Aasia maadesse, eelkõige Jaapanisse, mille vajadus on 600 000 tonni ferrosiliitsiumi aastas. Malaisia tehaste toodang hakkab negatiivselt mõjutama Hiina eksporti Kagu-Aasiasse. Peale selle on Jaapani terasetootjad ja Lõuna-Korea terasetehased sõlminud juba kokkulepped uutelt Malaisia tootjatelt märkimisväärsete ferrosiliitsiumi koguste ostmiseks aastas, mis raskendab Hiina ekspordi sisenemist turule.
(45)
Pärast teatavakstegemist esitatud märkustes väitis eksportiv tootja, et Malaisia toodangu mahtu oli üle hinnatud. Kontrollimise järel loeti see märkus asjakohaseks, mistõttu määrati Malaisia toodangu parandatud mahuks ligikaudu 370 000 tonni.
(46)
Seepärast võib eeldada, et lisanduv Malaisia toodang suurendab konkurentsi kõnealusel juba niigi küllastunud turul, kus HRV-l ja Venemaal on praegu märkimisväärne turuosa.
(47)
Hiina toodangu vähenemine liidu turul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil on seletatav eelkõige Hiina valitsuse kehtestatud ekspordipiirangutega, millest oli juttu eespool põhjenduses 41.
(48)
Hiina tootjate liigse tootmisvõimsuse vastuvõtmise seisukohalt mõjuksid atraktiivselt ka hinnad ELi turul. Nimelt oli liidu keskmine turuhind 2012. aastal vähemalt sama kõrge kui Hiina tootjate ekspordihinnad nende peamistes sihtriikides (Jaapan, Lõuna-Korea ja USA), mis rõhutab veelgi liidu turu atraktiivsust olukorras, kus müük teistele sihtturgudele raskeneb.
(49)
Seega võib järeldada, et Euroopa turg, mis on üks maailma suurimaid, on Hiina tootjate jaoks endiselt atraktiivne.
4. Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta
(50)
HRV vaba tootmisvõimsus ja suhteliselt atraktiivne hinnatase liidu turul viivad järelduseni, et vaatlusaluse toote eksport Hiinast ähvardab suureneda, kui kehtivatel meetmetel lastakse aeguda.
(51)
Arvestades HRV olemasolevat ja potentsiaalset vaba tootmisvõimsust, tõsiasja, et liidu turg on üks maailma suurimaid, ja eeldatavat survet Hiinast pärit ekspordile Kagu-Aasias, võib järeldada, et dumpinguvastaste meetmete kehtetuks tunnistamise korral suurendavad HRV eksportijad tõenäoliselt dumpinguhindadega eksporti liitu.
VENEMAALT PÄRIT IMPORT
1. Sissejuhatavad märkused
(52)
Nagu on öeldud põhjenduses 14, tegi menetlusega koostööd ainult üks tootjate kontsern. Selgus aga, et kõnealuse Venemaa kontserni arvele läheb märkimisväärne osa Venemaa kogutoodangust, st ligikaudu 78 % kogu FeSi toodangust Venemaal, ja suurema osa Venemaalt pärit FeSi impordist liitu. Seepärast leiti, et dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamiseks tuleb kasutada Venemaa kontserni antud teavet koos muude allikatega, nagu läbivaatamistaotlus ja kättesaadav importkaubanduse statistika (Eurostatilt).
(53)
Dumpingumarginaali arvutamisel käsitatakse Venemaa kontserni kuuluvaid äriühinguid JSC CHEMK ja JSC KF tolliseadustiku artikli 143 (7) tähenduses üksteisega seotuna, nagu ka esialgses uurimises. Seetõttu arvutati kogu kontserni jaoks üks dumpingumarginaal, kasutades järgmist metoodikat. Kõigepealt arvutati eraldi iga eksportiva tootja dumpingumäär ning seejärel tehti kindlaks kogu kontserni kaalutud keskmine dumpingumarginaal. Tuleb märkida, et kõnealune metoodika erines esialgse uurimise ajal kasutatud metoodikast, mille kohaselt arvutati dumping tootmisüksuste kõikide tootmis- ja müügiandmete koondamise teel. Seda erinevat metoodikat kasutati ka lõpetatud vahepealse läbivaatamise käigus. Metoodikat muudeti, sest muutunud oli kontserni struktuur ning nüüd oli võimalik teha kontserni sees kindlaks üksikute tootjate müügi- ja tootmisandmed.
2. Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
2.1. Normaalväärtuse määramine
(54)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuriti esmalt, kas koostööd tegevate eksportivate tootjate samasuguse toote omamaine kogumüük sõltumatutele klientidele on tüüpiline võrreldes nende liitu toimuva eksportmüügi kogumahuga, st kas sellise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % vaatlusaluse toote liitu toimunud eksportmüügi kogumahust.
(55)
Samuti uuriti, kas omamaine müük oli algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses piisavalt tüüpiline. Seda uuriti selliste eksportiva tootja poolt omamaisel turul müüdud tooteliikide puhul, mis leiti olevat otseselt võrreldavad mõne liitu ekspordiks müüdud tooteliigiga. Konkreetse tooteliigi omamaist müüki peeti piisavalt tüüpiliseks, kui eksportiva tootja kõnealuse tooteliigi müügi kogumaht sõltumatutele klientidele omamaisel turul moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähemalt 5 % liitu eksporditud võrreldava tooteliigi müügi kogumahust.
(56)
Samuti uuriti, kas iga tooteliigi omamaist müüki võis algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt pidada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunuks. Selleks tehti eksporditava vaatlusaluse toote iga liigi puhul kindlaks, kui suur osa sellistest toodetest müüdi läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul kasumlikult sõltumatutele klientidele omamaisel turul.
(57)
Nende tooteliikide puhul, mille müügist rohkem kui 80 % toimus omamaisel turul kuludest kõrgema hinnaga ja mille kaalutud keskmine müügihind oli võrdne ühiku tootmiskuluga või ületas seda, arvutati normaalväärtus tooteliigi kohta asjaomase tooteliigi kogu omamaise müügi tegelike hindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas selline müük oli kasumlik või mitte.
(58)
Kui tooteliigi kasumlik müük moodustas seda liiki toote müügi kogumahust kuni 80 % või kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli ühiku tootmiskuludest väiksem, määrati normaalväärtus kindlaks tegeliku omamaise hinna põhjal, mis arvutati kõnealuse tooteliigi üksnes kasumliku omamaise müügi kaalutud keskmise hinnana läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
(59)
Kui omamaisel turul konkreetset tooteliiki ei müüdud või kui tooteliigi omamaine müük oli ebapiisav, arvutati normaalväärtus algmääruse artikli 2 lõike 3 alusel.
(60)
Normaalväärtuse arvutamisel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 3 lähtuti müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumisummade arvutamisel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 6 koostööd tegevate eksportivate tootjate samasuguse toote valmistamist ja tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müüki kajastavatest tegelikest andmetest või kättesaadavatest faktidest.
2.2. Ekspordihinna määramine
(61)
Venemaa kontserni eksportmüük liitu toimus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil temaga seotud ettevõtja (sidusimportija) RFAI kaudu, mis tegeles liidus vabasse ringlusse lubatavate kaupade kõikide imporditoimingutega, st sidusimportija toimingutega.
(62)
Seepärast määrati ekspordihind algmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt kindlaks nende hindade alusel, millega imporditud tooted esimest korda sõltumatule ostjale edasi müüdi, kohandatuna impordi ja edasimüügi vahelisel ajal tekkinud kõikide kulude ning müügi-, üld- ja halduskulude ja kasumi põhjendatud marginaali võrra. Selleks kasutati tegelikku müügi-, üld- ja halduskulude protsenti ning esialgses uurimises kasutatud kasumimäära (kuna sõltumatutelt importijatelt ei saadud kasumi kohta uut teavet), mis oli 6 %.
(63)
Venemaa kontsern väitis, et RFAId tuleks käsitada sama majandusüksuse osana, sest mõlemat kontrollivad ja juhivad samad isikud ning äriühingud toimivad ühe majandusüksusena. Seepärast ei tulevat ekspordihinna kindlaksmääramisel RFAI müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit maha arvata.
(64)
See, kas Venemaa kontserni ja RFAI vaheline seos vastas ühele majandusüksusele või mitte, ei ole artikli 2 lõike 9 kohase ekspordihinna arvutamise eesmärgil toimuva kohandamise seisukohalt asjakohane.
(65)
Seega, kuna Venemaa kontserni eksportmüük toimus seotud ettevõtja (RFAI) kaudu, tuli ekspordihinda kohandada, arvates maha müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi põhjendatud marginaali, nagu on sõnaselgelt ette nähtud algmääruse artikli 2 lõikega 9. Seepärast tuleb kõnealune väide tagasi lükata.
(66)
Eksportiv tootja kordas oma väidet, et tegemist on ühe majandusüksusega ning et algmääruse artikli 2 lõikega 9 ette nähtud kohandamine müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi võrra ei ole seetõttu kohaldatav. Samuti väitis ta, et isegi kui kohandamine on põhjendatud, peaks arvutatud ekspordihind hõlmama ainult RFAI impordikulusid, mitte aga ühe majandusüksuse ekspordiga seotud müügi-, üld- ja halduskulusid. Viimaks teatas ta, et ei ole nõus järeldusega, et käesoleval juhul ei ole tegemist ühe majandusüksusega.
(67)
Ühe majandusüksuse olemasolu ei ole algmääruse artikli 2 lõike 9 kohase ekspordihinna arvutamise seisukohalt oluline. Kui algmääruse artikli 2 lõigetes 1 ja 9 sätestatud tingimused on täidetud, ei ole kontrolli või seotuse määr artikli 2 lõikega 9 ette nähtud kohandamise õiguspärasuse hindamisel oluline (8). Artikli 2 lõike 9 kohaselt peab komisjon teatud juhtudel arvutama ekspordihinna ning kohandama selliselt arvutatud ekspordihinda teatud parameetrite võrra, kaasa arvatud juhul, kui pooled „tõenäoliselt on liitunud”. Algmääruse artikli 2 lõike 9 sõnastus on selge, märkides, et tegemist on kohandatavate summadega (komisjonipoolne rõhutus). Komisjon tegi kindlaks, et RFAI tegeles kõikide toimingutega, mida tavaliselt teeb seotud importija liidus. Nimelt on RFAI tihedalt seotud kontserni rahvusvahelise tegevusega (klienditeenindus, logistika ja tarnegraafik, kapitalikaupade ja põhitoorainete ostmine jne). Seega oli algmääruse artikli 2 lõikega 9 ette nähtud kohandamise eeltingimus täidetud, mistõttu kohandamine oli põhjendatud. Seepärast järeldatakse, et algmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt tuli kohandused teha.
(68)
Eksportiva tootja väitel tuleneb Nikopolsky/Interpipe'i kohtuasjas tehtud otsusest, (9) et kui eksportija ja seotud kaubandusettevõtja moodustavad ühe majandusüksuse, ei ole algmääruse artikli 2 lõikega 9 ette nähtud ekspordihinna kohandamine lubatud. See väide on alusetu. Nimelt käsitletakse kõnealuses kohtuotsuses artikli 2 lõike 10 punktiga i ette nähtud kohandamist nominaalse komisjonitasu võrra, mille on saanud müüja, kelle funktsioonid on sarnased komisjonitasu alusel töötava esindaja omadega. Kõnealune kohtupraktika ei ole seega asjakohane käesoleval juhtumil, kus Šveitsi ettevõtja RFAI tegeleb kõikide toimingutega, mida tavaliselt teeb sidusimportija. Ühe majandusüksuse olemasolu mõjutab algmääruse artikli 2 lõikega 10 ette nähtud kohandusi teistmoodi kui nõutavaid kohandusi, mis on ette nähtud kõnealuse määruse artikli 2 lõikega 9. Peale selle ei ole jäetud mingit kaalutlusõigust küsimuses, kas kohandamist müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi põhjendatud marginaali võrra nõutakse või mitte. Algmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt tuleb selline kohandus teha, kui pooled on liitunud.
(69)
Kohanduse ulatuse küsimuses ei saa nõustuda müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi osalise mahaarvamise nõudega, sest eksportiv tootja ei ole esitanud asjakohaseid tõendeid. Algmääruse artikli 2 lõikega 9 ette nähtud kohandused on osa ekspordihinna arvutamisest kõige tavalisematel pooltevahelise seotuse juhtudel. Kui müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kogusumma arvataks maha üksnes osaliselt, peaks selline muudatus põhinema eksportiva tootja esitatud tõenditel kulude kohta, eelkõige selle kohta, kas need kulud kujutavad endast erikulutusi seoses mõne tegevusega, mis ei ole otseselt seotud vaatlusaluse toote impordiga selle importimise ja järgneva edasimüümise vahelisel ajal.
(70)
Venemaa kontsern väitis ka, et ekspordihinna arvutamisel ei tuleks algmääruse artikli 11 lõike 10 kohaselt maha arvata dumpinguvastast tollimaksu, sest tollimaks kajastub nõuetekohaselt edasimüügihindades ja hilisemates liidu müügihindades.
(71)
Uurimise käigus tehti kindlaks, et vaatlusaluse toote edasimüügihinnad liidus ei kajastanud tollimaksu 99 % deklareeritud tehingute puhul. Seepärast võib järeldada, et dumpinguvastane tollimaks ei kajastunud nõuetekohaselt Venemaa kontserni edasimüügihindades. Seega ei saanud Venemaa kontserni kõnealust väidet aktsepteerida ja dumpinguvastaste tollimaksude summa arvati ekspordihindade arvutamisel maha, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 2 lõikega 9.
2.3. Võrdlused ja kohandused
(72)
Normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlus tehti tehasehindade põhjal. Õiglase võrdlemise tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi.
(73)
Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 kohandati ekspordihinda transpordikulu, kindlustuskulu, terminali- ja käitlemiskulu, krediidikulu ja komisjonitasude võrra, kui need olid kohaldatavad ja põhjendatud.
2.4. Dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
(74)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 võrreldi kummagi Venemaa kontserni kuuluva koostööd tegeva eksportiva tootja iga tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga tehasehinna tasemel.
(75)
Asjaomane eksportiv tootja esitas mitu väidet seoses dumpingumarginaali arvutamisega.
(76)
Esiteks vaidlustati ühe kontserni kuuluva tootmisettevõtja poolt teiselt kontserni tootmisettevõtjalt ostetud kvartsiidi hinna kohandamise puhul 5-protsendilise kasumimarginaali lisamine kohandatud ostuhinnale. Põhjenduseks toodi, et mõlemad ettevõtjad on sama majandusüksuse osad.
(77)
Ehkki argument ühe majandusüksuse olemasolu kohta ei ole kvartsiidi hinna kohandamise seisukohalt asjakohane, tunnistatakse, et seotud pooled võivad omavahel teha tehinguid ilma kasumit saamata. Kuna kvartsiiti ei müüdud kontsernivälistele pooltele, ei saanud kasumi olemasolu ka tõendada. Seetõttu arvati kasumimarginaal kohandatud kvartsiidihinnast maha ning muudeti vastavalt dumpingu määramist.
(78)
Teine väide oli seotud sellega, et komisjon kohaldas WTO vaidluste lahendamise organi soovitusi, mis olid antud lõhevaidluses Norraga. Kõnealusel juhul soovitati, et kui mingi tooteliigi omamaine müük ei ole tüüpiline, tuleb nende tehingute müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit sellegipoolest normaalväärtuse arvutamisel kasutada. Eksportiv tootja väitis ka, et aegumisega seotud läbivaatamisel ei oleks tohtinud kasutada uut metoodikat, sest seda ei õigusta ükski oluline muutus asjaoludes.
(79)
Komisjon selgitas eksportivale tootjale ärakuulamisel lõhe vaekogu metoodikat, kuid too leidis jätkuvalt, et vaekogu soovitus rikub algmääruse artikli 2 lõikeid 4 ja 6. Tulenevalt oma kohustustest WTO ees peab aga komisjon selliseid otsuseid täitma. Kõnealune metoodika kehtib kõikidel juhtudel, mitte ainult algmääruse artikli 5 alusel algatatud uurimiste puhul.
(80)
Kolmandast väitest lähtudes tegi komisjon parandused nendel juhtudel, kus ühe kontserni kuuluva eksportiva tootja kulu võrreldi teise eksportiva tootja teatud müügiga.
(81)
Komisjon kinnitab samuti, et käivet kohandati samade mahaarvamiste võrra nagu tootmiskulu, näiteks transpordi-, kindlustus- ja käitlemiskulu võrra kasumlikkuse kontrollimiseks ning pakendamiskulu võrra dumpingumarginaalide määramiseks.
(82)
Neljandas väites leiab eksportiv tootja, et kehtiv dumpinguvastane tollimaks arvati ekspordihinnast maha põhjendamatult. Selle tõestuseks väidetakse, et eksportmüügi hinnad olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil üle 100 % kõrgemad kui esialgse uurimise ajal, mis tõendavat, et dumpinguvastane tollimaks sisaldus ekspordihinnas. Lisaks ei oleks pidanud maha arvama teatud tollimakse ja dumpinguvastaseid tollimakse seetõttu, et need olid tulevase perioodi eest väidetavalt ette makstud. Samuti ei oleks komisjon pidanud arvesse võtma Jaapanis asuva kontori kulusid ega Šveitsi föderaalset ega kantoni tulumaksu.
(83)
Eksportiva tootja esitatud tõendid ei tõenda üheselt, et dumpinguvastane tollimaks sisaldus kõnealusel juhtumil ja kõnealuse toote puhul nõuetekohaselt ekspordihinnas. Nii edasimüügihinnad kui ka tootmiskulud on esialgse uurimise ajaga võrreldes oluliselt suurenenud. Seepärast ei saa ekspordihinna suurenemist üheselt omistada väidetavale tollimaksu lisandumisele. Esitatud tõendite ebapiisavuse näitlikustamiseks võrdles komisjon ekspordihinda kauba maksumusega (koos dumpinguvastase tollimaksuga) läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja sai tulemuseks, et 99 % eksporditehingutest ei toimunud piisavalt kõrge ekspordihinnaga, et katta dumpinguvastast tollimaksu. Ning isegi kui tollimaks jäetaks maha arvamata, ei tühistaks see järeldust, et tegemist on märkimisväärse dumpinguga, ega mõjutaks ka järeldust dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta. Seepärast ei oleks sellel mingit mõju käesoleva läbivaatamisega seotud uurimise tulemustele.
(84)
Komisjon täheldas, et tollimakse ja dumpinguvastaseid tollimakse ei saa ette maksta ning et need tollimaksud nõutakse sisse importimise ajal. Peale selle kasutas kontsern tolliladustamist, mis tähendab, et tollimaksud tuli tasuda alles pärast tegelikku importimist ja müümist. Samuti ilmnes 31. detsembri 2012. aasta proovibilansi ja auditeeritud majandusaasta aruande võrdluse põhjal selgelt, et audiitorid muutsid väidetavad ettemakstud dumpinguvastased tollimaksud tegelikult makstud dumpinguvastasteks tollimaksudeks, mis kajastuvad kasumiaruandes kuluna.
(85)
Jaapani kontori kulud ei olnud seotud vaatlusaluse tootega ega mõjutanud seega komisjoni arvutusi. Seepärast lükati see väide tagasi. Nimetatud Šveitsi maksud saaks jätta arvesse võtmata üksnes juhul, kui need oleksid seotud ettevõtte tulumaksuga, mida need teatavakstegemise järel saadud vastuse põhjal tunduvad ka olevat. Dumpingu arvutust muudeti seega sellele vastavalt.
(86)
Komisjon korrigeeris kontserni ühe ettevõtja poolt Briti Neitsisaartel teisele kontserni ettevõtjale antud laenu kohandatud intressi, arvestades väidet, et selliseid laene võidakse anda turutingimustest madalama intressiga ning et neil ongi oma olemuselt mõtet üksnes siis, kui laenuintress on pankade pakutavast madalam. Komisjon kinnitab ka, et RFAI kasumimarginaali kohaldati arve netoväärtusele ettevõtja arvestusvääringus, mitte CIF-hinnale, millele lisandusid teatud kulud.
(87)
Võttes arvesse eespool toodud kaalutlusi ning muutes arvutusi vastavalt aktsepteeritud väidetele kvartsiidi kontsernisisese müügi, kontsernisisese laenu ning Šveitsi föderaalse ja kantoni tulumaksu kohta, korrigeeriti dumpingumarginaali ja saadi selleks (väljendatuna protsendimäärana vabast hinnast liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist) 43 %.
(88)
Meenutatakse, et eespool põhjenduses 4 nimetatud vahepealse läbivaatamise tulemusena jõuti järeldusele, et Venemaa kontserni import ajavahemikus 2009. aasta oktoobrist 2010. aasta septembrini toimus dumpinguhinnaga.
3. Impordi muutumine meetmete kehtetuks tunnistamise korral
(89)
Lisaks sellele, et analüüsiti dumpingu esinemist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, uuriti ka dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosust.
3.1. Tootmisvõimsus Venemaal
(90)
Venemaa on maailmas suuruselt teine FeSi tootja. Turuanalüüsiettevõtja Metal Expert andmetel ulatub Venemaa FeSi tootmisvõimsus ligikaudu 900 000 tonnini. See hõlmab ka selliste ahjude toodangut, millega saab toota nii FeSi-d kui ka muid ferrosulameid. Nimelt võimaldavad mõlema tootja (st JSC CHEMK ja Serov Ferroalloy Plant) tootmisseadmed lülituda lühikese ajaga FeSi tootmiselt ümber muude ferrosulamite tootmisele ja vastupidi. Seevastu teiste Venemaa tootjate (st Bratsk Ferroalloy Plant, NLMK ja JSC KF) seadmed võimaldavad ainult FeSi tootmist.
(91)
Teatavakstegemise järel väitis ainus koostööd tegev eksportiv tootja, et tema enda teavet ei arvestatud Venemaa tootmisvõimsuse arvutamisel. Kuid nagu on märgitud põhjenduses 52, kasutati peamise teabeallikana just kõnealuse Venemaa kontserni teavet. Metal Experti aruannet kasutati teiste Venemaa tootjate tootmisvõimsuse kindlakstegemiseks. See väide lükatakse seega tagasi.
(92)
Samuti väitis kõnealune eksportiv tootja, et JSC CHEMKi toodangut oli valesti hinnatud, sest tema väitel on sisuliselt võimatu ilma märkimisväärse lisakulu ja viivituseta lülituda ümber ühe ferrosulami tootmiselt teisele. JSC CHEMKi valdustesse tehtud kohapealsel kontrollkäigul kogutud tõendid näitavad aga, et JSC CHEMKi ahjud saab ühelt ferrosulamilt teisele ümber lülitada ilma eespool kirjeldatud viivituseta. See väide lükatakse seega tagasi.
(93)
Tegelik toodang oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil hinnanguliselt ligikaudu 633 000 tonni (FeSi75 põhjal) ning vaba tootmisvõimsus kuni 267 000 tonni. Konservatiivselt hinnates ja võttes arvesse teiste ferrosulamite tootmiseks kasutatud võimsust on FeSi tootmise vaba võimsus vähemalt 120 000 tonni.
(94)
Venemaa kontsern väitis, et Venemaa hinnanguline vaba tootmisvõimsus oli valesti määratud, sest komisjon ei võtnud arvesse, et Venemaa kontsern kasutas 95-100 % oma tootmisvõimsusest. Kuid nagu on märgitud eelmises põhjenduses, kasutati konservatiivset lähenemist ja võeti arvesse ka tegelikku vaba tootmisvõimsust. See väide lükatakse seega tagasi.
(95)
Metal Experti aruande põhjal seletab kõrget vaba tootmisvõimsuse näitajat sisenõudluse märkimisväärne 50 % langus ajavahemikul 2002-2009 ja püsimine stabiilsena kuni 2012. aastani. Tootmisvõimsus ületab seega oluliselt nõudlust siseturul. Seepärast sõltuvad Venemaa tootjad ekspordist.
3.2. Liidu turu atraktiivsus
(96)
Hoolimata praegustest meetmetest on ELi turg Venemaa eksportijate jaoks endiselt atraktiivne. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil täheldatud impordimaht näitab, et kehtestatud dumpinguvastased tollimaksud on Venemaalt pärit impordile teatud määral mõju avaldanud, kuid see oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil siiski märgatav.
(97)
Üks osapool väitis, et Euroopa Liidu FeSi turg ei oleks atraktiivne sellise ülemaailmse tarnija jaoks nagu Venemaa kontsern ning et import on üleüldiselt järsus languses, mis on 2012. aastal seni jätkunud. Samuti väitis ta, et see suundumus tulevikus ei muutu. Eurostatilt saadud ja vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 6 kogutud kaubandusandmete analüüs näitas aga, et Venemaalt pärit import oli ajavahemikul 2010-2012 üsna stabiilne.
(98)
Kui võrrelda Euroopa Liitu eksporditu vaatlusaluse toote hindu kolmandate riikide turgudel FeSi eest küsitava hinnaga, ilmneb lisaks, et Venemaa kontserni hinnad ELis on kõrgemad, olenedes sihtriigist.
(99)
Väide, et liidu turg ei ole Venemaa tootjate jaoks atraktiivne, tuleb seega tagasi lükata.
(100)
Üks osapool väitis, et Venemaa turg muutub üha atraktiivsemaks tänu mitmele eesseisvale projektile - nagu 2014. aasta taliolümpiamängud -, mis peaks oluliselt suurendama terase sisenõudlust ja seega kasvatama omamaist FeSi tarbimist. Tuleb aga märkida esiteks seda, et kõnealune osapool ei esitanud mingeid asjakohaseid andmeid ega hinnanguid nende projektide mõju kohta omamaisele FeSi tarbimisele. Igal juhul oleks kõnealune mõju pidanud 2012. ja 2013. aastal juba nähtav olema, kui selline olukord tõesti tekiks. Olemasolevad andmed näitavad aga, et omamaine tarbimine jäi stabiilseks. Lõpuks oleks kõnealuste projektide mõju igal juhul piiratud ja ajutine. Seega lükatakse nimetatud väide tagasi. Üks osapool väitis, et Venemaa tootmisvõimsuse ülejäägi katab suures osas eksport Aasia turgudele ja USAsse. Tõepoolest eksportisid Venemaa tootjad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil üle kogu maailma rohkem kui 73 % oma toodangust. Kuid nagu on öeldud eespool põhjenduses 93, on Venemaal endiselt omamaise tarbimise vähenemisest tingitud tootmisvõimsuse ülejääk ning see annab märku tugevast vajadusest leida teisi turge, mis korvaksid omamaise müügi vähenemise ja võtaksid vastu liigse tootmisvõimsuse.
(101)
Nagu on öeldud eespool põhjenduses 44, hakkab Aasia turgudel konkurents tihenema tänu Malaisiasse ehitatud uutele tehastele, mis hakkavad 2014. aastal andma ligikaudu 420 000 tonni toodangut. See olukord raskendab Venemaa eksporti Aasia turgudele.
(102)
Nagu on selgitatud põhjenduses 45, korrigeeriti Malaisia toodangu mahtu ja määrati selleks 370 000 tonni.
(103)
Peale selle käib USAs, Venemaa eksportijate ühel peamisel eksporditurul, nende suhtes dumpinguvastane uurimine, mille algatamise taotluses väideti oluliste dumpingumarginaalide olemasolu.
(104)
Seepärast tuleb järeldada, et Venemaa eksportivad tootjad sõltuvad olulisel määral ekspordist kolmandate riikide turgudele, kus konkurents tiheneb. See muudab liidu turu nende jaoks veelgi atraktiivsemaks.
4. Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta
(105)
Eespool kirjeldatu põhjal võib järeldada, et import Venemaalt toimub siiani dumpinguhindadega ja et dumpingu jätkumine on väga tõenäoline. Arvestades Venemaa praegust ja potentsiaalset tulevast vaba tootmisvõimsust, tõsiasja, et liidu turg on üks maailma suurimaid, ja oodatavat tootmisvõimsuse suurenemist Kagu-Aasia turul, võib järeldada, et kui dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda, siis suurendavad Venemaa eksportijad tõenäoliselt veelgi dumpinguhindadega eksporti liitu.
5. Kokkuvõte
(106)
Eespool esitatud kaalutlustest lähtudes tehakse järeldus, et kui olemasolevatel meetmetel lastakse aeguda, siis on olemas märkimisväärne ja reaalne oht, et HRVst ja Venemaalt pärit FeSi dumpinguhinnaga import jätkub.
D. LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS
(107)
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil valmistas samasugust toodet seitse teadaolevat liidu tootjat. Need tootjad moodustavad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses ja neid nimetatakse edaspidi „liidu tootmisharuks”.
(108)
Nagu on öeldud eespool põhjenduses 16, esitas kuus liidu tootjat küsitud teabe. Kõnealused ettevõtjad valmistavad hinnanguliselt ligikaudu 90 % liidu kogutoodangust ja nende olukorda loetakse liidu tootmisharu esindavaks.
E. OLUKORD LIIDU TURUL
1. Liidu tarbimine
(109)
Liidu tarbimise kindlaksmääramisel lähtuti liidu tootmisharu seotud ja sõltumatust müügimahust liidu turul, hinnangust koostööd mitteteinud tootja kohta (läbivaatamistaotluse põhjal) ning Eurostatist saadud impordiandmetest CN-koodide tasandil.
(110)
Vaatlusalusel perioodil suurenes liidu tarbimine 40 % võrra. Tuleb aga arvestada, et vaatlusaluse perioodi algusaasta (2009) oli majanduskriisi negatiivsest mõjust tingituna äärmiselt halb aasta. Hoolimata osalisest taastumisest 2009. aasta järel ei jõudnud liidu tarbimine endiselt esialgse uurimise aegsele tasemele, mis oli igal aastal üle 850 000 tonni.
Tabel 1
Tarbimine
2009
2010
2011
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Tarbimine (tonnides)
544 093
799 233
841 796
760 128
Indeks (2009 = 100)
100
147
155
140
Allikas: küsimustiku vastused, aegumise läbivaatamise taotlus, Eurostat
2. Asjaomaste riikide impordi maht, hind ja turuosa
(111)
Hiinast ja Venemaalt pärit impordi mahte ja turuosasid analüüsiti Eurostati ja algmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt kogutud andmete põhjal. Kuna HRVst pärit impordi maht on väga väike, ei hinnatud asjaomastest riikidest pärit importi kumulatiivselt.
a) Asjaomase impordi maht ja turuosa
(112)
Dumpinguhinnaga liitu imporditud toodete mahud ja turuosad muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 2
Asjaomase impordi maht ja turuosad
2009
2010
2011
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
HRV
Impordimaht (tonnides)
8 105
13 828
5 125
2 516
Indeks (2009 = 100)
100
171
63
31
Turuosa (%)
1,5
1,7
0,6
0,3
Indeks (2009 = 100)
100
116
41
22
Venemaa
Impordimaht (tonnides)
74 678
53 671
29 338
40 725
Indeks (2009 = 100)
100
72
39
55
Turuosa (%)
13,7
6,7
3,5
5,4
Indeks (2009 = 100)
100
49
25
39
Asjaomased riigid kokku
Impordimaht (tonnides)
82 783
67 499
34 463
43 241
Indeks (2009 = 100)
100
82
42
52
Turuosa (%)
15,2
8,4
4,1
5,7
Indeks (2009 = 100)
100
56
27
37
Allikas: Eurostat
(113)
Impordimaht asjaomastest riikidest vähenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, 48 % võrra. Ka nende turuosa kahanes 15,2 %-lt 2009. aastal 5,7 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Selle suundumuse tulemusena kadus Hiina eksport liidu turult peaaegu täielikult. Seevastu Venemaa eksportivate tootjate turuosa on endiselt oluline ning teeb Venemaast suuruselt neljanda liitu eksportija.
b) Impordihinnad ja hindade allalöömine
(114)
Alljärgnevas tabelis on toodud dumpinguhinnaga impordi keskmine hind. HRVst pärit impordi keskmine hind langes vaatlusalusel perioodil 38 % võrra. Venemaa keskmine impordihind kasvas kõnealusel perioodil 31 % võrra, kuid jäi siiski liidu tootmisharu müügihindadest madalamaks.
Tabel 3
Dumpinguhinnaga impordi keskmine hind
2009
2010
2011
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
HRV
Keskmine hind (eurodes tonni kohta)
991
1 088
873
611
Indeks (2009 = 100)
100
110
88
62
Venemaa
Keskmine hind (eurodes tonni kohta)
716
776
889
999
Indeks (2009 = 100)
100
108
124
140
Asjaomased riigid kokku
Keskmine hind (eurodes tonni kohta)
742
840
887
976
Indeks (2009 = 100)
100
113
119
131
Allikas: Eurostat
(115)
Selleks et kindlaks teha hindade allalöömine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, võrreldi iga tooteliigi puhul kaalutud keskmisi hindu (korrigeerituna tehasehindade tasemele), millega koostööd tegevad liidu tootjad müüsid toodet sõltumatutele klientidele liidu turul, koostööd tegevate Venemaa tootjate poolt dumpinguhinnaga imporditud vastava tooteliigi kaalutud keskmiste hindadega (määratuna CIF-hindade põhjal ja kohandatuna tollimaksude võrra), millega toodet müüdi esimesele sõltumatule kliendile liidu turul.
(116)
Kuna läbivaatamisega seotud uurimise raames ei teinud koostööd ükski Hiina eksportiv tootja, määrati Hiina ekspordi puhul hindade allalöömine kindlaks selliselt, et võrreldi liidu tootjate kaalutud keskmisi müügihindu (tehasehindade tasemel) sõltumatutele klientidele liidu turul Hiinast pärit ekspordi keskmiste ekspordihindadega (Eurostatilt saadud CIF-hindade põhjal ja kohandatuna tollimaksude võrra).
(117)
Võrdluse tulemus - väljendatuna protsendina koostööd tegevate liidu tootjate käibest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil - näitas, et kaalutud keskmine hindade allalöömise marginaal liidu turul on Venemaa puhul 6-39 % ja HRV puhul 46 %.
3. Import muudest kolmandatest riikidest, mille suhtes ei ole meetmeid kehtestatud
(118)
Impordimaht kolmandatest riikidest liidu turule suurenes vaatlusalusel perioodil 33 %, järgides kasvusuundumust tarbimises. Kolmandate riikide impordi turuosa jäi vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilseks, kõikudes 70 % ümber liidu tarbimisest ja kahanedes veidi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Seevastu impordi geograafiline struktuur muutus rohkem, kuivõrd Brasiilia ja Norra impordimahud ja turuosad suurenesid märgatavalt; tundub, et need riigid said peamiselt kasu tarbimise suurenemisest.
(119)
Kolmandate riikide keskmised impordihinnad tõusid vaatlusaluse perioodi jooksul 22 % ja on endiselt HRVst ja Venemaalt pärit impordi hinnatasemest tunduvalt kõrgemad.
4. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
(120)
Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 uuris komisjon kõiki liidu tootmisharu olukorra seisukohalt olulisi majandustegureid ja -näitajaid.
(121)
Kahju analüüsimiseks hinnatakse liidu tootmisharu majanduslikku olukorda selliste näitajate põhjal nagu tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse kasutamine, müügimaht, turuosa ja kasv, töötajate arv, tootlikkus, tegeliku dumpingumarginaali suurusjärk ja varasemast dumpingust taastumine, keskmised ühikuhinnad, ühiku tootmiskulu, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime, varud ja tööjõukulu.
a) Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse kasutamine
(122)
Vaatlusalusel perioodil suurenes liidu tootmisharu tootmine märkimisväärselt. Kasv oli kõige suurem ajavahemikul 2009-2011, kui tootmine suurenes 178 % võrra. Pärast seda, läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, see stabiliseerus. Meenutatakse, et vaatlusaluse perioodi algusaasta oli majanduskriisi tõttu erandlik, mistõttu tootmine oli sel aastal ebatavaliselt vähene. Hoolimata märkimisväärsest taastumisest 2009. aasta järel tuleb meenutada, et liidu tootmisharu toodang ei jõudnud endiselt esialgse uurimise algtasemeni (2003. aastal), mis oli esitatud andmete kohaselt üle 270 000 tonni.
Tabel 5
Liidu tööstusharu kogutoodang
2009
2010
2011
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Tootmine (tonnides)
81 147
192 495
225 376
224 540
Indeks (2009 = 100)
100
237
278
277
Allikas: küsimustiku vastused ja läbivaatamistaotlus
(123)
Tootmisvõimsus püsis vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilsena, suurenedes mõnevõrra läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Kuna tootmine kasvas ajavahemikul 2009-2011 märkimisväärselt, suurenes tootmisvõimsuse kasutamine kokku 179 % võrra. See suundumus muutus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mil tootmisvõimsuse kasutamine vähenes. See negatiivne muutus ei tulenenud aga mitte tegeliku tootmise vähenemisest, vaid tootmisvõimsuse enda suurenemisest.
Tabel 6
Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse kasutamine
2009
2010
2011
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Tootmisvõimsus (tonnides)
301 456
301 456
299 914
324 884
Indeks (2009 = 100)
100
100
99
108
Tootmisvõimsuse kasutamine (%)
27
64
75
69
Indeks (2009 = 100)
100
237
279
257
Allikas: küsimustiku vastused ja läbivaatamistaotlus
b) Müügimaht, turuosa ja kasv
(124)
Liidu tootmisharu müügimaht liidu turul sõltumatutele klientidele (mis määrati kindlaks nii seotud kui ka sõltumatutele klientidele toimunud müügi põhjal liidus) järgis aastatel 2009-2011 tarbimise suundumust. Täiendav järsk hüpe läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tulenes sellest, et kõnealusel aastal kaldus liidu tootmisharu müük seotud klientidelt sõltumatutele klientidele liidus. See oli tingitud muutusest ühe liidu tootja struktuuris.
Tabel 7
Liidu tootmisharu müük sõltumatutele klientidele
2009
2010
2011
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Maht (tonnides)
60 257
113 048
122 860
191 525
Indeks (2009 = 100)
100
188
204
318
Allikas: küsimustiku vastused ja läbivaatamistaotlus
(125)
Kuna müügimaht liidu turul järgis tarbimissuundumust, jäi liidu tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil pärast algset hüpet 2010. aastal suhteliselt stabiilseks kerge kasvusuundumusega.
Tabel 8
Liidu tootmisharu turuosa
2009
2010
2011
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Liidu tootmisharu turuosa (%)
14
21
22
25
Indeks (2009 = 100)
100
155
165
187
Allikas: küsimustiku vastused, Eurostat
(126)
Nagu on öeldud eespool põhjenduses 111, kasvas liidu tarbimine 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 40 % võrra. Liidu tootmisharu suutis seda kasvu ära kasutada, suurendades samal perioodil oma müügimahtu ja turuosa.
c) Töötajate arv ja tootlikkus
(127)
Liidu tootmisharu asjaomase tootega seotud töötajate arv suurenes vaatlusalusel perioodil ligikaudu 50 %. Töötajate arvu suurenemisega kaasnes samal ajal veelgi suurem tootlikkuse kasv - mõõdetuna toodanguna (tonnides) töötaja kohta aastas -, mis oli samal perioodil 86 %.
Tabel 9
Töötajate arv ja tootlikkus
2009
2010
2011
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Töötajate arv
701
869
1064
1042
Indeks (2009 = 100)
100
124
152
149
Tootlikkus (ühikutes töötaja kohta)
116
222
212
216
Indeks (2009 = 100)
100
191
183
186
Allikas: küsimustiku vastused, läbivaatamistaotlus
d) Tegeliku dumpingumarginaali suurusjärk ja varasemast dumpingust taastumine
(128)
Nagu on öeldud eespool põhjendustes 37 ja 87, on asjaomaste riikide impordi dumpingumarginaal endiselt kõrge. Kahjunäitajate analüüs andis tõendust, et tootmisharu taastub varasemast dumpingust. Taastumine on siiski üsna hiljutine ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil täheldati liidu turul teatavat langust selliste kahjunäitajate puhul nagu kasumlikkus, rahavoog ja investeeringutasuvus. Lisaks tuleb märkida, et see positiivne muutus toimub praeguste dumpinguvastaste meetmetega kaitstud tingimustes. Meetmete kehtetuks tunnistamise korral oleks tegelike dumpingumarginaalide mõju liidu tootmisharule märkimisväärne.
e) Ühiku keskmised müügihinnad liidu turul ja ühiku tootmiskulu
(129)
Koostööd tegevate liidu tootjate keskmised müügihinnad sõltumatutele klientidele liidus kasvasid aastatel 2009-2011 25 % ning langesid seejärel uuesti läbivaatamisega seotud uurimiseperioodil. Need hinnamuutused vastavad üldiselt muutustele sama perioodi tooraine- ja energiahindades. Sarnane suundumus, st tõus ajavahemikus 2009-2011 ja langus läbivaatamisega seotud uurimiseperioodil, on täheldatav kolmandatest riikidest pärit impordi (millel on liidus suurim turuosa) müügihindade puhul.
Tabel 10
Müügihinnad ja kulud
2009
2010
2011
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Ühiku keskmine müügihind liidus sõltumatutele klientidele (eurodes tonni kohta)
1 136
1 282
1 421
1 151
Indeks (2009 = 100)
100
113
125
101
Ühiku tootmiskulu (eurodes tonni kohta)
1 094
1 031
1 228
1 063
Indeks (2009 = 100)
100
94
112
97
Allikas: küsimustiku vastused
f) Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime
(130)
Liidu tootjate rahavood, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime muutusid vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.
Tabel 11
Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus
2009
2010
2011
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest)
2,3
27,0
18,3
7,4
Rahavoog (eurodes)
4 554 714
44 888 689
39 959 668
19 353 017
Investeeringud (eurodes)
26 599 036
20 962 570
25 274 658
27 076 802
Indeks (2009 = 100)
100
79
95
102
Investeeringutasuvus (%)
- 62,6
159,2
58,3
24,8
Allikas: küsimustiku vastused
(131)
Koostööd tegevate liidu tootjate kasumlikkuse näitajaks võeti see, kui suure protsendi asjaomasest kogukäibest moodustab maksueelne puhaskasum samasuguse toote müügist sõltumatutele klientidele liidus. 2009. aastal oli kasumimarginaal väga väike ja mõne liidu tootja jaoks ka negatiivne, kuid 2010. aastal hakkas see taastuma koos tarbimise ja müügimahu suurenemisega. Tuleb aga märkida, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasumimarginaal kahaneb, hoolimata sellest, et koostööd tegeva liidu tootmisharu müügimaht (võttes arvesse ka muutusi ettevõtte struktuuris) püsis stabiilsena. See tekitab muret ELi tootmisharu kasumimarginaalide edasiste suundumuste suhtes.
(132)
Rahavoog ehk tootmisharu võime oma majandustegevust ise rahastada arvutati tegevuste põhjal ja oli kogu vaatlusaluse perioodi vältel positiivne. Näitaja paranes aga ainult 2010. aastal; pärast seda, kahel järgneval aastal, halvenes see märkimisväärselt. Uurimine näitas ka seda, et liidu väiksemate tootjate rahavoog halvenes tuntavamalt. See tekitab muret ELi tootmisharu suutlikkuse suhtes jätkata praeguses majandusolukorras vajalikul määral oma majandustegevuse omafinantseerimist.
(133)
Kasumlikkuse ja rahavoo muutumine vaatlusalusel perioodil mõjutas koostööd tegevate liidu tootjate suutlikkust oma majandustegevusse investeerida. Selle tulemusena püsis investeeringute tase vaatlusalusel perioodil suhteliselt kõrge ja stabiilne. Investeeringutasuvus (väljendatuna kasumi protsendina investeeringute raamatupidamislikust netoväärtusest) muutus positiivseks alles pärast 2009. aastat. Ent nagu kasumlikkus ja rahavoog, saavutas ka see näitaja kõrgeima taseme 2010. aastal ning on 2011.-2012. aastal pidevalt langenud.
(134)
Eespool öeldu põhjal võib järeldada, et ehkki koostööd tegevate liidu tootjate finantstulemused olid suuremal osal vaatlusalusest perioodist head, hakkasid need vaatlusaluse perioodi lõpus, eriti läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, halvenema. Nagu võib näha tabelist 11, langes ELis toimunud müügi kasumlikkus märkimisväärselt ning liidu tootmisharu genereeritud rahavoog oli investeeringutest väiksem, mis näitab, et tootmisharu pidi kasutama läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ettevõttevälist rahastamist.
(135)
Samal ajal tekitas muret kapitali kaasamise võime. See tegur võib osutuda liidu tootmisharu ohtlikult nõrgaks kohaks, juhul kui meetmetel lastakse aeguda. Praeguses majandusolukorras on tõenäoline, et liidu tootmisharul saab olema raske leida finantsvahendeid selleks, et tulla toime asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi taastumisega, ning tootmisharu võib saada väga lühikese aja jooksul uuesti tõsiselt kahjustada. See mure on eriti suur liidu tootmisharusse kuuluvate VKEde puhul.
g) Varud
(136)
Ehkki koostööd tegevate liidu tootjate lõppvarud suurenesid 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 32 %, kahanes nende osakaal toodangust ning tootjad ei pea neid ebanormaalselt suureks.
Tabel 12
Lõppvarud
2009
2010
2011
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Lõppvarud (tonnides)
23 946
21 214
26 117
31 504
Indeks (2009 = 100)
100
89
109
132
Allikas: küsimustiku vastused
h) Tööjõukulud
(137)
Koostööd tegevate liidu tootjate töötajate arv kasvas vaatlusalusel perioodil ligi 50 %, kuid nende keskmine palk jäi samas ajavahemikus stabiilseks.
Tabel 13
Tööjõukulud
2009
2010
2011
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Keskmine tööjõukulu töötaja kohta
(eurodes)
29 705
30 296
28 991
29 837
Indeks (2009 = 100)
100
102
98
100
Allikas: küsimustiku vastused
JÄRELDUS LIIDU TOOTMISHARU OLUKORRA KOHTA
(138)
Uurimine näitas, et madala dumpinguhinnaga toodete import asjaomastest riikidest vähenes liidu turul pärast algsete meetmete kehtestamist 2008. aastal. See võimaldas liidu tootmisharul saavutada kõrge tootmistaseme, suurendada müügimahtu, turuosa ja kasumlikkust ning parandada üldist finantsolukorda.
(139)
Seetõttu järeldatakse, et liidu tootmisharu ei kandnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil materiaalset kahju. Võttes aga arvesse tarbimise vähenemist ja teatavate finantsnäitajate (nagu kasumlikkus, rahavoog ja investeeringutasuvus) halvenemist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, on liidu tootmisharu olukord endiselt haavatav.
F. KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS
1. Sissejuhatavad märkused
(140)
Et hinnata, kui suure tõenäosusega kahju korduks meetmete aeguda laskmise korral, analüüsiti Hiina ja Venemaa impordi võimalikku mõju liidu turule ja liidu tootmisharule vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.
(141)
Analüüsis keskenduti tarbimissuundumusele liidu turul, vabale tootmisvõimsusele, kaubavoogudele ja liidu turu atraktiivsusele ning asjaomaste riikide hinnakujunduspoliitikale.
2. Tarbimine liidus
(142)
Vaatlusaluse toote tarbimine liidus vähenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eelnenud aastaga võrreldes 10 %. Võrreldes kriisieelse tasemega 2007. aastal tähendab see enam kui 25-protsendilist vähenemist. Asjaomase toote tarbimise langus on tingitud terasetootmise vähenemisest liidus ning järgnevatel aastatel võib oodata languse jätkumist. See põhjustab raskusi liidu tootmisharule, mis peab tegutsema väga tiheda konkurentsi olukorras. Seepärast leitakse, et madala dumpinguhinnaga importi HRVst ja Venemaalt ei tohi lubada. See avaldab survet hinnalanguseks turul ja moonutab konkurentsi ning põhjustab seega liidu tootjatele olulist materiaalset kahju.
3. Vaba tootmisvõimsus, kaubavood ja liidu turu atraktiivsus ning asjaomaste riikide hinnakujunduspoliitika
a) HRV
(143)
Tuleb märkida, et vaatlusaluse toote tootmise koguvõimsus HRVs on hinnanguliselt 10-11 miljonit tonni, mis on rohkem kui kogu maailma FeSi tarbimine. Tootmisvõimsuse kogukasutus on samal ajal ligikaudu 50 %.
(144)
Hiina ülemaailmne FeSi eksport oli vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilne, 0,8 miljonit tonni. Selline eksporditase on peaasjalikult tingitud põhjenduses 41 kirjeldatud ekspordipiirangutest. Liidul ei ole nende meetmete üle aga kontrolli ning Hiina valitsus võib piirangud igal ajal kaotada, tekitades tõsise ohu, et vaatlusaluse toote eksport Hiinast ujutab liidu turu üle.
(145)
Tuleb rõhutada, et isegi kui ekspordipiiranguid ei muudeta, on Hiina praegune ülemaailmne ekspordimaht suurem kui kogu liidu tarbimine.
(146)
On alust eeldada, et tulenevalt eespool põhjendustes 40-49 kirjeldatud ELi turu atraktiivsusest suunataks meetmete kehtetuks tunnistamise korral vähemalt osa praegusest Hiina ekspordist uuesti liidu turule, eriti kuna konkurents tema traditsioonilistel turgudel Aasias tiheneb peagi täiendava tootmisvõimsuse arendamise tõttu Malaisias, nagu on selgitatud eespool põhjenduses 44.
(147)
Dumpinguvastaste tollimaksude aegumine koos konkurentsi tihenemisega Aasias muudab liidu turu Hiina eksportijate jaoks kahtlemata atraktiivseks. Sellega seoses meenutatakse, et enne meetmete kehtestamist oli Hiina liidu turul üks suurimaid eksportijaid.
(148)
Lõpuks kinnitavad Hiina ekspordi praegune hinnatase, kindlaks tehtud dumpingumarginaali suurusjärk ja märkimisväärse hindade allalöömise olemasolu, et dumpinguvastaste meetmete puudumise korral kordub Hiina ekspordi ebaaus konkurents, põhjustades liidu tootmisharule materiaalset kahju.
b) Venemaa
(149)
Läbivaatamisega seotud uurimise käigus tehti kindlaks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toodeti Venemaal vaatlusalust toodet 633 000 tonni, samal ajal kui tootmisvõimsus on hinnanguliselt 900 000 tonni. See tähendab ligikaudu 267 000 tonni vaba tootmisvõimsust, mis juba üksinda oleks piisav, et rahuldada kolmandik liidu nõudlusest.
(150)
Vaatlusaluse toote ekspordi kohta Venemaalt tuleb märkida, et Venemaa ekspordib praegu 73 % oma toodangust. Tema traditsioonilised eksporditurud liidu kõrval on USA, Jaapan ja Lõuna-Korea. Arvestades konkurentsi tihenemist Aasia turgudel, nagu on kirjeldatud eespool põhjenduses 44, on selgeid viiteid sellele, et dumpinguvastaste meetmete kehtetuks tunnistamise korral suunatakse suurem osa nendest kaubavoogudest uuesti liidu turule. Selle mõju võib veelgi selgemalt esile tulla, kui USAs praegu Venemaa impordi üle pooleli olev dumpinguvastane uurimine (mis tuleneb 2013. aasta juunis algatatud uurimisest) peaks kaasa tooma meetmete kehtestamise.
(151)
Selle kohta on üks Venemaa eksportiv tootja väitnud, et tollimaksude kehtestamine Venemaalt pärit ferrosiliitsiumile on USAs ebatõenäoline. Väite tõestuseks toodi mõni käimasoleva uurimise mitteametlik tulemus. Tootja ei esita oma väidete toetuseks aga mingeid dokumenteeritud tõendeid ning arvestades, et USAs algatatud dumpinguvastane uurimine on endiselt pooleli, ei saa välistada meetmete kehtestamise võimalust.
(152)
Dumpinguvastaste tollimaksude aegumine koos konkurentsi tihenemisega Venemaa peamistel eksporditurgudel muudab liidu turu Venemaa eksportijate jaoks atraktiivseks. Sellega seoses meenutatakse, et enne meetmete kehtestamist oli Venemaa liidu turul üks suurimaid eksportijaid ning tegutseb seal endiselt, hoolimata viis aastat kestnud meetmetest.
(153)
Lõpuks tuleb rõhutada, et lisaks mahtudele kujutab Venemaa endast ohtu oma hinnakujunduspoliitika tõttu eksportturgudel. Nii esialgne uurimine kui ka praegune aegumise läbivaatamine näitasid, et Venemaa-poolne dumpingu kasutamine tundub olevat struktuurne: tema ekspordihind on alati madalam kui hind Venemaa omamaisel turul. Lisaks kinnitab käesolev uurimine, et Venemaa impordihinnad löövad praeguseni liidu tootjate müügihindu alla.
4. Kokkuvõte
(154)
Võttes arvesse uurimise tulemusi, nimelt asjaomaste riikide vaba tootmisvõimsust, dumpingu jätkumist ning Hiina ja Venemaa eksportijate piiratud võimalusi müüa teiste peamiste kolmandate riikide turgudele, mis suurendab liidu turu atraktiivsust, leitakse, et meetmete kehtetuks tunnistamine nõrgendaks liidu tootmisharu positsiooni oma põhiturul ja saadud kahju korduks, kuna Hiina ja Venemaa hakkavad tõenäoliselt liidu turule dumpinguhindadega importima.
(155)
Ei ole ühtegi põhjust arvata, et liidu tootmisharus tänu kehtivatele meetmetele paranenud tulemuslikkus jääks samaks või kasvaks veelgi, kui meetmed kehtetuks tunnistataks. Vastupidi, tingimused on soodsad asjaomastest riikidest pärit impordi tõenäoliseks suunamiseks liidu turule dumpinguhindadega ja märkimisväärses mahus, mis tõenäoliselt õõnestaks vaatlusalusel perioodil toimunud positiivseid muutusi liidu turul. Tõenäoline dumpinguhindadega import suudaks avaldada survet liidu tootmisharu müügihindadele ja vähendaks tema turuosa ning avaldaks seega negatiivset mõju liidu tootmisharu endiselt haavatavatele finantstulemustele.
(156)
Selle kohta esitas märkuse üks Venemaa eksportiv tootja, kes väidab, et kahju kordumist ei saa põhjendada lihtsalt kahju kordumise võimalikkusega, vaid selle tõenäosusega. Ent uurimine ongi toonud ilmsiks mitu faktilist asjaolu, sealhulgas selle, et Venemaa tootjad ei ole lõpetanud dumpingu kasutamist, ning vaba tootmisvõimsuse olemasolu Venemaal. Peale selle on fakt, et liidu tarbimine oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil väiksem kui enne esialgset uurimist. Samuti on ülemaailmselt oodata toodangu suurenemist, eelkõige Aasia turul. Need asjaolud kokkuvõetuna viivad põhjendatud kindlusega järelduseni, et kättesaadavate faktide põhjal otsustades kannaks liidu tootmisharu taas dumpinguhinnaga impordi tõttu kahju, kui meetmetel lastaks aeguda.
G. LIIDU HUVID
1. Sissejuhatus
(157)
Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas kehtivate meetmete säilitamine oleks vastuolus liidu üldiste huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti erinevate asjaomaste huvitatud isikute, st liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest. Kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 2 anti huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.
(158)
Kuna käesolev uurimine kujutab endast kehtivate meetmete läbivaatamist, siis oli võimalik hinnata kehtivate dumpinguvastaste meetmete kõiki soovimatuid negatiivseid mõjusid huvitatud isikutele.
2. Liidu tootmisharu huvid
(159)
Eespool põhjenduses 154 järeldati, et kui dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda, siis on tõenäoline, et liidu tootmisharu seisund halveneb tunduvalt. Seetõttu saaks liidu tootmisharu meetmete jätkumisest kasu, kuna liidu tootjad suudaksid säilitada oma müügimahte, turuosa, kasumlikkust ja üldist positiivset majandusolukorda. Meetmete peatamine seevastu ohustaks tõsiselt liidu tootmisharu elujõulisust, kuna on põhjust eeldada, et Hiina ja Venemaa import suunatakse dumpinguhindadega ja märkimisväärses mahus liidu turule, mis põhjustaks kahju kordumise.
3. Kasutajate huvid
(160)
Praeguse läbivaatamise käigus tegi komisjoniga koostööd kümme liidu kasutajat (valukojad ja terasetootjad). Saadud vastustest neljas olid üldised märkused ning ainult kuus sisaldas täielikke vastuseid küsimustikule. Nende andmete põhjal tehti kindlaks, et asjaomase toote hinna keskmine mõju on ligikaudu 1 % kasutajate tootmise kogukulust ega ulatu ühegi koostööd teinud kasutaja puhul 2 %-ni. Seega, kuigi mõni kasutajatest oli 2011. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kahjumis, ei saanud see olla tingitud FeSi impordile kehtivatest dumpinguvastastest tollimaksudest.
(161)
Tuleb arvestada seda, et Hiina ja Venemaa turuosa oli esialgse uurimise ajal ligikaudu 40 % liidu turust ning neile kehtestatud tollimaksud on 15,6-31,2 %. Seega võib tollimaksude aegumise võimalikuks mõjuks hinnata keskmiselt kõige rohkem 0,1 % kulusäästu (võttes arvutamisel aluseks 40 % turuosa riikides, kus meetmeid kohaldatakse, ja 20 % keskmise väärtuselise tollimaksu). Seepärast ei ole tõenäoline, et tollimaksude aegumine mõjutaks vaatlusaluse perioodi viimasel kahel aastal kahjumis olnud kasutajate kasumlikkuse taastumist. Samuti võimaldavad toote iseloom ja ka mitme tarnija olemasolu turul kasutajatel lihtsalt tarnijat vahetada.
4. Importijate huvid
(162)
Kõiki teadaolevaid importijaid teavitati läbivaatamise algatamisest. Ükski asjaomase toote importija ei vastanud algatamisteatele lisatud valimi moodustamise küsimustikule. Uurimisel selgus, et importijad saavad kerge vaevaga osta praegu turul tegutsevatelt eri pakkujatelt, eelkõige liidu tootmisharult ja suurtelt kolmandate riikide eksportijatelt, kes ei müü dumpinguhinnaga. Ka importijate huvi puudumise tõttu järeldati, et meetmete säilitamine ei kahjustaks nende huve.
5. Kokkuvõte
(163)
Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldatakse, et puuduvad liidu huvidega seotud veenvad põhjused, mis räägiksid praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu.
H. DUMPINGUVASTASED MEETMED
(164)
Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada, et kehtivad meetmed tuleks säilitada. Lisaks anti neile võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava aja jooksul märkusi. Tehtud märkusi ja esitatud teavet võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust.
(165)
Eeltoodust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks HRVst ja Venemaalt pärit ferrosiliitsiumi impordi suhtes kohaldatavad määrusega (EÜ) nr 172/2008 kehtestatud dumpinguvastased meetmed säilitada.
(166)
Et vähendada meetmetest kõrvalehoidmise ohtu, mis tuleneb tollimaksumäärade suurest erinevusest, peetakse käesoleval juhtumil vajalikuks kehtestada erimeetmed, et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane kohaldamine. Kõnealuseid erimeetmeid kohaldatakse üksnes äriühingute suhtes, kellele on määratud individuaalne tollimaksumäär, ning need meetmed hõlmavad järgmist: käesoleva määruse lisas sätestatud nõuetele vastava kehtiva faktuurarve esitamine liikmesriikide tollile. Impordi suhtes, millele ei ole nimetatud arvet lisatud, rakendatakse kõikide teiste tootjate suhtes kohaldatavat dumpinguvastast jääktollimaksu.
(167)
Algmääruse artikli 15 lõikega 1 loodud komitee oma arvamust ei esitanud,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Venemaalt pärit ning praegu CN-koodide 7202 21 00, 7202 29 10 ja 7202 29 90 alla kuuluva ferrosiliitsiumi impordi suhtes.
2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ning lõikes 1 kirjeldatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:
Riik
Äriühing
Dumpinguvastase tollimaksu määr (%)
TARICi lisakood
Hiina Rahvavabariik
Erdos Xijin Kuangye Co., Ltd, Qipanjing Industry Park
15,6
A829
Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd, Xicha Villa
29,0
A830
Kõik teised äriühingud
31,2
A999
Venemaa
Bratsk Ferroalloy Plant, Bratsk
17,8
A835
Kõik teised äriühingud
22,7
A999
3. Lõikes 2 nimetatud äriühingute suhtes kindlaks määratud individuaalseid tollimaksumäärasid kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tollile esitatakse lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära.
4. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse tollimakse käsitlevaid kehtivaid õigusnorme.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 9. aprill 2014