РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1358/2014 НА КОМИСИЯТА
от 18 декември 2014 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 889/2008 за определяне на подробни правила за прилагането на Регламент (ЕО) № 834/2007 на Съвета по отношение на произхода на отглежданите по биологичен начин аквакултури, животновъдните практики за аквакултури, фуража за отглежданите по биологичен начин аквакултури, както и продуктите и веществата, които могат да бъдат използвани в биологичното производство на аквакултури
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 834/2007 на Съвета от 28 юни 2007 г. относно биологичното производство и етикетирането на биологични продукти и за отмяна на Регламент (ЕИО) № 2092/91 (1), и по-специално член 13, параграф 3, член 15, параграф 2 и член 16, параграф 1 от него,
като има предвид, че:
(1)
В Регламент (ЕО) № 834/2007 се определят основните изисквания по отношение на биологичното производство на морски водорасли и аквакултури. Подробните правила за прилагането на тези изисквания са определени в Регламент (ЕО) № 889/2008 на Комисията (2).
(2)
В периода от ноември 2012 г. до април 2013 г. някои държави членки поискаха преразглеждане на правилата относно продуктите, веществата, източниците на фураж и технологиите, разрешени за използване в биологичното производство на аквакултури. Тези искания бяха оценени от експертната група за технически консултации в областта на биологичното производство, създадена с Решение 2009/427/ЕО на Комисията (3). Като взе предвид становището на експертната група, Комисията установи, че е необходимо съществуващите правила за прилагане на изискванията за биологично производство на морски водорасли и аквакултури да бъдат актуализирани и обобщени.
(3)
Съгласно член 15, параграф 1, буква а), подточка ii) от Регламент (ЕО) № 834/2007 при липса на зарибителен материал от разплодници, отгледани по биологичен начин, или от стопанства с биологично производство, при определени условия в дадено стопанство могат да бъдат внесени животни, отгледани по небиологичен начин. В Регламент (ЕО) № 889/2008 се определят специфични ограничения по отношение на уловени диви аквакултури, включително събирането на ювенилни екземпляри диви аквакултури. Някои традиционни практики на екстензивното рибовъдство във влажните зони, като например басейни с бракична вода, приливно-отливни зони и крайбрежни лагуни, заградени от диги и наклонени брегове, съществуват от векове и са особено ценни за местните общности от гледна точка на културното наследство, опазването на биологичното разнообразие и икономическите перспективи. При определени условия тези практики не оказват влияние върху състоянието на запасите от съответните видове.
(4)
Поради това се счита, че в рамките на тези традиционни практики, свързани с аквакултурите, събирането на диви ювенилни екземпляри за угояване е в съответствие с целите, критериите и принципите на биологичното производство на аквакултури, при условие че са въведени мерки за управление, одобрени от съответния орган, който отговаря за управлението на въпросните рибни запаси, за да се гарантира устойчивата експлоатация на съответните видове, и при условие че зарибяването се извършва в съответствие с тези мерки, а рибата се храни само с естествена храна, намираща се в околната среда.
(5)
Експертната група за технически консултации в областта на биологичното производство изрази загрижеността си, че източниците на фураж и добавките, които са разрешени в биологичното производство на аквакултури, не удовлетворяват в достатъчна степен хранителните потребности на хищните видове риба. Съгласно член 15, параграф 1, буква г), подточка i) от Регламент (ЕО) № 834/2007 животните се хранят с фуражи, които удовлетворяват хранителните им потребности по време на различните етапи от тяхното развитие. Поради това следва да бъде разрешено в биологичното производство на аквакултури като източник на храна за хищни животни да се използват цели риби. Това обаче не бива допълнително да натоварва застрашени или подложени на прекомерен улов запаси. По тази причина за производство на фураж за хищни животни в биологичното производство на аквакултури следва да се използват единствено рибни продукти, сертифицирани от трета страна като устойчиви. Във връзка с това достоверността на използваната схема за устойчивост е важен фактор, за да се убедят потребителите в цялостната устойчивост на продукта от биологични аквакултури. Поради това компетентните органи следва да определят схеми за сертифициране, които според тях - с оглед на принципите на устойчивото рибарство, определени в Регламент (ЕС) № 1380/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4), са подходящи, за да се докаже устойчивостта на рибните продукти, предназначени за фураж в биологичното производство на аквакултури. За оценка дали дадена схема за сертифициране е подходяща, може да се направи справка с Насоките на ФАО от 2009 г. за екомаркировката на рибата и рибните продукти от морския риболов (5).
(6)
Освен това eкспертната група за технически консултации в областта на биологичното производство подчерта необходимостта да се осигури достатъчно съдържание на хистидин в храната за пъстървовите риби, за да се гарантират доброто здраве на животните от този вид и хуманното отношение към тях. Като се имат предвид значителните разлики в съдържанието на хистидин в морските суровини в зависимост от видовете и сезона, както и от условията на производство, преработка и съхранение, следва да бъде разрешено използването на хистидин, получен от ферментация, за да се гарантира, че хранителните потребности на пъстървовите риби са удовлетворени.
(7)
Разрешеното понастоящем максимално количество рибно брашно във фуражите за скариди не е достатъчно, за да се задоволят хранителните им нужди, и поради това следва да бъде увеличено. Когато е необходимо за удовлетворяване на количествените изисквания по отношение на храната, в съответствие с препоръките от доклада на експертната група следва да се разреши и добавянето на холестерол във фуражите. За тази цел следва да се използва биологичен холестерол, ако е на разположение. При липса на биологичен холестерол може да се използва и холестерол, получен от вълна, черупчести мекотели или други източници.
(8)
Изключението, предвидено в член 25к, параграф 2, изтича на 31 декември 2014 г.; следователно този параграф следва да се заличи.
(9)
С цел осигуряване на съответствие с член 15, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕО) № 834/2007 по отношение на отглеждането на зарибителен материал с произход от разплодници, отгледани по биологичен начин, и от стопанства с биологично производство, се счита за необходимо и е в съответствие с доклада на експертната група да се въведат специфични правила за използването на планктон при храненето на отглеждани по биологичен начин ювенилни екземпляри. Планктонът е необходим за отглеждането на ювенилни екземпляри и не се произвежда съгласно правила за биологично производство.
(10)
Експертната група препоръчва също така да се актуализира списъкът на веществата, които са разрешени за почистване и дезинфекциране в биологичното производство на аквакултури, по-специално по отношение на възможността някои от веществата, които вече са включени в списъка, да се използват и в присъствието на животни. Приложение VII към Регламент (ЕО) № 889/2008 следва да бъде съответно изменено.
(11)
Обхватът на приложение XIIIa към Регламент (ЕО) № 889/2008, определен в член 25е, параграф 2, следва да бъде по-ясно дефиниран, по-специално във връзка с животновъдните практики.
(12)
Разрешената максимална посадка на арктически сивен следва да бъде увеличена, за да отговаря по-добре на нуждите на този вид. Следва да се определят и максимални посадки за раците. Приложение ХIIIа към Регламент (ЕО) № 889/2008 следва да бъде съответно изменено.
(13)
Поради това Регламент (ЕО) № 889/2008 следва да бъде съответно изменен.
(14)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на регулаторния Комитет по биологично производство,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Регламент (ЕО) № 889/2008 се изменя, както следва:
1)
В член 25д параграф 4 се заменя със следното:
„4. Събирането на ювенилни екземпляри диви аквакултурни животни с цел угояване се ограничава до следните специални случаи:
а)
естествено навлизане на личинки и ювенилни екземпляри от риба или ракообразни при пълненето на басейни, садкови системи и заграждения;
б)
млади екземпляри от европейска змиорка, при условие че в стопанството е въведен одобрен план за управление на змиорката и че изкуственото възпроизводство на змиорката продължава да бъде невъзможно;
в)
събиране на диви ювенилни екземпляри от видове, различни от европейска змиорка, за угояване при традиционно екстензивно отглеждане на аквакултури във влажните зони, като например басейни с бракична вода, приливно-отливни зони и крайбрежни лагуни, заградени от диги и наклонени брегове, при условие че:
i)
зарибяването е в съответствие с мерките за управление, одобрени от съответните органи, които отговарят за управлението на въпросните рибни запаси, за да се гарантира устойчивата експлоатация на съответните видове, и
ii)
рибата се храни само с естествена храна, намираща се в околната среда.“
2)
В член 25е параграф 2 се заменя със следното:
„2. Посадката и животновъдните практики са определени в приложение XIIIa по вид или група видове. При отчитане на влиянието на посадката и животновъдните практики върху доброто състояние на отглежданата риба се наблюдават състоянието на рибата (като повреди по перките, други наранявания, темп на растеж, изразено поведение и общо здравно състояние) и качеството на водата.“
3)
В член 25к, параграф 1 се добавя следната буква д):
„д)
фуражни продукти, получени от цели риби, уловени при видове риболов, сертифицирани като устойчиви по схема, призната от компетентния орган в съответствие с принципите, определени в Регламент (ЕС) № 1380/2013 на Европейския парламент и на Съвета (6).
(6) Регламент (ЕС) № 1380/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 година относно общата политика в областта на рибарството, за изменение на регламенти (ЕО) № 1954/2003 и (ЕО) № 1224/2009 на Съвета и за отмяна на регламенти (ЕО) № 2371/2002 и (ЕО) № 639/2004 на Съвета и Решение 2004/585/ЕО на Съвета (ОВ L 354, 28.12.2013 г.,стр. 22.)“" 						
4)
В член 25к параграф 2 се заличава.
5)
В член 25к се добавя следният параграф:
„5. Получен от ферментация хистидин може да се използва във фуражната дажба на пъстървовите риби, когато източниците на фураж, изброени в параграф 1, не осигуряват достатъчно количество хистидин, за да се удовлетворят хранителните нужди на рибите и да се предотврати образуването на катаракти.“
6)
В член 25л параграф 3 се заменя със следното:
„3. Когато естественият фураж се допълва с допълнителен фураж съгласно параграф 2:
а)
фуражната дажба на посочения в раздел 9 от приложение ХIIIа сиамски пангасий (Pangasius spp.) може да включва най-много 10 % рибно брашно или рибено масло, получени от устойчиво експлоатирани рибни ресурси;
б)
фуражната дажба на посочените в раздел 7 от приложение ХIIIа видове скариди може да включва най-много 25 % рибно брашно и 10 % рибено масло, получено от устойчиво експлоатирани рибни ресурси. С цел да се обезпечат необходимите количества фураж на скаридите, към фуража им може да се добавя биологичен холестерол; при липса на биологичен холестерол може да се използва и небиологичен холестерол, получен от вълна, черупчести мекотели или други източници.“
7)
Вмъква се следният член:
„Член 25ла
Специфични правила относно фуражите за отглеждани по биологичен начин ювенилни екземпляри
За отглеждане на ларви от биологични ювенилни екземпляри за фураж може да се използват конвенционален фитопланктон и зоопланктон.“
8)
В член 25т параграф 6 се заменя със следното:
„6. За биологична борба с ектопаразитите се предпочита използването на риби чистачи и на прясна вода, морска вода и разтвори на натриев хлорид.“
9)
Приложения VII и ХIIIа се изменят съгласно приложението към настоящия регламент.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила на третия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 януари 2015 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 18 декември 2014 година.
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1358/2014,
18. detsember 2014,
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 889/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses mahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade päritolu, vesiviljeluse kasvatustavade, mahepõllumajandusliku vesiviljeluse loomasööda ja mahepõllumajanduslikus vesiviljeluses kasutada lubatud toodete ja ainetega
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 28. juuni 2007. aasta määrust (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise ja määruse (EMÜ) nr 2092/91 kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3, artikli 15 lõiget 2 ja artikli 16 lõiget 1,
ning arvestades järgmist:
(1)
Määrusega (EÜ) nr 834/2007 on kehtestatud merevetikate ja vesiviljelusloomade mahepõllumajandusliku tootmise põhinõuded. Üksikasjalikud eeskirjad nende nõuete rakendamiseks on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 889/2008 (2).
(2)
Ajavahemikus 2012. aasta novembrist kuni 2013. aasta aprillini taotlesid teatavad liikmesriigid mahepõllumajanduslikus vesiviljelustootmises kasutada lubatud tooteid, aineid, loomasööda allikaid ja tehnoloogiat käsitlevate eeskirjade läbivaatamist. Neid taotlusi on hinnanud komisjoni otsusega 2009/427/EÜ (3) loodud mahepõllumajandusliku tootmise tehnilise nõuande eksperdirühm (edaspidi „eksperdirühm”). Võttes arvesse eksperdirühma arvamust, on komisjon teinud kindlaks vajaduse olemasolevaid merevetikate ja vesiviljelusloomade mahepõllumajandusliku tootmise nõuete rakendamise eeskirju ajakohastada ja integreerida.
(3)
Määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 15 lõike 1 punkti a alapunkti ii alusel võib ettevõttesse eritingimustel tuua loomi, mida ei ole kasvatatud mahepõllumajanduslikult, kui mahepõllumajanduslikust sugukarjast või mahepõllumajanduslikest ettevõtetest pärit noorloomi pole saada. Määruses (EÜ) nr 889/2008 on sätestatud konkreetsed piirangud seoses loodusest püütud vesiviljelusloomadega, sealhulgas vesiviljelusloomade noorvormide püüdmisega. Mõned traditsioonilised ekstensiivse kalakasvatuse tavad, mida viljeletakse märgaladel, nagu riimveetiikides, loodete aladel ja põhiveekogust tammide ja kallastega eraldatud rannikulaguunides, on eksisteerinud sajandeid ning on väärtuslikud kultuuripärandi, bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja kohalike kogukondade majanduse seisukohast. Teatud tingimustel ei mõjuta need tavad asjaomaste liikide kalavarude seisukorda.
(4)
Seega loetakse nende traditsiooniliste vesiviljelustavade puhul maimude püüdmist loodusest edasikasvatamise otstarbel mahepõllumajandusliku vesiviljeluse eesmärkide, kriteeriumite ja põhimõtetega kokkusobivaks, tingimusel, et rakendatakse kõnealuste kalavarude haldamise eest vastutava asjaomase asutuse poolt heaks kiidetud haldusmeetmeid, et tagada kõnealuste liikide säästev kasutamine, ümberasustamine on nende meetmetega vastavuses ja kalu söödetakse üksnes looduslikus keskkonnas esineva söödaga.
(5)
Eksperdirühm on väljendanud muret, et mahepõllumajanduslikus vesiviljeluses lubatud loomasööda allikad ja lisandid ei vasta piisaval määral lihatoiduliste kalaliikide toitumisvajadustele. Vastavalt määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 15 lõike 1 punkti d alapunktile i tuleb loomi sööta söödaga, mis vastab looma toitainevajadustele tema arengu eri etappidel. Seetõttu tuleks lubada mahepõllumajanduslikus vesiviljeluses lihatoidulistele loomadele mõeldud loomasööda allikana terve kala kasutamist. Siiski ei tohiks see kaasa tuua täiendavat survet ohustatud või ülepüütud kalavarudele. Sel põhjusel tuleks mahepõllumajanduslikus vesiviljeluses lihatoiduliste loomade sööda tootmiseks kasutada ainult kolmanda osapoole poolt jätkusuutlikuks tunnistatud kalandustooteid. Tarbijate veenmiseks kogu mahepõllumajandusliku vesiviljelustoote jätkusuutlikkuses on selles kontekstis oluline kasutatava jätkusuutlikkuse kava usaldusväärsus. Seega peaksid pädevad asutused määratlema sertifitseerimissüsteemid, mis nende arvates, arvestades Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1380/2013 (4) sätestatud säästva kalapüügi põhimõtteid, on piisavad selleks, et tõendada mahepõllumajanduslikus vesiviljeluses loomasöödana kasutatavate kalandustoodete jätkusuutlikkust. Selliste sertifitseerimissüsteemide sobivuse hindamisel võib viitena kasutada 2009. aasta ÜRO toidu- ja põllumajandusorganisatsiooni suuniseid merest püütud kalade ja kaladest valmistatud toodete ökomärgistamise kohta (5).
(6)
Eksperdirühm rõhutas ka vajadust anda lõhelastele piisavalt suure histidiinisisaldusega toitu, et tagada selle liigi tervise ja heaolu kõrge tase. Võttes arvesse merelise tooraine histidiinisisalduse märkimisväärseid erinevusi sõltuvalt liikidest ja aastaajast, samuti tootmise, töötlemise ja ladustamise tingimustest, tuleks lubada kasutada kääritamise abil saadud histidiini, et tagada lõhelaste toitumisvajaduste rahuldamine.
(7)
Praegu lubatud maksimaalne kalajahu kogus krevetisöödas ei ole krevettide toitumisvajaduste rahuldamiseks piisav ning seetõttu tuleks seda suurendada. Kvantitatiivsete toitumisvajaduste rahuldamiseks tuleks vastavalt eksperdirühma aruande soovitustele vajaduse korral lubada loomasöödale ka kolesterooli lisamist. Selleks tuleks kasutada võimaluse korral mahepõllumajanduslikku kolesterooli. Kui mahepõllumajanduslikku kolesterooli ei ole saada, võib kasutada ka villast, karpidest või muudest allikatest saadud kolesterooli.
(8)
Artikli 25k lõikes 2 sätestatud erand aegub 31. detsembril 2014, seega tuleks see lõige välja jätta.
(9)
Selleks, et tagada vastavus määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 15 lõike 1 punktile a seoses mahepõllumajanduslikust sugukarjast ja mahepõllumajanduslikest ettevõtetest pärit noorloomade kasvatamisega, peetakse kooskõlas eksperdirühma aruandega vajalikuks kehtestada konkreetsed eeskirjad planktoni kasutamise kohta mahepõllumajanduslike noorloomade söötmiseks. Plankton on vajalik noorvormide kasvatamiseks ja seda ei toodeta vastavalt mahepõllumajanduse eeskirjadele.
(10)
Samuti soovitas eksperdirühm ajakohastada mahepõllumajanduslikus vesiviljeluses lubatud puhastus- ja desinfitseerimisainete nimekirja, eelkõige seoses võimalusega kasutada mõnda juba nimekirjas olevat ainet ka loomade olemasolu korral. Määruse (EÜ) nr 889/2008 VII lisa tuleks vastavalt muuta.
(11)
Määruse (EÜ) nr 889/2008 XIIIa lisa reguleerimisala, nagu see on määratletud artikli 25f lõikes 2, tuleks selgemalt määratleda, eelkõige seoses loomakasvatustavadega.
(12)
Arktika paalia suurimat lubatud asustustihedust tuleks selle liigi heaolu parandamiseks suurendada. Samuti tuleks määrata kindlaks jõevähi maksimaalne asustustihedus. Määruse (EÜ) nr 889/2008 XIIIa lisa tuleks vastavalt muuta.
(13)
Määrust (EÜ) nr 889/2008 tuleks seetõttu vastavalt muuta.
(14)
Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas mahepõllumajandusliku tootmise regulatiivkomitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määrust (EÜ) nr 889/2008 muudetakse järgmiselt.
1)
Artikli 25e lõige 4 asendatakse järgmisega:
„4. Looduslike vesiviljelusloomade noorvorme kogutakse edasikasvatuse otstarbel vaid järgmistel juhtudel:
a)
kala- või koorikloomavastsete ning noorkalade või noorte koorikloomade loomulik sissevool tiikide, hoidlate ja muude kasvatusrajatiste täitmise ajal;
b)
Euroopa klaasangerjas, tingimusel et asjaomase asukoha puhul kasutatakse angerjate majandamise heakskiidetud kava ning et angerjate kunstliku paljundamise küsimus on veel lahendamata;
c)
looduslike maimude, välja arvatud euroopa angerja maimud, kogumine edasikasvatamiseks tavapärases ekstensiivses vesiviljeluses märgaladel, näiteks riimveetiikides, loodete aladel ning tammide ja kallastega eraldatud rannikulaguunides, tingimusel, et:
i)
ümberasustamine on kooskõlas kõnealuste kalavarude haldamise eest vastutavate asutuste poolt heaks kiidetud haldusmeetmetega, et tagada asjaomaste liikide jätkusuutlik kasutamine, ja
ii)
kalu söödetakse üksnes looduses leiduva söödaga.”
2)
Artikli 25f lõige 2 asendatakse järgmisega:
„2. Liikide või nende rühmade asustustihedus ja kasvatustavad on sätestatud XIIIa lisas. Selle hindamisel, milline on asustustihedus ja kasvatustavade mõju kasvatatavate kalade heaolule, jälgitakse kalade seisundit (nt uimede kahjustused, muud vigastused, kasvukiirus, käitumine ja üldine tervislik seisund) ning veekvaliteeti.”
3)
Artikli 25k lõikele 1 lisatakse punkt e:
„e)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1380/2013 (6) sätestatud põhimõtetega kooskõlas pädeva asutuse poolt tunnustatud kava kohaselt jätkusuutlikuks tunnistatud püügipiirkondadest püütud tervest kalast valmistatud söödatooted.
(6) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013, 11. detsember 2013, ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).”" 						
4)
Artikli 25k lõige 2 jäetakse välja.
5)
Artiklile 25k lisatakse järgmine lõige:
„5. Lõhelaste söödaratsioonis võib kasutada kääritamise teel saadud histidiini, kui lõikes 1 loetletud allikatest ei saada piisavalt suurt histidiinikogust kõnealuste kalade toitumisvajaduste rahuldamiseks, ning et vältida katarakti tekkimist.”
6)
Artikli 25l lõige 3 asendatakse järgmisega:
„3. Kui looduslikke söödavarusid lõike 2 kohaselt täiendatakse, siis:
a)
võib XIIIa lisa 9. jaos viidatud pangasiuse (Pangasius spp.) söödakogus kuni 10 % ulatuses sisaldada säästvast kalandusest pärinevat kalajahu või -õli;
b)
XIIIa lisa 7. jaos viidatud krevettide söödakogus võib sisaldada kuni 25 % ulatuses säästvast kalandusest pärit kalajahu ja kuni 10 % säästvast kalandusest pärit kalaõli. Krevettide koguseliste toitumisvajaduste rahuldamiseks võib nende söödale lisada mahepõllumajanduslikku kolesterooli; kui mahepõllumajanduslikku kolesterooli ei ole saada, võib kasutada ka villast, karpidest või muudest allikatest saadud mittemahepõllumajanduslikku kolesterooli.”
7)
Lisatakse järgmine artikkel 25la:
„Artikkel 25la
Teatavate mahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade noorvormide sööta käsitlevad erieeskirjad
Mahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade vastsete kasvatamisel võib söödana kasutada tavalist füto- ja zooplanktonit.”
8)
Artikli 25s lõige 6 asendatakse järgmisega:
„6. Ektoparasiitide bioloogiliseks tõrjeks kasutatakse eelkõige puhtamat kala ja magevett, merevett ning naatriumkloriidi lahuseid.”
9)
VII ja XIIIa lisa muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 18. detsember 2014