РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 795/2012 НА СЪВЕТА
от 28 август 2012 година
за изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) № 585/2012 за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с произход от Русия и Украйна, след частично междинно преразглеждане съгласно член 11, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграфи 3, 5 и 6 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Действащи мерки
(1)
След провеждане на разследване („първоначалното разследване“) с Регламент (ЕО) № 954/2006 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана, с произход от Хърватия, Русия и Украйна. Мерките се състояха в налагането на адвалорно антидъмпингово мито в размер между 12,3 % и 25,7 % върху вноса от поименно изброени производители износители в Украйна, като за вноса от всички останали дружества в Украйна беше приложена остатъчна митническа ставка в размер на 25,7 %. Окончателното антидъмпингово мито, наложено на износителя, обект на настоящото разследване за преразглеждане - CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube и OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, понастоящем с наименование LLC Interpipe Niko Tube и OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant („заявителят“ или „Interpipe“), бе в размер на 25,1 %.
(2)
След искане от страна на Interpipe за отмяна на Регламент (ЕО) № 954/2006 на 10 март 2009 г. Първоинстанционният съд на Европейските общности отмени член 1 от посочения регламент, доколкото антидъмпинговото мито, определено за Interpipe, надвишава митото, което е щяло да бъде приложено, ако не е била направена корекция на експортната цена във връзка с комисиона, когато продажбите са били осъществени с посредничеството на свързан търговец, а именно Sepco SA (3). На 16 февруари 2012 г. Съдът на Европейския съюз потвърди решението на Първоинстанционния съд (4).
(3)
Вследствие на тези решения Съветът измени Регламент (ЕО) № 954/2006 с Регламент за изпълнение (ЕС) № 540/2012 (5), така че да коригира антидъмпинговото мито, наложено на Interpipe, доколкото то е било грешно определено. Съответно антидъмпинговото мито, което понастоящем е в сила по отношение на Interpipe, е в размер на 17,7 %.
(4)
След провеждане на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките („разследване с оглед изтичане на срока на действие“) с Регламент за изпълнение (ЕС) № 585/2012 (6) Съветът запази мерките, наложени с Регламент (ЕО) № 954/2006 върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с произход от Русия и Украйна.
(5)
Съответно действащите понастоящем мерки са мерките, установени с Регламент за изпълнение (ЕС) № 585/2012, т.е. между 24,1 % и 35,8 % за вноса от Русия и между 12,3 % и 25,7 % за вноса от Украйна, като за Interpipe е определено антидъмпингово мито в размер на 17,7 %.
1.2. Искане за частично междинно преразглеждане
(6)
На 29 юли 2011 г. Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз, („известието за започване“) (7) започването съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент на частично междинно преразглеждане на антидъмпинговите мерки, прилагани при вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с произход от Украйна.
(7)
Преразглеждането, чийто обхват бе ограничен до разглеждането на дъмпинга, бе започнато вследствие на обосновано искане, подадено от Interpipe. В искането Interpipe представи prima facie доказателства за това, че запазването на наложените мерки на сегашното ниво вече не е необходимо за компенсиране на нанасящия вреди дъмпинг.
1.3. Разследване
(8)
Разследването по отношение на равнището на дъмпинга обхвана периода от 1 април 2010 г. до 31 март 2011 г. („разследваният период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“).
(9)
Комисията официално уведоми заявителя, органите в държавата износител и промишлеността от Съюза за започването на частично междинно преразглеждане. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат писмено становищата си и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване.
(10)
За да получи информацията, необходима за разследването, Комисията изпрати въпросник на заявителя, който изпрати отговор в посочения срок.
(11)
Комисията изиска и провери цялата информация, която счете за необходима, с цел да определи равнището на дъмпинга. Проведени бяха проверки на място в помещенията на заявителя и на свързаните се него търговски дружества LLC Interpipe Ukraine и Interpipe Europe SA.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(12)
Разглежданият продукт е същият като продукта, определен в Регламент за изпълнение (ЕС) № 585/2012, с който бяха наложени действащите понастоящем мерки, а именно безшевни тръби от желязо или стомана, с кръгло напречно сечение, с максимален външен диаметър 406,4 mm и максимална стойност на въглеродния еквивалент (CEV) 0,86 съгласно приетите от Международния институт по заваряване (IIW) формула и химичен анализ (8), с произход от Украйна, понастоящем класифицирани под кодове по КН ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 и ex 7304 59 93 („разглежданият продукт“).
2.2. Сходен продукт
(13)
Както бе установено при първоначалното разследване, както и при разследването с оглед изтичане на срока на действие, при настоящото разследване бе потвърдено, че продуктът, произвеждан в Украйна и изнасян за Съюза, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Украйна, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от производителите в Съюза, имат едни и същи основни физически и технически характеристики и крайна употреба. Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Предварителни бележки
(14)
Дружеството Interpipe изцяло притежава и контролира двама производители износители - LLC Interpipe Niko Tube (Niko Tube) и OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP). В съответствие със стандартната практика на институциите на Съюза за двамата производители износители бе изчислен общ дъмпингов марж. Първоначално размерът на дъмпинга бе изчислен за всеки отделен производител износител, а след това бе определена единна за двете дружества среднопретеглена ставка на дъмпинга.
(15)
Тази методология обаче бе различна от методологията, приложена в първоначалното разследване, когато общият дъмпингов марж бе изчислен, като бяха групирани всички данни във връзка с производството, рентабилността и продажбите в Съюза на двете производствени дружества. Промяната в обстоятелствата, обосноваваща промяната в методологията, се състои в отбелязаната промяна в корпоративната структура на групата, която позволява продажбите и производството на съответното дружество производител да се идентифицират, което не бе възможно в рамките на първоначалното разследване.
(16)
Освен това по време на първоначалното разследване бе направена корекция съгласно член 2, параграф 5 от основния регламент във връзка с разходите за енергия на Interpipe, за да бъдат отразени в разумна степен разходите, свързани с производството и продажбата на електроенергия и газ в Украйна. Тази корекция бе счетена за необходима поради факта, че към съответния момент украинските цени на газ и електроенергия бяха значително по-ниски в сравнение със средната цена, заплащана в Съюза, и не съответстваха на международните пазарни цени. Корекцията се основаваше на средните цени, констатирани в Румъния, която по това време бе включена в разследването.
(17)
За разлика от първоначалното разследване обаче се счита, че корекция, свързана с енергията, не е необходима за целите на настоящото междинно преразглеждане. Разследването показа, че средните украински цени на електроенергията непрекъснато са се увеличавали от момента на провеждане на първоначалното разследване нататък, като темпът на увеличение е бил много по-бърз в сравнение с темпа при средните цени в Европейския съюз и по този начин голямата разлика помежду им постепенно е намаляла. Следователно значителната ценова разлика в разходите за енергия, установена по време на първоначалното разследване и обосновала корекцията, вече не е налице.
(18)
Счита се съответно, че при настоящото междинно преразглеждане не е целесъобразно да се прави корекция във връзка с енергията.
3.2. Дъмпинг на вноса през РПП
3.2.1. Нормална стойност
(19)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент най-напред беше проверено за всеки производител износител дали общият обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти е бил представителен в сравнение с неговия общ обем на продажби за износ за Съюза, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите за износ на разглеждания продукт за Съюза. Проучването установи, че продажбите на вътрешния пазар са били представителни и за двамата производители износители.
(20)
Освен това за всеки вид на сходния продукт, продаван на вътрешния пазар от производителите износители, бе проучено дали е бил достатъчно представителен за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни, когато общият обем на реализираните от заявителя продажби на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РПП е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите на дружеството на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза.
(21)
В съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент след това бе проучено дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта, продаден в представителни количества, може да се разглеждат като реализирани при обичайни търговски условия. Това бе направено, като бе определен относителният дял на рентабилните продажби, реализирани на вътрешния пазар, на независими потребители за всеки изнасян вид от разглеждания продукт по време на РПП.
(22)
За онези видове на продукта, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар са били на стойност, по-висока от тяхната себестойност и среднопретеглената продажна цена е била равна или по-висока от разходите за производство на единица продукция, нормалната стойност за всеки вид на продукта бе изчислена като среднопретеглената стойност на действителните цени на вътрешния пазар при всички продажби от въпросния вид, независимо дали тези продажби са били рентабилни.
(23)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид от продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност бе основана на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена цена само на рентабилните продажби на вътрешния пазар на този вид през РПП.
(24)
Нормалната стойност за непредставителните видове (т.е. тези, чиито продажби на вътрешния пазар представляват по-малко от 5 % от експортните продажби за Съюза или които изобщо не се продават на вътрешния пазар) бе изчислена въз основа на производствените разходи по вид на продукта плюс сума за разходи за реализация, общите и административните разходи и за печалба. При наличие на продажби на вътрешния пазар бе използвана печалбата от сделките при обичайни търговски условия на този пазар по видове на разглеждания продукт. При липсата на продажби на вътрешния пазар бе използвана средната печалба. Тази промяна в методологията се дължеше на факта, че след първоначалното разследване Органът за уреждане на спорове на СТО прие доклад, изготвен от експертна група на СТО, по делото Европейски общности - антидъмпингова мярка по отношение на отгледана в рибовъдни стопанства сьомга с произход от Норвегия (9), съгласно който действителният марж на печалбата, определен за сделките, реализирани при обичайни търговски условия със съответните видове на продукта, за които се е наложило да се използва конструирана нормална стойност, не може да не бъде взет предвид.
(25)
След разгласяването на окончателните заключения двамата производители износители заявиха, че в установените по време на РПП общи производствени разходи за разглеждания продукт не е следвало да се включват разходите, свързани с неизползван капацитет, тъй като това представлява нарушение на член 2, параграф 5 от основния регламент и противоречи на счетоводните принципи, установени в Международните счетоводни стандарти (МСС), и по-специално в МСС 2. По отношение на член 2, параграф 5 от основния регламент следва да се отбележи, че съгласно същия член в случаите, когато се смята, че разходите, свързани с производството на разглеждания продукт, не са добре отразени в документите на съответната страна, те трябва да се коригират. Фактът, че дружеството не е работило с пълния си капацитет, означава обаче, че такива разходи са правени. В действителност тези разходи са вписани като разход в приходната сметка на двете дружества износители и могат да бъдат директно свързани със сходния продукт. Освен това бе счетено, че позоваването на МСС 2 няма отношение към случая, тъй като с МСС 2 се цели да се укаже какво да бъде счетоводното третиране за целите на инвентаризацията, но не се определя какви разходи следва да се считат за разходи за производство. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(26)
Същите производители износители заявиха също така, че някои финансови разходи, произтичащи от заеми и включени в разходите по реализация, общи и административни разходи, е следвало да бъдат изключени. Заявено бе, че тези заеми са били взети с оглед на нуждата от ликвидност и финансиране на дружеството в краткосрочен план, и че те не са свързани с производството на разглеждания продукт. По време на проверката на място наистина бе констатирано, че разходите за лихви са били свързани основно с финансиране на оборотен капитал. Поради това разходите за лихви бяха разпределени върху всички продукти. Производителите износители не успяха да докажат, че разходите за лихви са били направени с оглед на конкретни цели, различни от целта за финансиране на оборотен капитал. Двамата производители износители не успяха да представят допълнителни данни в подкрепа на твърдението си, поради което то бе отхвърлено.
3.2.2. Експортна цена
(27)
Целият износ на разглеждания продукт от двамата производители износители за Съюза е бил реализиран чрез свързано търговско дружество в Швейцария директно за независими клиенти в Съюза. Поради това експортната цена бе определена въз основа на реално платените или подлежащи на плащане експортни цени в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
3.2.3. Сравнение
(28)
Припомня се, че при първоначалното разследване бе направена корекция на експортната цена съгласно член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент в случаите, когато продажбите са направени чрез свързани търговци. С оглед обаче на решението на Съда на Европейския съюз, упоменато в съображение 2, в което бе постановено, че корекцията не е обоснована, при настоящото междинно преразглеждане такава корекция не бе направена.
(29)
Нормалната стойност и експортната цена на двамата производители износители бяха сравнени на база франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Въз основа на това бяха направени корекции по отношение на разходите за транспорт, отстъпки и рабати, комисиони и разходите за кредити.
3.2.4. Дъмпингов марж
(30)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент среднопретеглената нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена по видове на продукта на база цената франко завод за всеки от двамата производители износители. Както е посочено в съображение 14, след това бе определен общ дъмпингов марж за Interpipe чрез изчисляване на единна среднопретеглена ставка на дъмпинга за двамата производители износители в рамките на Interpipe.
(31)
На тази основа дъмпинговият марж, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, е 13,8 %.
4. ТРАЕН ХАРАКТЕР НА ПРОМЕНЕНИТЕ ОБСТОЯТЕЛСТВА
(32)
В своето искане за провеждане на частично междинно преразглеждане заявителят твърди, че промените в структурата на дружеството и организацията на производството, както и преструктурирането на организацията на продажбите както на вътрешния, така и на външния пазар са оказали въздействие върху неговата структура на разходите и че поради това запазването на антидъмпинговото мито на сегашното му ниво вече не е необходимо за компенсиране на нанасящия вреди дъмпинг.
(33)
Съответно бе разследвано дали може основателно да се приеме, че променените обстоятелства, довели до започването на настоящото междинно преразглеждане, и последствията от тях са с траен характер.
(34)
Разследването установи, че основните фактори, довели до определения при разследването за преразглеждане по-нисък дъмпингов марж, са промени в организацията на дружеството, сред които сливане на двете производствени дружества, и преструктуриране на организацията на продажбите, която е била оптимизирана. Тези промени, които са повлияли на структурата на разходите на заявителя във връзка с производството и продажбата на разглеждания продукт, имат структурен характер и следователно не би трябвало да се променят в обозримо бъдеще. Освен това няма данни за значителна променливост на цените на заявителя.
(35)
Поради това се стигна до заключението, че промените са с траен характер и че прилагането на съществуващите мерки на сегашното им ниво вече не е необходимо,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Вписването за LLC Interpipe Niko Tube и OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP) в таблицата в член 1, параграф 2 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 585/2012 се заменя със следното:
LLC Interpipe Niko Tube и OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
13,8 %
A743
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 28 август 2012 година.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 795/2012,
28. august 2012,
millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 585/2012, millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 3 kohast osalist vahepealset läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Venemaalt ja Ukrainast pärit rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4 ning artikli 11 lõikeid 3, 5 ja 6,
võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
1.1. Kehtivad meetmed
(1)
Pärast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine”) on nõukogu määrusega (EÜ) nr 954/2006 (2) kehtestanud lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Horvaatiast, Venemaalt ja Ukrainast pärit rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes. Meetmed koosnesid 12,3 % ja 25,7 % väärtuselisest dumpinguvastasest tollimaksust individuaalselt nimetatud Ukraina eksportivate tootjate impordi suhtes, kusjuures kõikide teiste Ukraina äriühingute impordi suhtes kehtestati jääktollimaksumäär 25,7 %. Käesoleva uurimisega hõlmatud eksportija CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ja OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, mis nüüdseks kannavad nimesid LLC Interpipe Niko Tube ja OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (edaspidi „taotleja” või „Interpipe”) suhtes kehtestatud maksumäär oli 25,1 %.
(2)
Pärast Interpipe’i taotlust tühistada 10. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 954/2006 tühistas Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohus kõnealuse määruse artikli 1 osas, milles Interpipe’i suhtes kehtestatud dumpinguvastane tollimaks ületas määra, mida oleks kohaldatud juhul, kui ekspordihinda ei oleks kohandatud komisjonitasu arvestades, kui müük toimus seotud kaubandusettevõtja Sepco SA vahendusel (3). 16. veebruaril 2012 kinnitas Euroopa Liidu Kohus Esimese Astme Kohtu otsust (4).
(3)
Pärast nimetatud otsuseid muutis nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 540/2012 (5) määrust (EÜ) nr 954/2006, et korrigeerida Interpipe’i suhtes kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu niivõrd, kuivõrd selle kindlaksmääramisel eksiti. Vastavalt sellele on Interpipe’i suhtes praegu kehtiv dumpinguvastane tollimaks 17,7 %.
(4)
Pärast aegumise läbivaatamist jättis nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 585/2012 (6) jõusse määrusega (EÜ) nr 954/2006 Venemaalt ja Ukrainast pärit rauast ja terasest õmblusteta torude impordi suhtes kehtestatud meetmed (edaspidi „aegumise läbivaatamise uurimine”).
(5)
Vastavalt sellele kehtivad praegu meetmed, mis kehtestati rakendusmäärusega (EL) nr 585/2012, seega 24,1 % ja 35,8 % vahele jääv tollimaksumäär Venemaalt pärit impordi suhtes ning 12,3 % ja 25,7 % vahele jääv tollimaksumäär Ukrainast pärit impordi suhtes, kusjuures Interpipe’i suhtes kehtib 17,7 % dumpinguvastane tollimaks.
1.2. Osalise vahepealse läbivaatamise taotlus
(6)
29. juulil 2011 avaldas komisjon vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 Euroopa Liidu Teatajas teate teatavate Ukrainast pärit rauast ja terasest õmblusteta torude impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta (edaspidi „algatamisteade”) (7).
(7)
Läbivaatamine, mis piirdus dumpingu uurimisega, algatati pärast seda, kui Interpipe esitas selleks põhjendatud taotluse. Taotluses esitas Interpipe esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et meetmete jätkuv kohaldamine praegusel tasemel ei ole kahjustava dumpingu korvamiseks enam vajalik.
1.3. Uurimine
(8)
Dumpingu ulatuse uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprill 2010 kuni 31. märts 2011 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”).
(9)
Komisjon teavitas ametlikult taotlejat, eksportiva riigi ametiasutusi ning liidu tootmisharu osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.
(10)
Uurimiseks vajaliku teabe saamiseks saatis komisjon taotlejale küsimustiku, millele taotleja vastas ettenähtud tähtaja jooksul.
(11)
Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ulatuse kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud korraldati taotleja valdustesse ning temaga seotud kaubandusettevõtjate (LLC Interpipe Ukraine ja Interpipe Europe SA) valdustesse.
2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
2.1. Vaatlusalune toode
(12)
Vaatlusalune toode on sama, mis on määratletud rakendusmääruses (EL) nr 585/2012, millega kehtestati praegu kohaldatavad meetmed järgmiste toodete suhtes, st Ukrainast pärit rauast või terasest ümmarguse ristlõikega õmblusteta torud, mille välisdiameeter on kuni 406,4 mm ning mis on rahvusvahelise keevitusinstituudi (International Institute of Welding - IIW) valemi ja keemilise analüüsi kohaselt süsinikekvivalentväärtusega (8) kuni 0,86 ning mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 ja ex 7304 59 93 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”).
2.2. Samasugune toode
(13)
Nagu esialgse uurimise ja aegumise läbivaatamise uurimise käigus kindlaks tehtud, kinnitas ka käesolev uurimine, et Ukrainas toodetud ja liitu eksporditud tootel, Ukrainas toodetud ja omamaisel turul müüdaval tootel ja liidus liidu tootjate toodetud ja nende müüdaval tootel on samad füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning kasutusviisid. Neid tooteid käsitatakse seepärast samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
3. DUMPINGUHINNAGA MÜÜK
3.1. Sissejuhatavad märkused
(14)
Interpipe’ile kuuluvad ja tema täieliku kontrolli all on kaks eksportivat tootjat: LLC Interpipe Niko Tube (edaspidi „Niko Tube”) ja OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (edaspidi „Interpipe NTRP”). Vastavalt liidu institutsioonide tavale arvutati mõlema eksportiva tootja jaoks üks ühine dumpingumarginaal. Enne mõlema äriühingu jaoks ühtse kaalutud keskmise dumpingu määra kindlakstegemist arvutati dumpingu ulatus kummagi eksportiva tootja jaoks eraldi.
(15)
See metoodika oli aga erinev esialgses uurimises kasutatud meetodikast, mille puhul koondati ühise dumpingumarginaali arvutamiseks kõik kahe tootja andmed tootmise, kasumlikkuse ja liidus toimunud müügi kohta. Erineva metoodika tingisid muutunud asjaolud, mille põhjuseks oli oluline struktuurimuutus grupi sees, mis võimaldas tuvastada grupi sees asjaomase tootja ja tema müügi- ja tootmisandmed. Esialgse uurimise käigus ei olnud see veel võimalik.
(16)
Lisaks tehti esialgses uurimises vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 5 kohandus seoses Interpipe’i energiakuludega, et kajastada mõistlikul määral Ukrainas elektri ja gaasi tootmise ja müügiga seonduvaid kulusid. Nimetatud kohandust peeti vajalikuks seetõttu, et Ukraina gaasi ja elektri hinnad sellel ajal olid oluliselt madalamad kui liidus makstav keskmine hind ega kajastanud rahvusvahelise turu hindu. Kohandused põhinesid Rumeenias, mis sel ajal oli uurimisse kaasatud, täheldatud keskmistel hindadel.
(17)
Vastupidiselt esialgsele uurimisele leitakse, et käesoleva vahepealse läbivaatamise puhul ei ole energiahinnaga seotud kohandus vajalik. Uurimise käigus on ilmnenud, et Ukraina keskmised energiahinnad on alates esialgse uurimise ajast pidevalt tõusnud ja seda palju suuremal määral kui keskmised hinnad Euroopa Liidus, tasandades järk-järgult nendevahelise erinevuse. Seega ei esine praegu enam esialgse uurimise ajal täheldatud olulist energiakulude erinevust, mille alusel kohandus tehti.
(18)
Seetõttu põhjustel leitakse, et käesoleva vahepealse läbivaatamise puhul ei ole energiakulude kohandamine asjakohane.
3.2. Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
3.2.1. Normaalväärtus
(19)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuriti esmalt iga eksportiva tootja puhul, kas tema vaatlusaluse toote omamaine kogumüük sõltumatutele klientidele on tüüpiline, võrreldes tema liitu toimuva ekspordi müügi kogumahuga, st kas vaatlusaluse toote sellise müügi kogumaht esindas vähemalt 5 % liitu toimunud ekspordi müügi kogumahust. Uurimise käigus tehti kindlaks, et omamaine müük oli tüüpiline mõlema eksportiva tootja puhul.
(20)
Lisaks uuriti seda, kas iga eksportivate tootjate omamaisel turul müüdava samasuguse toote tooteliigi müük on piisavalt tüüpiline algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses. Konkreetse tooteliigi omamaist müüki käsitati piisavalt tüüpilisena, kui taotleja kõnealuse tooteliigi müügi kogumaht sõltumatutele klientidele omamaisel turul moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähemalt 5 % liitu eksporditud võrreldava tooteliigi müügi kogumahust.
(21)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4 uuriti seejärel, kas iga tooteliigi puhul, mida müüdi omamaisel turul tüüpilistes kogustes, võib öelda, et seda tehti tavapärase kaubandustegevuse käigus. Selleks tehti kindlaks, kui suur osa vaatlusaluse eksporditava toote igast liigist müüdi läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul kasumlikult sõltumatutele klientidele omamaisel turul.
(22)
Nende tooteliikide puhul, mille müügist riigi siseturul rohkem kui 80 % toimus kuludest kõrgema hinnaga ja mille keskmine kaalutud müügihind oli võrdne ühiku keskmiste kaalutud tootmiskuludega või ületas neid, arvutati normaalväärtus tooteliigi kohta kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi tegelike hindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas selline müük oli kasumlik või mitte.
(23)
Kui tooteliigi kasumlik müük moodustas seda liiki toote müügi kogumahust kuni 80 % või kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli ühiku tootmiskuludest väiksem, määrati normaalväärtus kindlaks tegeliku omamaise hinna põhjal, mida väljendati kõnealuse tooteliigi üksnes kasumliku omamaise müügi kaalutud keskmine hinnana läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
(24)
Muude kui tüüpilistes kogustes müüdavate tooteliikide (st nende, mille omamaine müük jäi alla 5 % liitu suunatud ekspordi müügist või mida omamaisel turul ei müüdudki) normaalväärtus arvutati tooteliigi tootmiskulude alusel, millele lisati müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. Omamaise müügi olemasolu korral kasutati selleks vaatlusaluste tooteliikide puhul omamaisel turul tavapärase kaubandustegevuse käigus tehtud tehingutest saadud kasumit tooteliigi kohta. Kui omamaine müük puudus, kasutati keskmist kasumit. Erinevuse metoodikas tingis asjaolu, et pärast esialgset uurimist võttis WTO vaidluste lahendamise organ vastu WTO vaekogu välja antud aruande vaidluse „Euroopa Ühendus - dumpinguvastased meetmed Norrast pärit tehistingimustes kasvatatud lõhe impordi suhtes” (9) kohta, milles leitakse, et asjaomaste tooteliikide puhul, mille jaoks tuleb arvutada normaalväärtus, ei saa arvestamata jätta tavapärase kaubandustegevuse käigus tehtud tehingute jaoks kindlaks määratud tegelikku kasumimarginaali.
(25)
Pärast lõplike järelduste avaldamist leidsid kaks eksportivat tootjat, et tühikulusid ei oleks tohtinud arvata vaatlusaluse toote tootmise kogukulude hulka läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, väites, et see on dumpinguvastase algmääruse artikli 2 lõike 5 rikkumine ning vastuolus rahvusvahelises raamatupidamisstandardis (IAS) ja eriti IAS 2-s kehtestatud raamatupidamispõhimõtetega. Seoses algmääruse artikli 2 lõikega 5 tuleb märkida, et nimetatud artiklis sätestatakse, et kui leitakse, et vaatlusaluse toote valmistamise ja müügiga seotud kulud ei kajastu mõistlikult asjaomase äriühingu dokumentides, siis tuleb neid kulusid kohandada. Tõsiasi, et äriühing ei töötanud oma täisvõimsusel, viitas sellele, et kulud tekkisid sellest hoolimata. Need kulud olid esitatud kahe eksportiva äriühingu kasumiaruandes ja neid sai otseselt seostada samasuguse tootega. Lisaks leiti, et viide IAS 2-le ei ole asjakohane, kuna IAS 2 eesmärk on ette näha varude raamatupidamislik käsitlus ning selles ei määrata kindlaks, mida tuleks käsitada tootmiskuludena. Seetõttu lükati väide tagasi.
(26)
Samad eksportivad tootjad väitsid samuti, et välja oleks pidanud jätma teatavad müügi-, haldus- ja üldkulude hulka arvatud laenudest tulenevad finantseerimiskulud. Nad väitsid, et kõnealused laenud võeti äriühingu likviidsus- ja lühiajalise finantseerimisvajaduse rahuldamiseks ning need ei olnud seotud vaatlusaluse toote tootmisega. Kontrollkäigu ajal leiti, et intressikulud olid tõesti seotud peamiselt käibekapitali finantseerimisega. Seega jaotati intressikulud kõigi toodete vahel. Eksportivad tootjad ei suutnud tõendada, et intressikulusid oli kantud muudel eesmärkidel kui käibekapitali finantseerimine. Kaks eksportivat tootjat ei suutnud oma väite toetamiseks rohkem tõendeid esitada ja seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.
3.2.2. Ekspordihind
(27)
Kogu kahe eksportiva tootja vaatlusaluse toote eksport liitu toimus otse sõltumatutele klientidele kõnealuste tootjatega seotud kaubandusettevõtja kaudu, kes asub Šveitsis. Ekspordihind määrati seepärast kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal.
3.2.3. Võrdlus
(28)
Siinkohal tuletatakse meelde, et juhtudel, kui müük toimus seotud kaubandusettevõtjate kaudu, tehti esialgse uurimise käigus kohandus ekspordihinnas vastavalt artikli 2 lõike 10 punktile i. Kooskõlas põhjenduses 2 märgitud Euroopa Kohtu otsusega, milles kinnitati, et kohandus ei olnud vajalik, ei ole käesoleva vahepealse läbivaatamise käigus sellist kohandust tehtud.
(29)
Normaalväärtust ja kahe eksportiva tootja ekspordihindu võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks kohandati hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi nõuetekohaselt, vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Selle põhjal tehti kohandused transpordikulude, maha- ja allahindluste, komisjonitasude ja laenukulude osas.
3.2.4. Dumpingumarginaal
(30)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 võrreldi eraldi mõlema eksportiva tootja iga tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga tehasest hankimise tasandil. Nagu märgitud põhjenduses 14, määratakse seega Interpipe’i jaoks kindlaks üks ühine dumpingumarginaal, arvutades mõlema Interpipe’i kuuluva eksportiva tootja jaoks ühise kaalutud keskmise dumpingu määra.
(31)
Selle põhjal on dumpingumarginaal, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, 13,8 %.
4. MUUTUNUD ASJAOLUDE PÜSIV LAAD
(32)
Osalise vahepealse läbivaatamise taotluses väitis taotleja, et äriühingu struktuuri ja tootmiskorralduse muutused ning müügikorralduse ümberstruktureerimine nii omamaisel kui välismaisel turul oli mõjutanud äriühingu kulustruktuuri ja seega ei ole kehtiv dumpinguvastase tollimaksu määr kahjuliku dumpingu korvamiseks enam vajalik.
(33)
Vastavalt sellele uuriti, kas muutunud asjaolusid, mis tingisid käesoleva vahepealse läbivaatamise algatamise ja nende asjaolude tagajärgi, saab mõistlikult käsitada püsivatena.
(34)
Uurimise käigus tehti kindlaks, et peamised tegurid, mis tingisid käesolevas uurimises täheldatud madala dumpingumarginaali, on muutused äriühingu struktuuris, sealhulgas kahe tootmisettevõtja ühinemine ja müügikorralduse tõhusamaks muutmine. Need muutused, mis on mõjutanud taotleja kulustruktuuri vaatlusaluse toote tootmise ja müümise osas, on struktuurset laadi ja seega on nende muutumine lähemas tulevikus ebatõenäoline. Lisaks ei ole mingeid märke sellest, et taotleja hindades esineks olulist muutlikkust.
(35)
Seega jõuti järeldusele, et muutused on püsivat laadi ja et kehtivate meetmete jätkuv kohaldamine nende praegusel tasemel ei ole enam vajalik,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Rakendusmääruse (EL) nr 585/2012 artikli 1 lõikes 2 esitatud tabelis asendatakse kanne LLC Interpipe Niko Tube’i ja OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Planti (Interpipe NTRP) kohta järgmisega:
LLC Interpipe Niko Tube ja OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
13,8 %
A743
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 28. august 2012