РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 617/2013 НА КОМИСИЯТА
от 26 юни 2013 година
за прилагане на Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета по отношение на изискванията за екопроектиране на компютри и компютърни сървъри
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 г. за създаване на рамка за определяне на изискванията за екодизайн към продукти, свързани с енергопотреблението (1), и по-специално член 15, параграф 1 от нея,
след консултации с Консултативния форум по член 18 от Директива 2009/125/ЕО,
като има предвид, че:
(1)
Съгласно Директива 2009/125/ЕО Комисията трябва да определя изисквания за екопроектиране за свързаните с енергопотребление продукти, които представляват значителен обем от продажбите и търговията, оказват значително екологично въздействие и имат голям потенциал за подобрение по отношение на своето екологично въздействие, без това да води до прекомерни разходи.
(2)
Член 16, параграф 2, буква а) от Директива 2009/125/ЕО предвижда, че Комисията в съответствие с процедурата, посочена в член 19, параграф 3, и критериите, определени в член 15, и след консултации с Консултативния форум трябва да въведе, когато е целесъобразно, мерки по прилагането във връзка с офис техниката.
(3)
Комисията направи предварително проучване, в което бяха анализирани техническите, екологичните и икономическите аспекти на компютрите. Проучването обхвана заинтересовани страни от Съюза и трети държави, като резултатите бяха направени обществено достояние.
(4)
Предварителното проучване показа, че потенциалът за икономически ефективно подобряване на потреблението на електроенергия от компютри в периода между 2011 и 2020 г. се оценява на около 93 TWh, което съответства на 43 млн. тона емисии на CO2, а през 2020 г. - между 12,5 и 16,3 TWh, което съответства на 5,0 - 6,5 млн. тона емисии на CO2. Следователно компютрите представляват продуктова група, за която следва да бъдат установени изисквания за екопроектиране.
(5)
Понеже голяма част от потенциала за спестяване на енергия на опростените настолни терминали, работните станции, малките сървъри и компютърните сървъри е свързана с ефективността на техните вътрешни захранващи устройства и тъй като техническите спецификации на вътрешните захранващи устройства на тези продукти са сходни с онези на настолните компютри и интегрираните настолни компютри, разпоредбите на настоящия регламент относно ефективността на вътрешните захранващи устройства следва да се прилагат също и за тях. Други екологични аспекти от функционирането на опростените настолни терминали, работните станции, мобилните работни станции, малките сървъри и компютърните сървъри обаче могат да бъдат обхванати от по-конкретна мярка за прилагане на Директива 2009/125/ЕО.
(6)
Екраните имат различни характеристики, поради което следва да бъдат изключени от обхвата на настоящия регламент. Като се имат предвид обаче тяхното значително въздействие върху околната среда и големият им потенциал за подобрение, те биха могли да бъдат включени в друга мярка за прилагане на Директива 2009/125/ЕО и/или на Директива 2010/30/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 19 май 2010 г. относно посочването на консумацията на енергия и на други ресурси от продукти, свързани с енергопотреблението, върху етикети и в стандартна информация за продуктите (2).
(7)
Изискванията за екопроектиране следва да не оказват значително отрицателно въздействие върху функционалните възможности на продукта или потребителите, и по-специално по отношение на достъпността на продукта, разходите в рамките на жизнения цикъл и конкурентоспособността на промишлеността. Освен това изискванията следва да не налагат на производителите патентована от дадено дружество технология или прекомерна административна тежест и следва да не влияят отрицателно върху здравето, безопасността и околната среда.
(8)
Подобренията по отношение на енергийната ефективност на компютрите следва да се постигнат чрез прилагане на съществуващи свободно достъпни и икономически ефективни технологии, чрез които могат да бъдат намалени общите разходи за закупуването и експлоатацията.
(9)
Изискванията за екопроектиране следва да бъдат въвеждани постепенно, за да се предостави достатъчно време на производителите да препроектират продуктите, предмет на настоящия регламент. Моментът за въвеждане би следвало да се определи по такъв начин, че да се избегнат отрицателните въздействия върху доставките на компютри и да се вземат предвид разходите на производителите, и по-специално на малките и средните предприятия, като същевременно се осигури своевременно постигане на целите на настоящия регламент.
(10)
Прегледът на настоящия регламент се предвижда не по-късно от три и половина години след влизането му в сила.
(11)
Енергийната ефективност на компютрите следва да бъде определена чрез надеждни, точни и възпроизводими измервателни методи, които са съобразени с общопризнатото съвременно техническо равнище, включително, ако съществуват, хармонизирани стандарти, установени в съответствие с приложимото европейско законодателство в областта на стандартизацията (3).
(12)
Тъй като изискванията за екопроектиране към консумацията на електроенергия в режим в готовност и режим изключен на електрическото и електронното битово и офис оборудване не са напълно подходящи за характеристиките на компютрите, изискванията на Регламент (ЕО) № 1275/2008 на Комисията от 17 декември 2008 г. за прилагане на Директива 2005/32/ЕО на Европейския парламент и на Съвета по отношение на изискванията за екопроектиране към електрическото и електронното битово и офис оборудване във връзка с консумацията му на електроенергия в режим на готовност и режим изключен (4) не следва да се прилагат към компютрите. Следователно в настоящия регламент следва да се определят специфични изисквания за управлението на консумацията на електроенергия, както и за консумацията на електроенергия от компютрите в спящ режим, режим изключен и състояние на най-ниска консумация на енергия, и Регламент (ЕО) № 1275/2008 следва да бъде съответно изменен.
(13)
Въпреки изключването на компютрите от приложното поле на Регламент (ЕО) № 1275/2008 разпоредбите на Регламент (ЕО) № 278/2009 на Комисията от 6 април 2009 г. за прилагане на Директива 2005/32/ЕО на Европейския парламент и на Съвета във връзка с изискванията за екопроектиране на външни електрозахранващи устройства по отношение на консумираната мощност на празен ход и на средния КПД в работен режим (5) се прилагат към външните електрозахранващи устройства, които са пуснати на пазара с компютри.
(14)
Съгласно член 8 от Директива 2009/125/ЕО настоящият регламент следва да уточнява приложимите процедури за оценяване на съответствието.
(15)
С цел да се улеснят проверките за съответствие, от производителите следва да се изисква да предоставят информация в техническата документация, посочена в приложения IV и V към Директива 2009/125/ЕО, доколкото посочената информация се отнася до изискванията, определени в настоящия регламент.
(16)
С цел да се гарантират лоялна конкуренция, постигане на потенциалните очаквани икономии на енергия и предоставяне на потребителите на точна информация за енергийните показатели на продуктите, в настоящия регламент следва ясно да се посочи, че допустимите отклонения, предписани за националните органи за надзор върху пазара, при провеждането на физически изпитвания, за да се установи дали конкретен модел на продукт, свързан с енергопотреблението, е в съответствие с настоящия регламент, не трябва да бъдат използвани от доставчиците като възможност за обявяване на по-благоприятни характеристики на модела от тези, които могат да бъдат обосновани с измервания и изчисления, обявени в техническата документация на продукта.
(17)
Следва да бъдат определени базови стойности за сравнение на наличните понастоящем продукти с висока енергийна ефективност. Това ще допринесе за осигуряването на широка разполагаемост и лесна достъпност на информацията, по-специално за нуждите на малките и средните предприятия, което допълнително ще улесни въвеждането на най-добри технологии за проектиране и разработването на по-ефективни изделия с цел намаляване на консумацията на енергия.
(18)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета, учреден с член 19, параграф 1 от Директива 2009/125/ЕО,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и приложно поле
1. Настоящият регламент определя изискванията за екопроектиране за пускането на пазара на компютри и компютърни сървъри.
2. Настоящият регламент се прилага за следните продукти, които могат да се захранват пряко с променливо напрежение от електрическата мрежа, включително чрез външно или вътрешно захранващо устройство:
а)
настолни компютри;
б)
интегрирани настолни компютри;
в)
преносими компютри (включително таблетни компютри, електронни дъски и мобилни опростени терминали);
г)
опростени настолни терминали;
д)
работни станции;
е)
мобилни работни станции;
ж)
малки сървъри;
з)
компютърни сървъри.
3. Настоящият регламент не се прилага за следните продуктови групи:
а)
блейд система и компоненти;
б)
сървърни устройства;
в)
многовъзлови сървъри;
г)
компютърни сървъри с повече от четири процесорни гнезда;
д)
конзоли за видеоигри;
е)
док-станции.
Член 2
Определения
Прилагат се следните определения:
1)
„Компютър“ означава устройство, което извършва логически операции и обработва данни, има възможност да използва входни устройства и да извежда информация на екран и по принцип съдържа централен процесор, за да извършва операции. Ако няма процесор, устройството трябва да функционира като клиентски терминал на компютърен сървър, който действа като изчислителна единица.
2)
„Компютърен сървър“ означава компютърен продукт, който предоставя услуги и управлява мрежовите ресурси на клиентски терминали, като настолни компютри, преносими компютри, опростени настолни терминали, телефони с интернет протокол (ИП) или други компютърни сървъри. Компютърният сървър обикновено се пуска на пазара за използване в центрове за данни и в офисна/корпоративна среда. Достъпът до компютърен сървър се осъществява преди всичко чрез мрежови връзки, а не чрез преки потребителски входни устройства, като клавиатура или мишка.
Компютърният сървър има следните характеристики:
а)
проектиран е да поддържа операционни системи (ОС) за компютърни сървъри и/или хипервайзъри и е предназначен да изпълнява инсталирани от потребителя корпоративни приложения;
б)
поддържа код за коригиране на грешки (ECC) и/или буферирана памет (включително буферирани модули DIMM и конфигурации от вида „buffered on board“ (BOB);
в)
пуска се на пазара с едно или повече захранващи устройства от вида променливо напрежение/постоянно напрежение;
г)
всички процесори имат достъп до споделена системна памет и са независимо достъпни за отделна ОС или хипервайзър.
3)
„Външно захранващо устройство“ означава устройство със следните характеристики:
а)
предназначено е да преобразува променливото напрежение от електрическата мрежа в постоянно или променливо напрежение с по-ниска стойност;
б)
в даден момент може да преобразува само в едно изходно постоянно или променливо напрежение;
в)
предназначено е да бъде използвано съвместно с отделно устройство, което представлява основният товар;
г)
поместено е в корпус, физически отделен от устройството, което представлява основният товар;
д)
свързано е с устройството, което е основен товар, посредством отстранима или постоянна електрическа връзка, кабел или други проводници, съединители с щифтове или гнезда; както и
е)
има посочена на фирмената табелка обявена изходна мощност, която не надвишава 250 вата.
4)
„Вътрешно захранващо устройство“ означава компонент, който е проектиран да преобразува променливото напрежение от електрическата мрежа в постоянно(и) напрежение(я) за целите на захранването на компютъра или компютърните сървъри и има следните характеристики:
а)
поместено е в кутията на компютъра или компютърния сървър, но е отделено от дънната платка на компютъра или компютърния сървър;
б)
захранващото устройство се свързва към електрическата мрежа посредством един-единствен кабел без междинни вериги между захранващото устройство и електрическата мрежа; както и
в)
всички връзки за подаване на енергия от захранващото устройство към компонентите на компютъра или компютърния сървър, с изключение на постояннотоковата връзка към екрана на интегриран настолен компютър, са вътре в кутията на компютъра.
Вътрешните преобразуватели от постоянно в постоянно напрежение, използвани за преобразуване на единично постоянно напрежение от външно захранващо устройство в множество напрежения за компютъра или компютърния сървър, не се считат за вътрешни захранващи устройства.
5)
„Настолен компютър“ означава компютър, чийто основен модул е предназначен да бъде с постоянно местоположение, а не е проектиран да бъде преносим и е предвиден за използване с външен екран и външни периферни устройства, като клавиатура и мишка.
Следните категории настолни компютри са определени за целите на настоящия регламент:
а)
настолен компютър „категория A“ означава настолен компютър, който не отговаря на определението за настолен компютър категория B, категория C или категория D;
б)
настолен компютър „категория B“ означава настолен компютър със:
(i)
централен процесор с две физически ядра; и
(ii)
системна памет от поне два гигабайта (GB);
в)
настолен компютър „категория C“ означава настолен компютър със:
(i)
централен процесор с три или повече физически ядра; и
(ii)
конфигурация с поне една от следните две характеристики:
-
системна памет от поне два гигабайта (GB), и/или
-
дискретна графична карта (dGfx);
г)
настолен компютър „категория D“ означава настолен компютър със:
(i)
централен процесор с поне четири физически ядра; и
(ii)
конфигурация с поне една от следните две характеристики:
-
системна памет от поне четири гигабайта (GB), и/или
-
дискретна графична карта (dGfx), отговаряща на класификация G3 (с големина на кадровия буфер 128 бита), G4, G5, G6 или G7.
6)
„Интегриран настолен компютър“ означава компютър, в който компютърът и екранът работят като едно устройство, което се захранва с променлив ток по един-единствен кабел. Интегрираните настолни компютри се предлагат в една от следните две възможни форми: 1) продукт, при който екранът и компютърът са физически обединени в едно устройство; или 2) продукт, при който екранът е отделен от компютъра, но е свързан към основното шаси с електрически кабел, по който тече постоянен ток. Интегрираният настолен компютър е предназначен да бъде с постоянно местоположение, а не е проектиран да бъде преносим. Интегрираните настолни компютри не са проектирани така, че основната им функция да бъде извеждане на екран и приемане на сигнали за звук и изображение.
Следните категории интегрирани настолни компютри са определени за целите на настоящия регламент:
а)
интегриран настолен компютър „категория A“ означава интегриран настолен компютър, който не отговаря на определението за интегриран настолен компютър категория B, категория C или категория D;
б)
интегриран настолен компютър „категория B“ означава интегриран настолен компютър със:
(i)
централен процесор с две физически ядра; и
(ii)
системна памет от поне два гигабайта (GB);
в)
интегриран настолен компютър „категория C“ означава интегриран настолен компютър със:
(i)
централен процесор с три или повече физически ядра; и
(ii)
конфигурация с поне една от следните две характеристики:
-
системна памет от поне два гигабайта (GB), и/или
-
дискретна графична карта (dGfx);
г)
интегриран настолен компютър „категория D“ означава интегриран настолен компютър със:
(i)
централен процесор с поне четири физически ядра; и
(ii)
конфигурация с поне една от следните две характеристики:
-
системна памет от поне четири гигабайта (GB), и/или
-
дискретна графична карта (dGfx), отговаряща на класификация G3 (с големина на кадровия буфер 128 бита), G4, G5, G6 или G7.
7)
„Преносим компютър“ означава компютър, проектиран специално за преносимост и за продължителна работа със или без директна връзка към захранващ източник с променливо напрежение. Преносимите компютри използват вграден екран с размер на диагонала на видимата област от най-малко 22,86 cm (9 инча) и могат да работят с вградена акумулаторна батерия или друг преносим захранващ източник.
Към преносимите компютри спадат и следните подтипове:
а)
„таблетен компютър“ означава продукт, който е вид преносим компютър, който включва прикрепен сензорен екран и прикрепена физическа клавиатура;
б)
„електронна дъска“ означава вид преносим компютър, който включва вграден сензорен екран, но няма постоянно прикрепена физическа клавиатура;
в)
„мобилен опростен терминал“ означава вид преносим компютър, който разчита на връзка с отдалечени изчислителни ресурси (напр. компютърен сървър, отдалечена работна станция), за да придобие основните си функционални възможности и при който дисковите запаметяващи устройства не са част от продукта.
Следните категории преносими компютри са определени за целите на настоящия регламент:
а)
преносим компютър „категория A“ означава преносим компютър, който не отговаря на определението за преносим компютър категория B или категория C;
б)
преносим компютър „категория B“ означава преносим компютър с поне една дискретна графична карта (dGfx);
в)
преносим компютър „категория C“ означава преносим компютър с поне следните характеристики:
а)
централен процесор с поне две физически ядра;
б)
системна памет от поне два гигабайта (GB); и
в)
дискретна графична карта (dGfx), отговаряща на класификация G3 (с големина на кадровия буфер 128 бита), G4, G5, G6 или G7.
Продукти, които в противен случай биха отговаряли на определението за преносим компютър, но консумираната мощност в режим на готовност е по-малка от 6 W, не се считат за преносими компютри за целите на настоящия регламент.
8)
„Настолен опростен терминал“ означава компютър, който разчита на връзка с отдалечени изчислителни ресурси (напр. компютърен сървър, отдалечена работна станция), за да придобие основните си функционални възможности и при който дисковите запаметяващи устройства не са част от продукта. Основният модул на настолен опростен терминал трябва да бъде предназначен за използване на постоянно място (напр. на бюро), а не за преносимост. Настолните опростени терминали могат да извеждат информация на външен или, когато е включен в продукта, вътрешен екран.
9)
„Работна станция“ означава високопроизводителен компютър за един потребител, използван предимно за графични приложения, автоматизирано проектиране, разработване на програми, финансови и научни приложения, както и за други задачи, изискващи висока изчислителна мощност, със следните характеристики:
а)
има средно време между отказите (MTBF) най-малко 15 000 часа;
б)
поддържа код за коригиране на грешки (ECC) и/или буферирана памет;
в)
отговаря на три от следните пет характеристики:
1)
има допълнително захранване за високопроизводителни графични карти (т.е. допълнително захранване от 12 V чрез PCI-E с 6 извода);
2)
системата му е опроводена за слот, по-голям от x4 PCI-E, върху дънната платка в допълнение към графичния(те) слот(ове) и/или поддръжка на PCI-X;
3)
не поддържа многопроцесорни графични карти с обща памет (UMA);
4)
включва пет или повече слота PCI, PCI-E или PCI-X;
5)
осигурява мултипроцесорна поддръжка за два или повече централни процесора (трябва да поддържа физически отделни процесорни пакети/гнезда, тоест това изискване не е удовлетворено, ако се поддържа един многоядрен процесор).
10)
„Мобилна работна станция“ означава компютър с високи показатели за един потребител, използван предимно за графични приложения, автоматизирано проектиране, разработване на програми, финансови и научни приложения, както и за други задачи, изискващи висока изчислителна мощност, с изключение на игри, и който е проектиран специално за преносимост и за продължителна работа със или без директна връзка към захранващ източник с променливо напрежение. Мобилните работни станции използват вграден екран и могат да работят с вградена акумулаторна батерия или друг преносим захранващ източник. Повечето мобилни работни станции използват външно захранващо устройство и имат вградена клавиатура и показващо устройство.
Мобилната работна станция има следните характеристики:
а)
има средно време между отказите (MTBF) най-малко 13 000 часа;
б)
има поне една дискретна графична карта (dGfx), отговаряща на класификация G3 (с големина на кадровия буфер 128 бита), G4, G5, G6 или G7;
в)
поддържа включването на три или повече вътрешни запаметяващи устройства;
г)
поддържа системна памет от поне 32 GB.
11)
„Малък сървър“ означава вид компютър, който обикновено използва компоненти на настолни компютри в конструкция на настолен компютър, но е предназначен да действа предимно като запаметяващо устройство за други компютри и да изпълнява функции, като осигуряване на услуги за мрежова инфраструктура и съхраняване на данни/медии, и който има следните характеристики:
а)
проектиран е като тип „поставка“, тип „кула“ или в друга форма, подобна на тези на настолните компютри, така че системите за обработка на данни, запаметяване и осъществяване на връзка с мрежата се намират в една кутия;
б)
проектиран е да работи 24 часа на ден и 7 дни в седмицата;
в)
проектиран е главно за работа в среда с множество едновременно действащи потребители, които обслужва посредством свързани в мрежа клиентски устройства;
г)
когато се пуска на пазара с операционна система, операционната система е проектирана за домашен сървър или за нископроизводителни сървърни приложения;
д)
не се предлага на пазара с дискретна графична карта (dGfx), отговаряща на класификация, различна от G1.
12)
„Блейд система и компоненти“ означава система, която се състои от корпус („блейд шаси“), в която се поставят различни видове блейд запаметяващи устройства и сървъри. Корпусът осигурява общи ресурси, от които зависят сървърите и запаметяващите устройства. Блейд системи са проектирани като модулно решение, чрез което се съчетават няколко компютърни сървъра или запаметяващи устройства в един корпус, и са предназначени за техници, които да могат лесно да добавят или заменят блейдовете (напр. блейд сървъри) на място („hot-swap“ - замяна без изключване).
13)
„Сървърно устройство“ означава компютърен сървър, доставен заедно с предварително инсталирани операционна система и приложен софтуер, който се използва за извършване на специализирана функция или набор от тясно свързани функции. Сървърното устройство предоставя услуги в една или повече мрежи и обикновено се управлява през интернет или чрез интерфейс за набиране на команди. Хардуерните и софтуерните конфигурации на сървърното устройство се индивидуализират от продавача, за да изпълняват специфична задача, включително мрежова или свързана със запаметяване, и не са предназначени да изпълняват предоставен от потребителите софтуер.
14)
„Многовъзлов сървър“ означава система, съставена от корпус, в който са поставени два или повече независими компютърни сървъра (или възли), като те споделят едно или повече захранващи устройства. Комбинираната мощност за всички възли се разпределя посредством споделеното(ите) захранващо(и) устройство(а). Многовъзловият сървър е проектиран и конструиран като един корпус и не е проектиран така, че да може да бъде модифициран, без да се изключва.
15)
„Двувъзлов сървър“ означава обикновена конфигурация на многовъзлов сървър, която се състои от два сървърни възела.
16)
„Компютърен сървър с повече от четири процесорни гнезда“ означава компютърен сървър, който съдържа повече от четири интерфейса, проектирани за монтирането на процесор.
17)
„Конзола за видеоигра“ означава захранвано от електрическата мрежа автономно устройство, което е проектирано да се използва за видеоигри като основна функция. Конзолата за видеоигри обикновено е проектирана да извежда на външен екран, използван като основен екран за видеоигри. Конзолите за видеоигри обикновено съдържат централен процесор, системна памет и графичен(и) процесор(и) и могат да включват твърди дискове или други възможности за вътрешно запаметяване, както и оптични устройства. Конзолите за видеоигри обикновено използват ръчни устройства за управление или други интерактивни устройства за управление като основно входно устройство, а не външна клавиатура или мишка. Конзолите за видеоигри обикновено не включват конвенционални персонални компютърни операционни системи, а вместо това се използват специално проектирани за конзолата операционни системи. Преносимите игрови устройства с вграден екран като основен екран за видеоигри и които предимно се захранват чрез вградена акумулаторна батерия или друг преносим захранващ източник, а не чрез директна връзка към захранващ източник с променливо напрежение, се смятат за вид конзоли за видеоигра.
18)
„Док-станция“ означава отделен продукт, проектиран да се свързва с компютър, за да изпълнява функции, като разширяване на свързаността или централизиране на връзките с периферните устройства. Док-станциите могат също така да улеснят зареждането на вътрешните акумулаторни батерии в свързания компютър.
19)
„Централен процесор“ означава компонент в компютър, който контролира интерпретацията и изпълнението на инструкциите. Централните процесори могат да съдържат един или повече физически процесора, известни като „изпълнителни ядра“. Изпълнително ядро означава процесор, който присъства физически. Допълнителни „виртуални“ или „логически“ процесори, получени от едно или повече изпълнителни ядра, не са физически ядра. Повече от едно изпълнително ядро може да се съдържа в процесорен пакет, който заема едно физическо процесорно гнездо. Общият брой изпълнителни ядра в процесора представлява сбора от изпълнителните ядра, предоставен от устройствата, свързани към всички физически процесорни гнезда.
20)
„Дискретна графична карта“ (dGfx) означава отделен вътрешен компонент, съдържащ един или повече графични процесори с контролерен интерфейс за локална памет и локална графична памет и който попада в една от следните категории:
а)
G1 (FB_BW ≤ 16);
б)
G2 (16 FB_BW ≤ 32);
в)
G3 (32 FB_BW ≤ 64);
г)
G4 (64 FB_BW ≤ 96);
д)
G5 (96 FB_BW ≤ 128);
е)
G6 (FB_BW 128 (с големина на кадровия буфер 192 бита);
ж)
G7 (FB_BW 128 (с големина на кадровия буфер ≥ 192 бита).
„Пропускателна способност на кадровия буфер“ (FB _BW) означава количеството данни, които се обработват в секунда от всички графични процесори върху dGfx, и се изчислява по следната формула:
където:
а)
пропускателната способност на кадровия буфер е изразена в гигабайтове/секунда (GB/s);
б)
скоростта на данните е ефективната честота на данните в паметта в MHz;
в)
ширината на данните е големината на кадровия буфер (FB), изразена в битове;
г)
„8“ превръща резултата в байтове;
д)
разделянето на 1 000 превръща мегабайтовете в гигабайтове.
21)
„Вътрешно запаметяващо устройство“ означава компонент вътре в компютъра, който осигурява запаметяването на данни.
22)
„Вид на продукта“ означава настолен компютър, интегриран настолен компютър, преносим компютър, опростен настолен терминал, работна станция, мобилна работна станция, малък сървър, компютърен сървър, блейд система и компоненти, многовъзлов сървър, сървърно устройство, конзола за видеоигра, док-станция, вътрешно захранващо устройство или външно захранващо устройство.
23)
„Спящ режим на екрана“ означава режим на консумация на мощност, в който екранът влиза след получаване на сигнал от свързано към него устройство или вътрешно въздействие (като таймер или датчик за присъствие). Продуктът може да влезе в този режим и по причина на сигнал, подаден от потребителя. При получаване на сигнал от свързано към него устройство, мрежа, дистанционно управление и/или вътрешно въздействие продуктът трябва да се активира. Докато продуктът е в този режим, той не извежда видима картина, с изключение евентуално на ориентирани към потребителя или защитни функции, като например информация за продукта или визуализиране на състоянието, или също така функции, зависими от датчици.
За целите на приложенията в приложение I са дадени допълнителни определения.
Член 3
Изисквания за екопроектиране
Изискванията за екопроектиране на компютри и компютърни сървъри са определени в приложение II.
Съответствието на компютрите и компютърните сървъри с приложимите изисквания за екопроектиране се определя съгласно методите, посочени в приложение III.
Член 4
Изменение на Регламент (ЕО) № 1275/2008
Точка 2 от приложение I към Регламент (ЕО) № 1275/2008 се заменя със следното:
„2.
Оборудване за информационни технологии, предназначено най-вече за използване в жилищна среда, с изключение на настолни компютри, интегрирани настолни компютри и преносими компютри, определени в Регламент (ЕС) № 617/2013 (6).
Член 5
Прилагане на Регламент (ЕО) № 278/2009
Член 2, параграф 1, буква ж) от Регламент (ЕО) № 278/2009 се заменя със следното:
„ж)
предназначено е да бъде използвано с електрическо и електронно битово и офис оборудване, както е посочено в член 2, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1275/2008, или с компютри, определени в Регламент (ЕС) № 617/2013 (7).
Член 6
Оценка на съответствието
Процедурата за оценяване на съответствието, посочена в член 8 от Директива 2009/125/ЕО, следва да бъде или системата за вътрешен контрол на проектирането, предвидена в приложение IV към споменатата директива, или системата за управление, оценяваща съответствието, предвидена в приложение V към същата директива.
Член 7
Надзор на пазара и процедура за проверка
Надзорът на пазара се извършва в съответствие с правилата, посочени в Директива 2009/125/ЕО.
Проверката на компютрите и компютърните сървъри за спазване на приложимите изисквания за екопроектиране се извършва в съответствие с процедурата за проверка, определена в точка 2 от приложение III към настоящия регламент.
Член 8
Базови стойности за сравнение
Базовите стойности за сравнение с наличните на пазара продукти и технологии с най-добри показатели към момента на влизане в сила на настоящия регламент са определени в приложение IV.
Член 9
Преглед
С оглед на техническия напредък Комисията следва да преразгледа настоящия регламент и да представи резултатите от това преразглеждане на Консултативния форум по екопроектиране не по-късно от три години и половина след влизането му в сила.
С оглед на бързото технологично развитие това преразглеждане следва да отчита развитието на програмата „Energy Star“ и възможностите за укрепване на изискванията за екопроектиране, за да се намалят значително или да се премахнат енергийните допуски, в частност за отделните графични карти (dGfx), да се актуализират определенията/обхватът, както и потенциалът за решаване на проблема с консумацията на енергия от вградени екрани.
Освен това при преразглеждането трябва да се обърне специално внимание на различните фази на жизнения цикъл, възможността за установяване и прилагане на изисквания за екопроектиране по отношение на други значими екологични аспекти, като например шум, ефективност при използването на материали, включително изисквания за дълготрайност, разкомплектоване, рециклиране, стандартизирани интерфейси за устройствата за презареждане, както и изисквания за информация относно съдържанието на определени критични суровини и минималния брой цикли на зареждане и въпросите на подмяната на акумулаторните батерии.
Член 10
Влизане в сила и прилагане
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Точки 3 и 6.1 от приложение II се прилагат от датата на влизане в сила на регламента.
Точки 1.1, 1.3, 2, 4, 5.1, 5.2, 6.2.1, 6.2.2, 6.2.3, 6.2.4, 6.2.5, 6.2.6, 7.1, 7.2 и 7.3 от приложение II се прилагат от 1 юли 2014 г.
Точки 1.2 и 1.4 от приложение II се прилагат от 1 януари 2016 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 26 юни 2013 година.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 617/2013,
26. juuni 2013,
millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ arvutite ja serverarvutite ökodisaini nõuete osas
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiivi 2009/125/EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 1,
olles konsulteerinud direktiivi 2009/125/EÜ artiklis 18 osutatud nõuandefoorumiga
ning arvestades järgmist:
(1)
Direktiivi 2009/125/EÜ kohaselt kehtestab komisjon ökodisaininõuded energiamõjuga toodetele, mida müüakse ja turustatakse märkimisväärses mahus ning millel on märkimisväärne keskkonnamõju ja head võimalused keskkonnamõju vähendamiseks ilma liigsete kuludeta.
(2)
Direktiivi 2009/125/EÜ artikli 16 lõike 2 punktis a on sätestatud, et komisjon peab artikli 19 lõikes 3 osutatud korras, täites artiklis 15 sätestatud kriteeriume ja olles konsulteerinud ökodisaini nõuandefoorumiga, vajaduse korral vastu võtma rakendusmeetme kontoriseadmete kohta.
(3)
Komisjon on teinud ettevalmistava uuringu, milles analüüsiti arvutite tehnilisi, keskkonnaalaseid ja majanduslikke aspekte. Uuringusse kaasati sidusrühmad ning liidu ja kolmandate riikide huvitatud isikud ja selle tulemused on avaldatud.
(4)
Ettevalmistavas uuringus tehtud prognooside kohaselt saaks arvutite elektritarbimist aastatel 2011-2020 kulutõhusalt vähendada umbes 93 TWh, mis tähendaks CO2-heite vähenemist 43 Mt võrra, ning 2020. aastal 12,5-16,3 TWh, mis tähendaks CO2-heite vähenemist 5-6,5 Mt võrra. Järelikult on arvutid tooterühm, mille suhtes tuleks kehtestada ökodisaininõuded.
(5)
Käesoleva määruse sätteid sisemise toiteallika tõhususe kohta tuleks kohaldada ka kõhnklient-lauaarvutite, tööjaamade, väikeserverite ja serverarvutite suhtes, sest nende energiasäästupotentsiaal on suuresti seotud nende sisemise toiteallika tõhususega ning nende toodete sisemise toiteallika tehnilised spetsifikatsioonid on lauaarvutite ja integreeritud lauaarvutite omade sarnased. Kõhnklient-lauaarvutite, tööjaamade, väikeserverite ja serverarvutite muid keskkonnatoime aspekte võiks käsitleda konkreetsemas direktiivi 2009/125/EÜ rakendamise meetmes.
(6)
Kuvarite eriliste tunnuste tõttu tuleks need seadmed käesoleva määruse reguleerimisalast välja jätta. Arvestades aga nende seadmete märkimisväärset keskkonnamõju ja häid keskkonnamõju vähendamise võimalusi, võiks neid käsitleda eraldiseisvas meetmes, millega rakendatakse direktiivi 2009/125/EÜ ja/või Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta direktiivi 2010/30/EL energiamõjuga toodete energia- ja muude ressursside tarbimise näitamise kohta märgistuses ja ühtses tootekirjelduses (2).
(7)
Ökodisaininõuetel ei tohiks olla suurt negatiivset mõju toote kasutusomadustele ega tarbijatele ning eelkõige hinna vastuvõetavusele, olelusringi kuludele ja tööstusharu konkurentsivõimele. Lisaks ei tohiks nõuded tootjatele kaasa tuua ühe kindla tootja tehnoloogia kasutamist ja ülemäärast halduskoormust ega negatiivselt mõjutada tervist, ohutust ja keskkonda.
(8)
Arvutid tuleks muuta energiatõhusamaks selliste olemasolevate kulutõhusate, omandiõigusega kaitsmata tehniliste lahenduste abil, millega on võimalik vähendada nimetatud toodete ostmise ja kasutamise kogukulu.
(9)
Ökodisaininõuded tuleks kehtestada järk-järgult, et jätta tootjatele piisav ajavaru käesoleva määrusega reguleeritavate toodete ümberdisainimiseks. Ajastus peaks olema selline, et välditaks negatiivset mõju arvutite pakkumisele ja võetaks arvesse tootjate, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kulusid, tagades samal ajal käesoleva määruse eesmärkide õigeaegse saavutamise.
(10)
Käesolev määrus tuleks läbi vaadata hiljemalt kolm ja pool aastat pärast selle jõustumist.
(11)
Arvutite energiatõhusus tuleks kindlaks teha usaldusväärsete, täpsete ja korratavate mõõtmismeetoditega, milles on võetud arvesse tänapäevast üldtunnustatud tehnika taset ja (kui need on olemas) ühtlustatud standardeid, mis on kehtestatud kooskõlas kohaldatavate Euroopa standardimisõigusaktidega (3).
(12)
Kuna ökodisaininõuded elektriliste ja elektrooniliste kodumasinate ja kontoriseadmete elektritarbimisele oote- ja väljalülitatud olekus ei ole arvutite tunnuste jaoks täiesti asjakohased, ei tuleks arvutite suhtes kohaldada komisjoni 17. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1275/2008 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/32/EÜ seoses ökodisaini nõuetega elektriliste ja elektrooniliste kodumasinate ja kontoriseadmete elektrienergia tarbimisele ooteseisundis ja väljalülitatud seisundis) (4) nõudeid. Seega tuleks sätestada arvutite toitehalduse ning nende puhkeoleku, väljalülitatud oleku ja väikseima energiatarbega oleku elektritarbimise erinõuded käesolevas määruses ja määrust (EÜ) nr 1275/2008 tuleks vastavalt muuta.
(13)
Vaatamata sellele, et arvutid jäetakse määruse (EÜ) nr 1275/2008 reguleerimisalast välja, kohaldatakse arvutitega koos turule lastavate väliste toiteallikate suhtes komisjoni 6. aprilli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 278/2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/32/EÜ seoses ökodisaininõuetega välistoiteallikate elektrienergiatarbimisele koormamata seisundis ja tööseisundi keskmisele kasutegurile (5).
(14)
Direktiivi 2009/125/EÜ artikli 8 kohaselt tuleks käesolevas määruses täpsustada kohaldatavad vastavushindamise menetlused.
(15)
Vastavuskontrolli hõlbustamiseks tuleks tootjatelt nõuda direktiivi 2009/125/EÜ IV ja V lisas osutatud tehnilistes dokumentides sisalduva teabe esitamist sellises ulatuses, mis on seotud käesolevas määruses sätestatud nõuetega.
(16)
Ausa konkurentsi tagamiseks, võimaliku energiasäästu saavutamiseks ja tarbijatele toote energiatarbimise kohta täpse teabe andmiseks tuleks käesolevas määruses täpsustada, et lubatud kõrvalekaldeid, mis on ette nähtud riiklikele turujärelevalveasutustele, kui nad kontrollivad katseliselt energiamõjuga toote mudeli vastavust käesolevale määrusele, ei tohiks kasutada tootjad, et esitada kõnealuse mudeli näitajaid paremana, kui oleks õigustatud toote tehnilistes dokumentides avaldatud mõõtmiste ja arvutuste põhjal.
(17)
Tuleks kindlaks määrata praegu saadaval olevate väga energiatõhusate toodete võrdlusalused. See aitab tagada, et teave on eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele hästi kättesaadav ja juurdepääsetav, ning hõlbustab veelgi parimate disainimisviiside kasutuselevõtmist ja tõhusamate toodete väljatöötamist energiatarbimise vähendamiseks.
(18)
Käesolevas määruses kavandatud meetmed on kooskõlas direktiivi 2009/125/EÜ artikli 19 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Reguleerimisese ja reguleerimisala
1. Käesoleva määrusega kehtestatakse ökodisaininõuded arvutite ja serverarvutite turule laskmiseks.
2. Käesolevat määrust kohaldatakse järgmiste toodete suhtes, mis võivad saada oma toite vahelduvvooluna otse vooluvõrgust, sh välise või sisemise toiteallika kaudu:
a)
lauaarvutid;
b)
integreeritud lauaarvutid;
c)
sülearvutid (sh klaviatuuriga ja klaviatuurita tahvelarvutid ning mobiilsed kõhnklientarvutid);
d)
kõhnklient-lauaarvutid;
e)
tööjaamad;
f)
mobiilsed tööjaamad;
g)
väikeserverid;
h)
serverarvutid.
3. Käesolevat määrust ei kohaldata järgmiste tooterühmade suhtes:
a)
plaatsüsteem ja selle komponendid;
b)
serverseadmed;
c)
mitmesõlmelised serverid;
d)
rohkem kui nelja protsessoripesaga serverarvutid;
e)
mängukonsoolid;
f)
dokid.
Artikkel 2
Mõisted
Kasutatakse järgmisi mõisteid:
1) „arvuti”- seade, mis teeb loogikatehteid ja töötleb andmeid, on võimeline kasutama sisendseadmeid ja väljastama teavet kuvarile ning sisaldab tavaliselt protsessorit (CPU) operatsioonide tegemiseks. Ilma protsessorita seade peab toimima kliendi lüüsina serverarvutisse, mis täidab protsessori rolli;
2) „serverarvuti”- infotehnoloogiatoode, mis pakub klientseadmetele, nagu lauaarvutid, sülearvutid, kõhnklient-lauaarvutid, IP-telefonid, või teistele serverarvutitele teenuseid ja haldab nende võrguressursse. Turule lastakse tavaliselt serverarvuteid, mis on mõeldud kasutamiseks andmekeskustes ja büroodes/äriühingutes. Serverarvutile pääseb eelkõige ligi võrguühenduse, mitte kasutaja vahetute sisendseadmete (nt klaviatuur või hiir) kaudu.
Serverarvutil on järgmised tunnused:
3) „väline toiteallikas”- järgmiste tunnustega seade:
4) „sisemine toiteallikas”- komponent, mis muundab vooluvõrgust saadava vahelduvvoolu alalisvooluks, et tagada arvuti või serverarvuti toide, ja millel on järgmised tunnused:
Sisemisi alalispinge muundureid, mida kasutatakse ühe välisest toiteallikast pärineva alalispinge muundamiseks erinevateks arvutis või serverarvutis kasutatavateks sisendpingeteks, ei käsitata sisemise toiteallikana;
5) „lauaarvuti”- arvuti, mille põhiüksus on ette nähtud alalises asukohas kasutamiseks, mitte kaasaskandmiseks, ja mis on mõeldud kasutamiseks välise kuvariga ja välisseadmetega, nagu klaviatuur ja hiir.
Käesolevas määruses on määratletud järgmised lauaarvutite kategooriad:
a) A-kategooria- lauaarvuti, mis ei vasta B-, C- ega D-kategooria lauaarvuti määratlusele;
b) B-kategooria- lauaarvuti, mille
c) C-kategooria- lauaarvuti, mille
-
süsteemimälu maht on vähemalt kaks gigabaiti ja/või
-
kasutatakse eraldi graafikakaarti (dGfx);
d) D-kategooria- lauaarvuti, mille
-
süsteemimälu maht on vähemalt neli gigabaiti ja/või
-
kasutatakse eraldi klassi G3 (esisiini (FB) andmelaius 128 bitti), G4, G5, G6 või G7 kuuluvat graafikakaarti (dGfx).
6) „integreeritud lauaarvuti”- lauaarvuti, milles arvuti ja kuvar toimivad ühe üksusena, mis saab vahelduvvoolutoite ühe kaabli kaudu. Integreeritud lauaarvuteid on kaht tüüpi: 1) süsteem, mille puhul kuvar ja arvuti on füüsiliselt ühes seadmes, ja 2) toode, mille kuvar asetseb eraldi, kuid on ühendatud põhikorpusega alalisvoolu toitekaabli kaudu. Integreeritud lauaarvuti on ette nähtud alalises asukohas kasutamiseks, mitte kaasaskandmiseks. Integreeritud lauaarvutite põhieesmärk ei ole kuvada ja vastu võtta audiovisuaalsignaale.
Käesolevas määruses on määratletud järgmised integreeritud lauaarvutite kategooriad:
a) A-kategooria- integreeritud lauaarvuti, mis ei vasta B-, C- ega D-kategooria integreeritud lauaarvuti määratlusele;
b) B-kategooria- integreeritud lauaarvuti, mille
c) C-kategooria- integreeritud lauaarvuti, mille
-
süsteemimälu maht on vähemalt kaks gigabaiti ja/või
-
kasutatakse eraldi graafikakaarti (dGfx);
d) D-kategooria- integreeritud lauaarvuti, mille
-
süsteemimälu maht on vähemalt neli gigabaiti ja/või
-
kasutatakse eraldi klassi G3 (esisiini (FB) andmelaius 128 bitti), G4, G5, G6 või G7 kuuluvat graafikakaarti (dGfx).
7) „sülearvuti”- arvuti, mis on ette nähtud kaasaskandmiseks ning mis võib pikemaajalisel kasutamisel olla vahelduvvoolu allikaga ühendatud või mitte. Sülearvutitel on integreeritud kuvar, mille ekraani nähtava osa diagonaal on vähemalt 22,86 cm (9 tolli), ning nad võivad töötada integreeritud aku või muu kaasaskantava toiteallika toel.
Sülearvutite alaliigid on järgmised:
a) „klaviatuuriga tahvelarvuti”- teatavat liiki sülearvuti, millel on nii puutetundlik kuvar kui ka füüsiline klaviatuur;
b) „klaviatuurita tahvelarvuti”- teatavat liiki sülearvuti, millel on integreeritud puutetundlik kuvar, kuid millel ei ole alaliselt ühendatud füüsilist klaviatuuri;
c) „mobiilne kõhnklientarvuti”- teatavat liiki sülearvuti, mis on oma põhifunktsioonide täitmiseks ühendatud kaugarvutisüsteemidega (nt serverarvuti, kaugtööjaam) ja milles ei ole arvutisse sisseehitatud, pöörlevate osadega andmekandjat.
Käesolevas määruses on määratletud järgmised sülearvutite kategooriad:
a) A-kategooria- sülearvuti, mis ei vasta B- ega C-kategooria sülearvuti määratlusele;
b) B-kategooria- sülearvuti, millel on vähemalt üks eraldi graafikakaart (dGfx);
c) C-kategooria- sülearvuti, millel on vähemalt järgmised tunnused:
Käesoleva määruse kohaldamisel ei käsitata sülearvutina toodet, mis vastab muude tunnuste poolest sülearvuti määratlusele, kuid mis tarbib jõudeolekus vähem kui 6 W elektrit;
8) „kõhnklient-lauaarvuti”- arvuti, mis on oma põhifunktsioonide täitmiseks ühendatud kaugarvutisüsteemidega (nt serverarvuti, kaugtööjaam) ja milles ei ole arvutisse sisseehitatud, pöörlevate osadega andmekandjat. Kõhnklient-lauaarvuti põhiüksus peab olema ette nähtud alalises asukohas (nt laual) kasutamiseks, mitte kaasaskandmiseks. Kõhnklient-lauaarvuti saab teavet väljastada välisel või, kui tootel see on, sisseehitatud kuvaril;
9) „tööjaam”- kõrgjõudlusega ühekasutajaarvuti, mida lisaks muudele suure andmetöötlusmahuga ülesannetele kasutatakse peamiselt graafika, raalprojekteerimise, tarkvaraarenduse ning finants- ja teadusrakenduste jaoks ning millel on järgmised tunnused:
1)
sellel on täiendav toitetugi võimsama graafika toetamiseks (st 12-voldine lisatoide kuuekontaktilisele välisseadmeühendusele);
2)
süsteemi emaplaadil on lisaks graafika jaoks ette nähtud pesadele ja/või PCI-X toele kõrgem kui x4 PCI-E siin;
3)
see ei toeta ühendatud mälu poole pöördumise (UMA) graafikat;
4)
sellel on vähemalt viis PCI, PCI-E või PCI-X pesa;
5)
see on võimeline toetama vähemalt kahte protsessorit (peab füüsiliselt toetama eraldiseisvaid protsessori pakette/pesi, st neid, mida ei toeta ühe mitme tuumaga protsessori tugi);
10) „mobiilne tööjaam”- kõrgjõudlusega ühekasutajaarvuti, mida lisaks muudele suure andmetöötlusmahuga ülesannetele kasutatakse peamiselt graafika, raalprojekteerimise, tarkvaraarenduse ning finants- ja teadusrakenduste jaoks ning mis on ette nähtud kaasaskandmiseks ja mis võib pikemaajalisel kasutamisel olla vahelduvvoolu allikaga ühendatud või mitte. Mobiilsetel tööjaamadel on integreeritud kuvar ja nad on võimelised toimima sisseehitatud aku või muu kaasaskantava toiteallika toel. Enamikul mobiilsetel tööjaamadel on väline toiteallikas ning sisseehitatud klaviatuur ja osutusseade.
Mobiilsel tööjaamal on järgmised tunnused:
11) „väikeserver”- arvuti, mis tavaliselt sisaldab lauaarvuti komponente lauaarvuti korpuses, kuid on eelkõige ette nähtud teiste arvutite andmete haldamiseks ja täitma selliseid funktsioone nagu võrguinfrastruktuuriteenuste osutamine ja andmete/andmekandjate haldamine, ning millel on järgmised tunnused:
12) „plaatsüsteem ja selle komponendid”- korpusest (plaadipüstik) koosnev süsteem, millesse paigaldatakse eri liiki mäluplaate ja serverplaate. Korpuses on ühisressursid, millest serverid ja andmekandjad sõltuvad. Plaatsüsteemide näol on tegemist skaleeritava lahendusega, mis võimaldab kasutada mitut serverarvutit või andmekandjat ühes korpuses, et tehniline personal saaks hõlpsasti kohapeal plaate lisada või asendada (käigultvahetus);
13) „serverseade”- serverarvuti, mis on komplektis eelnevalt installitud operatsioonisüsteemi ja rakendustarkvaraga ning mida kasutatakse kindla funktsiooni või omavahel tihedalt seotud funktsioonide teostamiseks. Serverseade pakub teenuseid vähemalt ühe võrgu kaudu ja seda juhitakse tavaliselt veebi- või käsurealiidese kaudu. Müüja kohandab serveriseadme riist- ja tarkvara konfiguratsiooni konkreetse ülesande jaoks (sh võrguühendus või salvestamine); server ei ole ette nähtud kasutama kasutaja paigaldatavat tarkvara;
14) „mitmesõlmeline server”- süsteem, mis koosneb korpusest ja vähemalt kahest sellesse paigaldatud sõltumatust serverist (ehk sõlmest), mis kasutavad ühiselt vähemalt üht toiteallikat. Kõigi sõlmede toidet jaotatakse ühe või mitme ühise toiteallika kaudu. Mitmesõlmeline server projekteeritakse ja ehitatakse ühe korpusega ja see ei võimalda käigultvahetust;
15) „kahesõlmeline server”- tavalise mitmesõlmelise serveri selline konfiguratsioon, mis koosneb kahest serverisõlmest;
16) „rohkem kui nelja protsessoripesaga serverarvuti”- serverarvuti, millel on protsessori paigaldamiseks rohkem kui neli liidest;
17) „mängukonsool”- vooluvõrgust toidet saav autonoomne seade, mille põhifunktsioon on võimaldada videomängude mängimist. Mängukonsoolid on tavaliselt projekteeritud nii, et väljund kuvatakse väliskuvarile, mis on mängimisel põhikuvar. Tavaliselt sisaldab mängukonsool protsessorit, süsteemimälu ja ühte või mitut graafikaprotsessorit (GPU) ning võib sisaldada ka kõvaketast või muid sisemisi andmekandjaid ja optilist kettaseadet. Mängukonsooli sisendseadmena kasutatakse tavaliselt pihushoitavaid kontrollereid või muid interaktiivseid kontrollereid, mitte välist klaviatuuri või hiirt. Tavaliselt ei ole mängukonsoolil personaalarvutile iseloomulikku operatsioonisüsteemi, vaid neis kasutatakse konsoolispetsiifilisi operatsioonisüsteeme. Pihushoitavaid mänguseadmeid, millel on mängimiseks sisseehitatud kuvar ja mis töötavad eelkõige sisseehitatud aku või muu kaasaskantava toiteallika toel, ilma et oleksid otse vahelduvvoolu allikaga ühendatud, käsitatakse mängukonsooli liigina;
18) „dokk”- arvutiga ühendatav toode, mis võimaldab lisada ühenduvust või kindlustada ühendusi välisseadmetega. Ühtlasi võib olla võimalik doki kaudu laadida ühendatud arvuti akusid;
19) „protsessor (CPU)”- arvuti komponent, mis kontrollib käskude tõlgendamist ja täitmist. Protsessorites võib olla üks või mitu füüsilist protsessorit ehk täitevtuuma. Täitevtuum on füüsiliselt olemasolev protsessor. Ühe või mitme tuuma virtuaalsed või loogilised lisaprotsessorid ei ole füüsilised tuumad. Ühe füüsilise pesa küljes oleva protsessori korpuses või olla mitu täitevtuuma. Protsessori tuumade koguarv on kõigi füüsiliste protsessoripesadega ühendatud seadmete tuumade arv;
20) „eraldi graafikakaart”- (dGfx), eraldiolev sisemine komponent, mis sisaldab vähemalt ühte graafikaprotsessorit (GPU), millel on lokaalse mälu kontrolleri liides ja spetsiaalselt graafika jaoks ette nähtud lokaalne mälu ning mis kuulub ühte järgmistest kategooriatest:
„kaadripuhvri ribalaius” - (FB_BW ühes sekundis kõigi eraldioleval graafikakaardil asuvate graafikaprotsessorite poolt töödeldav andmemaht, mis arvutatakse järgmiselt:
kus:
a)
kaadripuhvri ribalaiust väljendatakse gigabaitides sekundi kohta (GB/s);
b)
andmekiirus on mälu tegelik andmesagedus megahertsides (MHz);
c)
andmelaius on mälu kaadripuhvri (FB) andmelaius bittides (b);
d)
kaheksaga korrutamisel saadakse tulemused baitides;
e)
tuhandega jagamise kaudu arvutatakse megabaidid ümber gigabaitideks;
21) „sisemine andmekandja”- arvutis asuv komponent, mis tagab andmete säilimise ka siis, kui toide katkeb;
22) „tooteliik”- lauaarvuti, integreeritud lauaarvuti, sülearvuti, kõhnklient-lauaarvuti, tööjaam, mobiilne tööjaam, väikeserver, serverarvuti, plaatsüsteem ja selle komponendid, mitmesõlmeline server, serverseade, mängukonsool, dokk või sisemine või väline toiteallikas;
23) „kuvari puhkeolek”- energiatarbe olek, millesse kuvar lülitub, kui saab signaali ühendatud seadmest või tootesisese impulsi (näiteks taimerilt või kasutaja kohaloleku andurilt). Kuvar võib lülituda sellesse olekusse ka kasutaja sisestatud signaali peale. Toode peab sellest seisundist ärkama, kui saab signaali ühendatud seadmest, võrgust, kaugjuhtimispuldilt ja/või tootesisese impulsi. Puhkeolekus toode ei kuva nähtavat pilti; võimaliku erandi moodustavad kasutajale suunatud või kaitseotstarbelised funktsioonid (nt tooteinfo või olekukuva) või sensoripõhised funktsioonid.
Täiendavad lisades kasutatud mõisted on määratletud I lisas.
Artikkel 3
Ökodisaini nõuded
Arvutite ja serverarvutite ökodisaini nõuded on sätestatud II lisas.
Arvutite ja serverarvutite vastavust kohaldatavatele ökodisaininõuetele hinnatakse III lisas sätestatud meetodite kohaselt.
Artikkel 4
Määruse (EÜ) nr 1275/2008 muutmine
Määruse (EÜ) nr 1275/2008 I lisa punkt 2 asendatakse järgmisega:
„2.
Infotehnoloogiaseadmed, mis on ette nähtud kasutamiseks eelkõige kodukeskkonnas, v.a lauaarvutid, integreeritud lauaarvutid ja sülearvutid, mis on määratletud komisjoni määruses (EL) nr 617/2013 (6).
Artikkel 5
Määruse (EÜ) nr 278/2009 kohaldamine
Määruse (EÜ) nr 278/2009 artikli 2 lõike 1 punkt g asendatakse järgmisega.
„g)
see on mõeldud kasutamiseks koos määruse (EÜ) nr 1275/2008 artikli 2 lõike 1 kohaste elektriliste ja elektrooniliste kodu- ja kontoriseadmetega või komisjoni määruses (EL) nr 617/2013 (7) määratletud arvutitega.
Artikkel 6
Vastavushindamine
Direktiivi 2009/125/EÜ artiklis 8 osutatud vastavushindamismenetlus on kõnealuse direktiivi IV lisa kohane sisemine projekti või kavandi kontrolli süsteem või V lisa kohane vastavushindamise juhtimise süsteem.
Artikkel 7
Turujärelevalve ja kontrollimenetlus
Turujärelevalvet tehakse direktiivis 2009/125/EÜ sätestatud eeskirjade kohaselt.
Arvutite ja serverarvutite vastavust kohaldatavatele ökodisaininõuetele kontrollitakse käesoleva määruse III lisa punktis 2 sätestatud kontrollimenetluse kohaselt.
Artikkel 8
Soovituslikud võrdlusandmed
Käesoleva määruse jõustumise ajal turul olnud parimate toodete ja tehnoloogia soovituslikud võrdlusalused on esitatud IV lisas.
Artikkel 9
Läbivaatamine
Komisjon vaatab käesoleva määruse tehnika arengut arvestades läbi ja esitab läbivaatamise tulemused ökodisaini nõuandefoorumile hiljemalt kolm ja pool aastat pärast määruse jõustumist.
Tehnika kiiret arengut arvesse võttes vaadeldakse läbivaatamise käigus programmi „Energy Star” raames toimunut ning ökodisaininõuete rangemaks muutmise võimalusi, energiatarbimise varude vähendamise või kasutamise lõpetamise võimalusi eelkõige eraldi graafikakaartide (dGfx) puhul, mõistete/reguleerimisala ajakohastamise võimalusi ja integreeritud kuvarite energiatarbimise vähendamise võimalust.
Peale selle uuritakse läbivaatamise käigus eriti olelusringi etappe, seda, kas on otstarbekas kehtestada ja kohaldada ökodisaininõudeid muude oluliste keskkonnaaspektide kohta, nt müra ja materjalikasutuse tõhusus, sh nõuded vastupidavuse, lammutuskõlblikkuse, ringlussevõetavuse ja laadijate standardliideste kohta, ning teatavate kriitilise tähtsusega toorainete sisaldust käsitleva teabe esitamise nõudeid ning laadimistsüklite miinimumarvu ja akude asendamise küsimusi.
Artikkel 10
Jõustumine ja kohaldamine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
II lisa punkte 3 ja 6.1 kohaldatakse alates käesoleva määruse jõustumisest.
II lisa punkte 1.1, 1.3, 2, 4, 5.1, 5.2, 6.2.1, 6.2.2, 6.2.3, 6.2.4, 6.2.5, 6.2.6, 7.1, 7.2 ja 7.3 kohaldatakse alates 1. juulist 2014.
II lisa punkte 1.2 ja 1.4 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2016.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.
Brüssel, 26. juuni 2013