РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1342/2013 НА СЪВЕТА
от 12 декември 2013 година
за отмяна на антидъмпинговите мерки върху вноса на определени железни или стоманени въжета и кабели с произход от Руската федерация след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (основния регламент), и по-специално член 9, параграф 2 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия след консултации с консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 1601/2001 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на определени железни или стоманени въжета и кабели (СВК) с произход от Руската федерация, Турция, Тайланд и Чешката република. По-долу тези мерки ще бъдат наричани „първоначалните мерки“, а разследването, довело до тях - „първоначалното разследване“.
(2)
През август 2001 г. Комисията прие предложението за поемане на ангажимент за спазване на минимален ценови праг от страна на един руски производител (JSC Severstal-Metiz). Това споразумение за поет ангажимент за спазване на минимален ценови праг бе отменено през октомври 2007 г. (3), тъй като спазването на минимален ценови праг бе счетено за неприложимо поради трудности при правилното класифициране на големия брой видове на продукта, изнасяни от дружеството.
(3)
След частично междинно преразглеждане и преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките с Регламент (ЕО) № 1279/2007 (4), Съветът запази първоначалните мерки спрямо Руската федерация в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент. Тези мерки по-долу ще бъдат наричани „действащите мерки“, а разследването за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките ще бъде наричано „последното разследване“.С Регламент (ЕО) 1279/2007 бяха прекратени и мерките върху вноса на стоманени въжета с произход от Турция и Тайланд.
(4)
Понастоящем (5) са налице също така действащи мерки спрямо СВК от Украйна и Китайската народна република, чийто обхват е разширен и върху вноса на СВК, изпращани от Мароко, Молдова и Република Корея.
2. Искане за преразглеждане
(5)
На 27 октомври 2012 г. Комисията обяви чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (известие за започване на процедурата) (6), започването на преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на СВК с произход от Руската федерация съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
(6)
Преразглеждането бе започнато вследствие на обосновано искане, подадено от Комитета за връзка на производителите на стоманени въжета в Европейския съюз (наричан по-долу „EWRIS“ или „заявителят“) от името на производители от Съюза, представляващи повече от 50 % от общото производство на Съюза на определени железни или стоманени въжета. Искането се основава на твърдението, че има вероятност изтичането на срока на действие на мерките да доведе до продължаване на дъмпинга и повторно възникване на вреда от него за промишлеността на Съюза (ПС).
3. Разследване
3.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(7)
Разследването на продължаването или повторното възникване на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2011 г. до 30 септември 2012 г. (РПП). Разглеждането на тенденциите, свързани с оценката на вероятността от продължаване или повторно възникване на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до края на РПП (разглеждания период).
3.2. Страни, засегнати от процедурата
(8)
Комисията официално уведоми производителите износители, производителите от Съюза, вносителите и ползвателите, които са ѝ известни, както и заявителя и органите на страната на износа. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат писмено становищата си и да поискат изслушване в рамките на срока, посочен в известието за започване на процедурата.
(9)
Предвид потенциално големия брой производители износители от Руската федерация, включени в това разследване, в известието за започване на процедурата първоначално се предвиждаше да се изготви извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали действително е необходимо използването на извадка и ако това е необходимо, да изготви извадката, производителите износители от Руската федерация бяха приканени да заявят своя интерес в срок от 15 дни от започването на процедурата и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване на процедурата.
(10)
Като се има предвид, че само двама производители износители от Руската федерация предоставиха информацията, поискана в известието за започване на процедурата, и изразиха своята готовност да продължат да съдействат на Комисията, бе взето решение да не се използва извадка за производителите износители.
(11)
Комисията обяви в известието за започване на процедурата, че е подбрала временна извадка от производители от Съюза и прикани заинтересованите страни да представят своите коментари по нея в рамките на срока, предвиден в известието за започване на процедурата. Временната извадка се състоеше от петима производители от Съюза, които бяха счетени за представителни за промишлеността на Съюза по отношение на обема на производството и продажбите на сходния продукт в Съюза.
(12)
При липсата на каквито и да е коментари, предложените дружества бяха избрани да бъдат включени в окончателната извадка, а заинтересованите страни бяха съответно информирани. Едно от окончателно избраните дружества обаче впоследствие се оттегли от извадката. Поради това Комисията реши извадката да бъде сведена до останалите четири дружества, които все още бяха смятани за представителни за промишлеността на Съюза по отношение на обема на производството (29,3 %) и продажбите (20,9 %) на сходния продукт в Съюза.
(13)
Въпреки че в известието за започване на процедурата бе предвидено изготвянето на извадка на несвързани вносители, нито един ползвател или несвързан вносител не се отзоваха. Предвид това за несвързаните вносители не бе приложена извадка.
(14)
Бяха изпратени въпросници на четиримата включени в извадката производители от Съюза, на двамата производители износители от Руската федерация и на свързания вносител.
3.3. Отговори на въпросника
(15)
Бяха получени отговори на въпросниците от четиримата включени в извадката производители от Съюза, от свързания вносител и от един производител износител от Руската федерация.
(16)
Макар че двама производители износители от Руската федерация първоначално заявиха своя интерес, само един от тях предостави отговори на въпросника и е смятан за съдействащ при разследването. Съдействащият производител износител има дъщерно дружество, което е изцяло негова собственост, със седалище в Италия, което също произвежда СВК и осъществява внос на разглеждания продукт от Руската федерация. Другият производител износител представи писмено изложение по време на започване на разследването и въпреки че бе приканен да попълни въпросник, той не направи това. Поради това се счита, че вторият производител износител не е съдействал при разследването.
3.4. Проверки на място
(17)
Комисията изиска и провери цялата информация, която счете за необходима, с цел да определи вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга и нанесената от него вреда, както и да прецени интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества:
а)
производители от Съюза:
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Германия,
-
BRIDON International Ltd., Обединеното кралство,
-
TEUFELBERGER Seil GmbH, Австрия,
-
Manuel Rodrigues de OLIVEIRA Sá & Filhos, S.A., Португалия;
б)
производител износител от Руската федерация:
-
JSC SEVERSTAL-Metiz, Cherepovets;
в)
свързан вносител:
-
REDAELLI Tecna SpA, Италия.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(18)
Разглежданият продукт е същият като в първоначалното разследване и в последното разследване, довели до налагането на действащите в момента мерки, т.е. железни и стоманени многоснопови въжета, включително плътно навитите многоснопови въжета (въжета закрит тип), с изключение на въжетата от неръждаема стомана, с максимално напречно сечение, надвишаващо 3 mm, със или без прикрепена арматура (често наричани „СВК“ според терминологията на отрасъла), понастоящем класирани в кодове по КН ех73121081, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 и ex 7312 10 98 (разглежданият продукт).
2. Сходен продукт
(19)
Настоящото разследване за преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките потвърди, че СВК, произведени в Руската федерация и изнасяни за Съюза, и СВК, произведени и продавани в Съюза от производителите от Съюза, имат едни и същи основни физически и технически характеристики и крайна употреба, поради което се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ДЪМПИНГА
1. Предварителни бележки
(20)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше разгледано дали понастоящем се извършва дъмпинг и дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повторно възникване на дъмпинга.
(21)
Както беше обяснено по-горе в съображение 10, не се наложи изготвянето на извадка от производители износители в Руската федерация. Делът на оказалия съдействие производител износител представлява 99 % от износа на разглеждания продукт от Руската федерация за Съюза през РПП. Поради това бе направено заключението, че нивото на съдействие е високо.
(22)
Тъй като други двама известни производители в Руската федерация не оказаха съдействие в разследването, изложените по-долу констатации относно вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга трябваше да бъдат направени въз основа на най-добрите налични факти, включително данните от Евростат, официални статистически данни на Русия и ограничен обем данни, получени от втория производител.
2. Дъмпинг на вноса през РПП
(23)
В искането за преразглеждане се твърди, че износът от Руската федерация в Съюза се е осъществявал при среден дъмпингов марж от 130,8 %. Както е посочено в известието за започване на процедурата (точка 4.1), заявителят е сравнил експортните цени от Руската федерация за Съюза (на равнище франко завод) с цените на вътрешния пазар в Руската федерация.
2.1. Нормална стойност
(24)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент най-напред беше извършена проверка на съдействащия производител износител дали продажбите му на сходния продукт, реализирани на вътрешния пазар в Руската федерация, към независими клиенти са били представителни, т.е. дали общият обем на тези продажби е бил равен на най-малко 5 % от общия обем на съответните експортни продажби за Съюза. Беше установено, че продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на съдействащия производител износител са били като цяло представителни.
(25)
Впоследствие Комисията определи онези видове на сходния продукт, продавани на вътрешния пазар от производителя износител, които са идентични или пряко сравними с видовете, продавани за износ към Съюза.
(26)
Беше проучено допълнително дали продажбите на вътрешния пазар на съдействащия производител износител са представителни за всички видове на продукта, т.е. дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта са съставлявали поне 5 % от обема на продажбите на същия продукт, осъществени за Съюза. За видовете на продукта, чиито продажби са били в представителни количества, бе проверено след това дали тези продажби са били извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(27)
Проверката дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта, продаван на вътрешния пазар в представителни количества, могат да бъдат разглеждани като извършени при обичайни търговски условия беше извършена посредством установяването на дела на рентабилните продажби на въпросния вид на продукта на независими клиенти. Във всички случаи, когато продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта са били направени в достатъчно количество и при обичайни търговски условия, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на всички продажби на вътрешния пазар на въпросния вид, извършени по време на РПП.
(28)
За останалите видове на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар не са били в представителни количества или не са били извършени при обичайни търговски условия, нормалната стойност беше определена в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент. Нормалната стойност беше определена, като към производствените разходи на изнасяните видове на продукта, коригирани при необходимост, се добави разумен процент за разходи за реализация, общи и административни разходи и разумен марж на печалба въз основа на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт при обичайни търговски условия в съответствие с първото изречение от член 2, параграф 6 от основния регламент.
2.2. Експортна цена
(29)
По отношение на експортните продажби на съдействащия руски производител износител за пазара на Съюза, които са били извършени пряко за независими клиенти, експортната цена беше установена въз основа на реално платените или дължими цени за разглеждания продукт съгласно член 2, параграф 8 от основния регламент.
(30)
В случая на експортни сделки, когато износът за Съюза е бил реализиран чрез свързано търговско дружество, експортната цена беше определена въз основа на цената на свързания търговец при първа препродажба на независими клиенти в Съюза в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. Бяха направени корекции за отчитане на всички разходи, направени между вноса и препродажбата, и за реализиране на печалба, така че да може да се установи достоверна експортна цена. При липсата на информация от независими вносители за нивото на натрупаната печалба през РПП бе използван среден марж на печалба от 5 %.
2.3. Сравнение
(31)
Сравнението между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена беше извършено на база франко завод и на едно и също равнище на търговия.
(32)
За да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент бяха взети предвид разликите във факторите, за които беше доказано, че се отразяват върху цените и съпоставимостта им. За целта, когато беше приложимо и обосновано, под формата на корекции бяха взети предвид разликите по отношение на разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителните разходи, финансовите разходи и разходите за опаковане, за комисиони и отстъпки.
2.4. Дъмпингов марж
(33)
Както е предвидено в член 2, параграф 11 от основния регламент, среднопретеглената нормална стойност по видове на продукта бе сравнена със среднопретеглената експортна цена за съответния вид на разглеждания продукт. Това сравнение показа наличието на дъмпинг, който възлиза на 4,7 % за производителя износител.
3. Развитие на вноса в случай на отменяне на мерките
3.1. Предварителни бележки
(34)
В допълнение към анализа за наличието на дъмпинг през РПП беше проучена и вероятността дъмпингът да продължи, в случай че мерките бъдат отменени. В това отношение бяха анализирани следните елементи: обем и цени на дъмпинговия внос от Руската федерация, привлекателност на пазара на Съюза и на пазарите на други трети държави, производствен капацитет и свръхкапацитет за износ в Руската федерация.
3.2. Обем и цени на дъмпинговия внос от Руската федерация
(35)
По данни на Евростат вносът от Руската федерация през разглеждания период е нараснал от 2 005 тона през 2009 г. до 2 343 тона през РПП, което представлява около 1 % от потреблението на Съюза през РПП и през разглеждания период. Както бе посочено по-горе в съображение 33, вносът от съдействащия производител износител е бил осъществен на дъмпингови цени (4,7 %) въпреки действащото антидъмпингово мито.
3.3. Привлекателност на пазара на Съюза и на пазарите на други трети държави
(36)
Износът за Съюза представлява 3 % от общите продажби на съдействащия производител, докато по-голямата част от продажбите (85 %) са осъществени на вътрешния руски пазар. През разглеждания период (7) вътрешният пазар е нараснал с 38 % и може допълнително да нарасне, ако БВП на Руската федерация продължи да се увеличава, както се прогнозира в обществено достъпните източници, специализирани в областта на икономическите анализи. Освен това събраната по време на разследването информация разкри, че съдействащият производител не произвежда всички видове на разглеждания продукт и поради тази причина оказва в ограничена степен конкурентен натиск върху производителите от Съюза. Такъв вероятно е случаят и за другите двама производители предвид липсата на налична информация за инвестициите в нови машини, което например би позволило производството на разглеждания продукт с по-голям диаметър. Освен това ограниченият конкурентен натиск на производителите износители от Руската федерация изглежда се потвърждава и от наличието на производители от Съюза на руския пазар. Според официалните руски митнически статистически данни износът на производителите от Съюза на сходния продукт за Руската федерация представлява 30 % от целия внос на сходния продукт за руския пазар през РПП, т.е. производителите от Съюза са най-големият износител на руския пазар.
(37)
След оповестяването на окончателните заключения заявителят твърдеше, че прогнозираният ръст на БВП на Русия (от порядъка на 3 %) е доста умерен и няма да позволи по-нататъшното развитие на руския пазар на СВК. Следователно руският пазар може и да не е в състояние да поеме допълнителни обеми на сходния продукт. В това отношение следва да се отбележи, че през разглеждания период, т.е. от 2009 г. до края на РП, ръстът на БВП на Руската федерация е бил по-нисък от прогнозирания ръст за 2014 г., но независимо от това е дал възможност на руския пазар на СВК да нарасне с 38 %. Поради тази причина възражението бе отхвърлено.
(38)
Същата страна изтъкна също така новите видове продукти, разработени наскоро от съдействащия производител износител (в сътрудничество с дъщерното му дружество със седалище в Съюза), и изтъкна, че те са свидетелство за инвестициите, направени от този производител, през разглеждания период. Тази факт обаче не противоречи на констатацията, че сътрудничещият производител не е в състояние да произвежда всички видове въжета (особено СВК за високия ценови клас на пазара). Поради тази причина възражението бе отхвърлено.
(39)
Привлекателността на пазара на Съюза следва също така да се разглежда в контекста на някои придобивания на производителите от Съюза от руски производители износители. В действителност двама руски производители понастоящем имат собствени дъщерни дружества със седалища в Съюза. При проверката на място в дъщерното дружество със седалище в ЕС на съдействащия износител беше установено, че неговите продажби са осъществени предимно на европейския пазар, както и че свързаните продажби между съдействащия производител и това дъщерно дружество са продължили да бъдат ограничени по размер през РПП.
(40)
Въз основа на данните, предоставени от съдействащия износител, трябва да се отбележи, че през РПП обемът на руския износ на разглеждания продукт за трети държави е бил четирикратно по-висок от обема на износа за Съюза. Експортните цени на съдействащия производител износител за трети държави са средно по-ниски от неговите продажни цени на вътрешния пазар в Руската федерация, но са средно на по-високи равнища от това на експортните цени за пазара на Съюза. Това позволява да се направи заключението, че експортните продажби на пазарите на трети държави са по-привлекателни от продажбите на пазара на Съюза. В този контекст е взето предвид и наличието на дългогодишни канали за търговия на пазарите на Общността на независимите държави (ОНД).
(41)
След оповестяването на окончателните заключения заявителят твърдеше, че експортните цени на руските производители за пазари на трети държави всъщност са по-ниски от експортните цени за Съюза. Беше посочено сравнение между средните експортни цени за Украйна и някои европейски страни, за което се твърдеше, че е въз основа на руските митнически статистически данни. Не бяха предоставени никакви оригинални данни във връзка със сравнението. В това отношение се отбелязва, че направеното при разследването сравнение на ценовата разлика между руските експортни цени за Съюза и за трети пазари е въз основа на проверени данни от въпросника на съдействащия производител износител. Това сравнение на цените беше направено на равнище франко завод, като са взети предвид различията между видовете продукти и равнището на търговия. Средните цени, предоставени от заявителя, не отразяват сложността на ценовите компоненти и съществуващата продуктова гама на пазара за СВК в резултат на значителния брой различни продукти и различните равнища на търговия. Поради тази причина възражението бе отхвърлено.
(42)
Същата страна твърди, че нивото на обема на износа на промишлеността на Съюза за Руската федерация не е от значение в този случай, и насочиха вниманието по-скоро към увеличения внос от Китайската народна република за Руската федерация, както и необходимостта този внос да се вземе предвид при анализа, тъй като представлява конкурентна заплаха за наличието на руските производители на пазарите в Русия и ОНД. В това отношение фактът, че производителите от Съюза продължават да бъдат лидери по отношение на износа за руския пазар, е от значение, тъй като се потвърждава, inter alia, фактът, че руските производители не са в състояние да произвеждат всички видове СВК, за които има търсене на руския пазар. По отношение на китайския износ за Руската федерация се отбелязва, че той е нараснал едновременно с бързото увеличаване на търсенето на руския пазар. Не беше предоставена информация, например по отношение на експортните ценови равнища на Китай за Руската федерация или държави от ОНД или характеристиките на внасяния продукт, предмет на разследването, които да позволят по-нататъшен анализ. Накрая, отбелязва се, че според руските митнически статистически данни руските производители на разглеждания продукт са останали на водещи позиции на вътрешния пазар на СВК през РПП и общият внос на този пазар представлява само около 15 % от руския пазар на СВК. Поради тази причина възражението бе отхвърлено.
3.4. Наличен производствен капацитет и свръхкапацитет за износ в Руската федерация
(43)
Според искането за преразглеждане производственият капацитет на всички руски производители износители е бил 115 000 тона. В хода на разследването заявителят направи нова оценка на руския производствен капацитет, а именно че е в границите между 220 000 и 250 000 тона, което обаче не беше подкрепено с доказателства. Въз основа на проверените данни, предоставени от съдействащия износител, данните от втория известен производител и тези, съдържащи се в искането на третия производител, производственият капацитет на всички руски производители на разглеждания продукт беше установен на равнище от около 158 000 тона. В тази връзка се отбелязва, че през разглеждания период производственият капацитет на съдействащия производител износител е претърпял структурни промени, довели до закриването на един производствен цех.
(44)
След оповестяването на окончателните заключения една от страните твърдеше, че някои машини от закрития производствен цех са били прехвърлени в друг производствен обект на съдействащия производител. Доказателства в подкрепа на това твърдение обаче не бяха представени. В това отношение се потвърждава, че доказателствата, събрани в хода на разследването потвърждават, че през разглеждания период съдействащият производител е претърпял структурни промени, включващи бракуване на някои машини във всичките три производствени обекта, както и закриването на един производствен цех. В същото време не може да се изключи прехвърлянето на някои машини от закрития производствен цех към останалите цехове. Във всеки случай това не променя оценката на производствения капацитет на този производител и на Русия като цяло, която не бе оспорена от страната. Поради тази причина възражението бе отхвърлено.
(45)
Що се отнася до използването на капацитета и свръхкапацитета, в допълнение към данните от двамата производители и при липса на точни данни за използването на капацитета от страна на третия производител, беше прието, че използването на капацитета е в диапазона на другите двама производители, т.е. 90 % през РПП. Предвид гореизложеното се стигна до заключението, че общият свободен капацитет в Руската федерация е от порядъка на 17 000 тона. Това съответства на около 8 % от потреблението на Съюза през РПП.
3.5. Заключение
(46)
С оглед на констатациите, че износът от Руската федерация все още е на дъмпингови цени през РПП, съществува вероятност от продължаване на дъмпинга на пазара на Съюза, ако настоящите антидъмпингови мерки бъдат премахнати.
(47)
Следва да бъдат изтъкнати обаче следните аспекти. На първо място, в Руската федерация е налице ограничен свободен капацитет, който може да бъде усвоен от бързо нарастващото търсене на вътрешния пазар. Второ, руските производители не разполагат с капацитет да осигурят всички видове въжета и поради това конкурентният им натиск на пазара на Съюза е ограничен. На трето място, двама от тримата известни производители износители имат дъщерни дружества в Съюза, които са изцяло тяхна собственост, произвеждащи сходния продукт. Въз основа на информацията, получена от дъщерното дружество на съдействащия производител износител, е видно, че сходният продукт, произведен от дъщерното дружество, се продава основно на пазара на Съюза, а производителят износител произвежда и продава сходния продукт най-вече на руския пазар. Освен това руските производители износители поддържат тесни търговски връзки с пазарите на трети държави, по-специално пазарите на ОНД, които са по-привлекателни за руските износители, тъй като цените на тези пазари са средно по-високи от цените, прилагани в Съюза. Въз основа на това се стигна до заключението, че вносът на разглеждания продукт от Руската федерация е малко вероятно да нарасне значително при изтичане на срока на действие на мерките.
Г. ОПРЕДЕЛЕНИЕ ЗА ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
(48)
Над 30 производители от Съюза произвеждат СВК през РПП. Поради това се смята, че производството на тези производители (установено въз основа на информацията, получена от съдействащите производители, а по отношение на другите производители от Съюза - въз основа на данните от заявителя) представлява производството на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(49)
Както бе обяснено в съображение 12 по-горе, поради големия брой производители от Съюза бе подбрана извадка. За целите на анализа на вредата показателите за вредата бяха установени на следните две равнища:
-
макроикономическите елементи (производство, капацитет, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, трудова заетост, производителност, средни единични цени и размер на дъмпинга) бяха оценени на равнището на цялото производство на Съюза въз основа на информацията, събрана от съдействащите производители и данните от Евростат, а по отношение на другите производители от Съюза бе използвана оценка, направена въз основа на данните от заявителя,
-
анализът на микроикономическите елементи (т.е. складови наличности, възнаграждения, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, парични потоци, способност за привличане на капитали и инвестиции) по отношение на включените в извадката производители от Съюза бе извършен въз основа на предоставената от тях информация, която беше проверена.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на Съюза
(50)
В периода между 2009 г. и РПП потреблението в Съюза се е увеличило с 8 % - от 195 426 тона на 211 380 тона.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Потребление в Съюза (в тонове)
195 426
206 940
213 350
211 380
Индекс
100
106
109
108
2. Настоящ внос от Руската федерация
2.1. Обем, пазарен дял и цени на вноса от Руската федерация
(51)
По данни на Евростат в периода между 2009 г. и РПП обемът на вноса на разглеждания продукт с произход от Руската федерация се е увеличил от 2 005 тона на 2 343 тона. Въпреки това увеличение тези обеми са по-ниски от вноса от Руската федерация през последното разследване, когато вносът е бил 2 908 тона за 2005 г. и съответно 3 323 тона за периода от 1 юли 2005 г. до 30 юни 2006 г. (последния РПП). Освен това от края на РПП се наблюдава низходяща тенденция при вноса от Русия (спад с 20 %).
(52)
Пазарният дял на руския внос е бил 1,03 % през 2009 г. и 1,11 % през РПП.
(53)
Що се отнася до цените на вноса, те се увеличават стабилно с 12 % през разглеждания период.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Внос (в тонове)
2 005
2 197
2 549
2 343
Индекс
100
110
127
117
Пазарен дял
1,03 %
1,06 %
1,19 %
1,11 %
Индекс
100
103
116
108
Цена на вноса
1 054
1 084
1 171
1 178
Индекс
100
103
111
112
2.2. Подбиване на цените
(54)
Подбиването на цените бе установено, като бяха използвани експортните цени на съдействащия руски производител, без да се включва антидъмпинговото мито, и се констатира, че подбиването на цените варира от 54,7 % до 69,0 % в зависимост от вида на продукта, като среднопретегленият марж на подбиване е 63,4 %. Въпреки това предвид ниския обем на вноса от Руската федерация и многобройните различни видове СВК, които съществуват, подбиването на цените може да бъде установено само въз основа на много малък брой идентични видове продукти с малък обем (19,9 тона). Поради тази причина маржът на подбиване на цените може да се приеме само с индикативна цел.
3. Внос от други държави
3.1. Обем, пазарен дял и цени на вноса от други държави
(55)
Вносът от държави, различни от Руската федерация, се е увеличил с 10,6 % през разглеждания период, което е повече от ръста на потреблението на пазара на Съюза (+ 8 %). Въпреки че държави, различни от Руската федерация, са увеличили пазарния си дял в Съюза, съответните пазарни дялове могат да се считат за стабилни.
(56)
През РПП основните държави на износа са били Южна Корея с 16 % пазарен дял, следвана от КНР (1,78 %), Тайланд с около 1,65 % пазарен дял и Руската федерация (вж. по-горе, 1,11 % пазарен дял), а пазарният дял на промишлеността на Съюза е бил почти 60 %.
Държави/внос в тонове
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Южна Корея
32 027
23 926
28 906
34 798
Китай
5 797
4 067
5 174
3 765
Тайланд
3 673
3 815
5 348
3 499
Други държави
34 938
38 974
39 376
42 444
Междинен сбор
(с изключение на Руската федерация)
76 435
70 782
78 804
84 506
Русия
2 005
2 197
2 548
2 343
Общ внос
(включително Руската федерация
78 440
72 979
81 352
86 849
3.2. Подбиване на цените
(57)
През разглеждания период средните цени на вноса на сходния продукт от други държави като цяло са останали стабилни и непроменени и са подбивали цените на промишлеността на Съюза средно с 57 %.
4. Състояние на промишлеността на Съюза
(58)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
4.1. Предварителни бележки
(59)
С оглед на факта, че по отношение на промишлеността на Съюза е използвана извадка, вредата е оценена въз основа на информацията, получена на равнището на цялата промишленост на Съюза (ПС) (макроикономическите елементи, определени в съображение 49), и въз основа на информацията, събрана на равнището на включените в извадката производители от Съюза (микроикономическите елементи, определени в съображение 49).
а) Производство
(60)
В периода между 2009 г. и РПП производството на ПС е намаляло с 6 %, т.е. от 214 475 тона на 228 368 тона. На фона на ръста на потреблението (+ 8 %), както бе споменато в съображение 52, промишлеността на Съюза е увеличила производствения си обем с 6 %.
ПС
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производствен обем (в тонове)
214 475
223 385
224 559
228 368
Индекс
100
104
105
106
б) Капацитет и равнище на използване на капацитета
(61)
Ръстът на потреблението на Съюза (+ 8 %) доведе също така до увеличение в производството на ПС с 6 %.
ПС
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Капацитет
348 852
371 187
366 976
369 134
Индекс
100
106
105
106
Използване на капацитета
61,5 %
60,2 %
61,2 %
61,9 %
Индекс
100
98
100
101
в) Обем на продажбите
(62)
В периода между 2009 г. и РПП продажбите на ПС на пазара на Съюза са се увеличили със 7 %.
ПС
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Продажби на несвързани лица в Съюза (в тонове)
116 902
133 824
131 085
124 524
Индекс
100
114
112
107
г) Пазарен дял
(63)
През разглеждания период ПС успява да запази пазарния си дял сравнително стабилен, т.е. 60 % през 2009 г. и 59 % през РПП.
ПС
2009 г.
2010
2011
РПП
Пазарен дял
60 %
65 %
61 %
59 %
Индекс
100
108
102
98
д) Растеж
(64)
В периода между 2009 г. и РПП потреблението на Съюза е нараснало с 8 %, а обемът на продажбите на ПС - със 7 %. Може да се приеме, че пазарният дял на ПС е стабилен, макар и да е намалял малко, докато вносът от Руската федерация малко се е увеличил.
е) Заетост
(65)
Докато през разглеждания период се наблюдава ръст на заетостта от 5 % по отношение на включените в извадката производители от Съюза, направената от заявителя оценка на заетостта на равнището на цялата ПС е различна и показва отрицателна тенденция - спад с 6 % в периода между 2009 г. и РПП.
ПС
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Заетост
3 763
3 776
3 688
3 544
Индекс
100
100
98
94
ж) Размер на дъмпинговия марж
(66)
Що се отнася до въздействието на размера на действителните маржове на дъмпинга (4,7 %) върху ПС, предвид ограничения обем на вноса като цяло от Руската федерация и сравнително ниския дъмпингов марж, това въздействие не може да бъде смятано за значително.
з) Складови наличности
(67)
В периода между 2009 г. и РПП обемът на складовите наличности е намалял.
Включени в извадката производители
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
11 723
10 240
9 813
10 489
Индекс
100
87
84
89
и) Продажни цени и фактори, които засягат цените на вътрешния пазар
(68)
В периода между 2009 г. и РПП се наблюдава ръст на продажните цени на ПС с 8 %. Това развитие на цените е свързано с факта, че ПС е била в състояние да прехвърли увеличението на производствените разходи (с 8 %) върху ползвателите. То отразява също така постепенното преминаване на ПС към използване на СВК с по-голям диаметър, както и по-засиления интерес към въжета със специфично предназначение.
Включени в извадката производители
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Средна единична продажна цена (EUR/t)
3 625
3 658
3 809
3 911
Индекс
100
101
105
108
й) Възнаграждения
(69)
В периода между 2009 г. и РПП средната заплата на еквивалент на пълна заетост (ЕПЗ) се е увеличила с 20 % през разглеждания период. След преструктурирането на някои включени в извадката дружества делът на административните служители спрямо работниците се е увеличил през разглеждания период, което е отразено в увеличените средни разходи за заплати на едно заето лице.
Включени в извадката производители
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Заплати/еквивалент на пълна заетост (в евро)
42 393
45 174
48 718
51 052
Индекс
100
107
115
120
к) Производителност
(70)
Производителността на работната сила на ПС, измерена в продукция на ЕПЗ на година, е променлива през разглеждания период - намалява през 2010 г., след което отново се увеличава през 2011 г. и през РПП.
ПС
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производителност
58
52
53
55
Индекс
100
88
90
94
л) Инвестиции и способност за привличане на капитал
(71)
Инвестициите в СВК се увеличават с 271 % през разглеждания период, те са значителни по размер и възлизат на близо 16 милиона евро. Включените в извадката производители не са имали трудности в набирането на капитал през разглеждания период. Освен това голяма част от инвестициите е можела да бъде финансирана чрез собствените им парични потоци.
Включени в извадката производители
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Инвестиции (в хил. евро)
5 845
6 025
12 656
15 839
Индекс
100
103
217
271
м) Рентабилност на пазара на Съюза
(72)
Включените в извадката производители успяват да реализират печалба през разглеждания период. Рентабилността в периода между 2009 г. и РПП - независимо от спада в сравнение с 2009 г. - е над определените 5 % печалба, посочени в първоначалното разследване.
Включени в извадката производители
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Рентабилност на пазара на Съюза
14,8 %
10,1 %
10,6 %
10,6 %
Индекс
100
68
72
72
н) Възвръщаемост на инвестициите
(73)
Възвръщаемостта на инвестициите (ВИ), изразена като обща печалба, генерирана от свързаната със СВК дейност в процент от нетната счетоводна стойност на активите, които са пряко или непряко свързани с производството на СВК, като цяло следва гореспоменатите тенденции на рентабилността в рамките на целия разглеждан период. Въпреки спада този показател все още е доста висок.
Включени в извадката производители
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Възвръщаемост на инвестициите
37,7 %
23,4 %
25 %
23 %
Индекс
100
62
66
61
о) Парични потоци
(74)
Паричните потоци се задържат като цяло на много положителни нива, независимо от известно влошаване в периода между 2009 г. и РПП: те следват до известна степен същата тенденция като тази на рентабилността през целия разглеждан период.
Включени в извадката производители
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Парични потоци (в хил. евро)
57 545
40 640
38 297
43 380
Индекс
100
71
67
75
п) Възстановяване от последиците на предходния дъмпинг
(75)
По-голямата част от показателите показват, че ПС е адаптирала производственото си оборудване, за да се справи с новата икономическа обстановка и да успее да се възползва от възможностите на пазарите в Съюза и извън него в сегменти, където може да се постигне висок марж на печалба. Подобрението на икономическото и финансовото положение на ПС вследствие на налагането на антидъмпинговите мерки през 2001 г. доказва, че мерките са ефективни и че ПС се е възстановила от последиците на предходните дъмпингови практики.
4.2. Заключение
(76)
През разглеждания период ПС е успяла повече или по-малко да запази пазарния си дял, цените са нараснали с 8 %, складовите наличности са се задържали на приемливо ниво, докато производственият обем и потреблението са нараснали. ПС е била на печалба през целия разглеждан период, макар и печалбите да са на по-ниско равнище през РПП, отколкото през 2009 г. С оглед на гореизложеното може да се направи заключението, че ПС не е претърпяла съществена вреда през разглеждания период.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДАТА
(77)
Бе разгледано също така дали е вероятно повторно възникване на съществена вреда при изтичане на срока на действие на мерките. Бе преценено, че това е малко вероятно поради причините, посочени по-долу.
(78)
Както се подчертава в съображение 54, бе установено, че цените на вноса от Руската федерация подбиват цените на ЕС. Предвид ниските обеми на съответстващите видове на продукта обаче настоящият марж на подбиване на цените може да се приеме само с индикативна цел.
(79)
Както е обяснено в съображение 51, обемът на вноса на разглеждания продукт с произход от Руската федерация е бил 2 005 тона през 2009 г. и 2 343 тона през РПП, което представлява пазарен дял от съответно 1,03 % и 1,11 %.
(80)
Както е обяснено в съображения 43 и 45, общият капацитет в Русия се оценява на около 158 000 тона, докато при последното разследване той почти се е равнявал на нивото на общото потребление в ЕС, а именно 220 000 тона. Освен това понастоящем изглежда, че свободният капацитет е ограничен.
(81)
По време на последното разследване за руския пазар бе счетено, че не е в състояние да поеме обема на доставките. Понастоящем, както е обяснено в съображение 36, през разглеждания период е регистриран значителен ръст, а именно от 38 %, на вътрешното потребление на СВК в Русия. Освен това според икономическите прогнози от публично достъпни източници в Руската федерация се очаква висок ръст на БВП през следващите години. Поради тази причина, както бе посочено в съображение 45, свободният капацитет на Руската федерация вероятно ще бъде усвоен от разрастващия се руски пазар, тъй като цените на руския пазар са с около 11 % по-високи от експортните цени за ЕС. Освен това руските експортни цени за други пазари, особено държавите от ОНД, са средно с 5,6 % по-високи от експортните цени за ЕС. Поради това е малко вероятно значителни количества от свободния капацитет или от текущите продажби, реализирани понастоящем на по-изгодни пазари - руския вътрешен пазар и/или пазарите на държавите от ОНД, да бъдат пренасочени към пазара на Съюза.
(82)
Предвид гореизложеното се стигна до заключението, че отмяната на мерките върху вноса с произход от Руската федерация по всяка вероятност няма да доведе до повторно възникване на съществена вреда за ПС като цяло.
Ж. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(83)
Предвид горепосоченото антидъмпинговите мерки, приложими върху вноса на СВК от Руската федерация, следва да се отменят, а настоящата процедура да се прекрати в съответствие с член 9, параграф 2 и член 11, параграф 2 от основния регламент.
(84)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча прекратяване на съществуващите мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от Руската федерация. Също така им бе даден срок, през който да представят коментари след оповестяването. Коментари бяха получени от една заинтересована страна, която също така поиска и ѝ бе предоставено изслушване в присъствието на служителя по изслушването,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Антидъмпинговите мерки върху вноса на стоманени многоснопови въжета, включително плътно навитите многоснопови въжета (въжета закрит тип), с изключение на въжетата от неръждаема стомана, с максимално напречно сечение, надвишаващо 3 mm, със или без прикрепена арматура, с произход от Руската федерация, понастоящем класирани в кодове по КН ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 и ex 7312 10 98, се отменят, а процедурата по отношение на този внос се прекратява.
Член 2
Прекратява се започнатата в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 процедура за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на стоманени многоснопови въжета, включително плътно навитите многоснопови въжета (въжета закрит тип), с изключение на въжетата от неръждаема стомана, с максимално напречно сечение, надвишаващо 3 mm, със или без прикрепени фитинги, понастоящем класирани в кодове по КН еx73121081, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 и ex 7312 10 98, с произход от Руската федерация.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 12 декември 2013 година.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1342/2013,
12. detsember 2013,
millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 tunnistatakse kehtetuks Venemaa Föderatsioonist pärit raud- ja terastrosside impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9 lõiget 2 ning artikli 11 lõiget 2,
võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Kehtivad meetmed
(1)
Määrusega (EÜ) nr 1601/2001 (2) kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Venemaa Föderatsioonist, Türgist, Taist ja Tšehhi Vabariigist pärit raud- ja terastrosside impordi suhtes. Edaspidi nimetatakse neid meetmeid „esialgseteks meetmeteks” ning meetmete kehtestamise aluseks olnud uurimist „esialgseks uurimiseks”.
(2)
Komisjon nõustus 2001. aasta augustis Venemaa tootja (JSC Severstal-Metiz) võetud hinnakohustuse pakkumisega. Nimetatud hinnakohustuse leping tunnistati 2007. aasta oktoobris kehtetuks, (3) sest leiti, et seda on võimatu rakendada, kuna on keeruline õigesti määratleda ettevõtja eksporditavat suurt arvu tooteliike.
(3)
Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 jättis nõukogu pärast meetmete osalist vaheläbivaatamist ja aegumise läbivaatamist määrusega (EÜ) nr 1279/2007 (4) Venemaa Föderatsiooni suhtes kehtestatud esialgsed meetmed jõusse. Edaspidi nimetatakse neid meetmeid „kehtivateks meetmeteks” ning aegumise läbivaatamisega seotud uurimist „viimatiseks uurimiseks”. Määrusega (EÜ) nr 1279/2007 peatati meetmed Türgi ja Tai päritolu raud- ja terastrosside impordi suhtes.
(4)
Praegu (5) kehtivad meetmed ka Ukraina ja Hiina Rahvavabariigi päritolu raud- ja terastrosside impordi suhtes, mida laiendati Marokost, Moldovast ja Korea Vabariigist saadetuna deklareeritud raud- ja terastrosside impordile.
2. Läbivaatamistaotlus
(5)
27. oktoobril 2012 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate (edaspidi „algatamisteade”) (6) Venemaa Föderatsioonist pärit teatavate raud- ja terastrosside impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.
(6)
Läbivaatamine algatati pärast seda, kui Euroopa Liidu terastrossitööstuste (edaspidi „EWRIS” või „taotluse esitaja”) koostöökomitee oli esitanud põhjendatud taotluse liidu tootjate nimel, kes esindavad rohkem kui 50 % teatavate raud- või terastrosside toodangust liidus. Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine põhjustaks tõenäoliselt dumpingu jätkumise ning liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise.
3. Uurimine
3.1. Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood
(7)
Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. oktoobrist 2011 kuni 30. septembrini 2012 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2009 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusperiood”).
3.2. Menetlusega seotud isikud
(8)
Komisjon teavitas menetlusest ametlikult talle teada olevaid eksportivaid tootjaid, liidu tootjaid, importijaid ja tarbijaid, samuti taotluse esitajat ning eksportiva riigi ametiasutusi. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates määratud tähtaja jooksul.
(9)
Arvestades käesoleva uurimisega seotud Venemaa Föderatsiooni eksportivate tootjate võimalikku suurt arvu, nähti algatamisteates esialgu ette väljavõtteline uuring vastavalt algmääruse artiklile 17. Selleks et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on tõesti vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks, paluti Venemaa Föderatsiooni eksportivatel tootjatel endast 15 päeva jooksul pärast menetluse algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.
(10)
Võttes arvesse, et vaid kaks Venemaa Föderatsiooni eksportivat tootjat esitas algatamisteates nõutud teabe ja avaldas valmisolekut komisjoniga edaspidi koostööd teha, otsustati eksportivatest tootjatest valimit mitte teha.
(11)
Komisjon kuulutas algatamisteates, et oli esialgu valinud liidu tootjate valimi ja kutsunud huvitatud isikuid üles esitama selle kohta märkusi algatamisteates esitatud tähtajaks. Esialgne valim koosnes viiest liidu tootjast, kes leiti olevat tüüpilised liidu tootmisharu esindama samalaadse toodangu tootmise ja müügi mahu seisukohast liidus.
(12)
Kuna märkusi ei esitatud, kaasati nimetatud ettevõtted lõplikku valimisse, millest teavitati huvitatud isikuid. Siiski tagandas üks kaasatud ettevõtetest end hiljem valimist. Seepärast otsustas komisjon vähendada esialgset valimit neljale allesjäänud ettevõttele, kes leiti siiski olevat tüüpilised liidu tootmisharu esindama samalaadse toodangu tootmise (29,3 %) ja müügi (20,9 %) mahu seisukohast liidus.
(13)
Ehkki algatamisteates nähti ette valimi moodustamine mitteseotud importijatest, ei andnud endast märku mitte ükski mitteseotud importija ega tarbija. Seepärast ei kohaldatud valimit mitteseotud importijate suhtes.
(14)
Neljale valimisse kaasatud liidu tootjale, kahele Venemaa Föderatsiooni eksportivale tootjale ja ühele nendega seotud importijale saadeti küsimustikud.
3.3. Küsimustiku vastused
(15)
Vastused küsimustikule saatsid neli valimisse kaasatud liidu tootjat, seotud importija ja üks Venemaa Föderatsiooni eksportiv tootja.
(16)
Ehkki esialgu oli kaks Venemaa Föderatsiooni eksportivat tootjat ühendust võtnud, vastas küsimustikule vaid üks neist ja teda saab lugeda uurimisega koostööd teinuks. Koostööd teinud eksportiv tootja oli täielikult Itaalia ettevõtja omandis olev tütarettevõtja, kes toodab muu hulgas raud- ja terastrosse ning ekspordib vaatlusalust toodet Venemaa Föderatsioonist. Teine eksportiv tootja esitas andmeid uurimise algatamise ajal, ja kuigi tal paluti vastata küsimustikule, ei teinud ta seda. Seepärast loetakse teist eksportivat tootjat uurimise raames koostööd mitteteinuks.
3.4. Kontrollkäigud
(17)
Komisjon hankis kõik andmed, mida ta dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemise ning liidu huvide seisukohast vajalikuks pidas, ja veendus nende andmete õigsuses. Kontrollkäigud korraldati järgmiste äriühingute valdustesse:
a)
liidu tootjad:
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Saksamaa),
-
BRIDON International Ltd (Ühendkuningriik),
-
TEUFELBERGER Seil GmbH (Austria),
-
Manuel Rodrigues de OLIVEIRA Sa & Filhos, S.A. (Portugal);
b)
Venemaa Föderatsiooni eksportiv tootja:
-
JSC SEVERSTAL-Metiz, (Tšerepovets);
c)
seotud importija:
-
REDAELLI Tecna Spa (Itaalia).
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
1. Vaatlusalune toode
(18)
Vaatlusalune toode on sama mis esialgses ja viimatises uurimises, mille tagajärjel kehtestati praegu kehtivad meetmed, st rauast ja terasest, kuid mitte roostevabast terasest trossid, kaasa arvatud mittehargnevad trossid, mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 3 mm ja mille külge võib olla ühendatud liitmikke (tööstuses kasutatava terminoloogia kohaselt tihtipeale „raud- ja terastrossid”), mis on praegu liigitatud CN koodide ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98 alla.
2. Samasugune toode
(19)
Kõnealune aegumise läbivaatamisega seotud uurimine kinnitas, et Venemaa Föderatsioonis toodetud ja liitu eksporditavad raud- ja terastrosside ning liidu tootjate poolt liidus toodetavad ja müüdavad raud- ja terastrosside põhilised füüsilised ja tehnilised karakteristikud ja kasutusotstarbed on samad ning neid tuleb seega pidada samasugusteks toodeteks alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
C. DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS
1. Sissejuhatavad märkused
(20)
Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas praegu dumpingut esineb ja kas kehtivate meetmete aegumine viiks tõenäoliselt dumpingu jätkumise või kordumiseni.
(21)
Nagu põhjenduses 10 selgitati, ei olnud valimi moodustamine Venemaa Föderatsiooni eksportivatest tootjatest vajalik. Koostööd teinud eksportiva tootja arvele langes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 99 % vaatlusaluse toote ekspordist Venemaa Föderatsioonist liitu. Selle põhjal järeldati, et koostöö tase oli kõrge.
(22)
Kuna kaks ülejäänud teadaolevat Venemaa Föderatsiooni tootjat ei teinud uurimise käigus koostööd, tuli allpool esitatud järeldused dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta teha tuginedes parimale saadaolevale teabele, k.a Eurostati andmed, Venemaa ametlik statistika ja teiselt tootjalt saadud andmed.
2. Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
(23)
Läbivaatamistaotluse kohaselt oli Venemaa Föderatsioonis liitu suunatud ekspordi väidetav keskmine dumpingumarginaal 130,8 %. Nagu algatamise teates (punkt 4.1) nimetati, võrdles taotleja Venemaa Föderatsioonist liitu suunatud ekspordi hindu (tehasehindade tasemel) Venemaa Föderatsiooni sisemiste hindadega.
2.1. Normaalväärtus
(24)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 tehti esmalt koostööd teinud eksportiva tootja puhul kindlaks, kas Venemaa siseturu sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote omamaise müügi kogumaht oli tüüpiline, st kas sellise müügi kogumaht oli vähemalt 5 % vastavast liitu eksporditud toote kogumahust. Koostööd teinud eksportiva tootja müük kodumaisel turul leiti olevat üldiselt tüüpiline.
(25)
Seejärel tegi komisjon kindlaks need eksportiva tootja poolt siseturul müüdud samasuguse toote liigid, mis olid liitu eksportimiseks müüdud tooteliikidega identsed või otseselt võrreldavad.
(26)
Seejärel uuriti, kas koostööd tegeva eksportiva tootja omamaine müük oli iga tooteliigi puhul tüüpiline, s.o kas iga tooteliigi omamaine müük moodustas vähemalt 5 % sama tooteliigi müügist liitu. Tüüpilistes kogustes müüdud tooteliikide puhul kontrolliti seejärel, kas toodet müüdi tavapärase kaubandustegevuse käigus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4.
(27)
Kontrollimaks seda, kas iga tooteliigi omamaise tüüpilistes kogustes toimunud müügi puhul võib olla kindel, et see toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus, määrati kindlaks, kui suure osa kõnealuse tooteliigi müügist moodustas kasumlik müük sõltumatutele klientidele. Kõikidel juhtudel, mil konkreetse tooteliigi omamaine müük oli toimunud piisavates kogustes tavapärase kaubandustegevuse käigus, arvutati normaalväärtus lähtuvalt tegelikust omamaisest hinnast, milleks võeti selle tooteliigi uurimisperioodil toimunud kogu omamaise müügi kaalutud keskmine.
(28)
Ülejäänud tooteliikide puhul, mille omamaine müük ei olnud tüüpiline või ei toimunud tavapärase kaubandustegevuse käigus, arvutati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3. Normaalväärtuse arvutamiseks liideti eksporditud tooteliikide vajaduse korral korrigeeritud tootmiskuludele mõistlik müügi-, üld- ja halduskulude protsent ning mõistlik kasumimarginaal, tuginedes tegelikele andmetele samasuguse toote tootmise ja tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi kohta vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 esimesele lausele.
2.2. Ekspordihind
(29)
Kuna koostööd teinud Venemaa eksportiva tootja kogu eksportmüük liidu turule toimus otse sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal algmääruse artikli 2 lõike 8 alusel.
(30)
Kui eksportmüük liitu toimus liidus asuva seotud kaubandusettevõtja kaudu, määrati ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 seotud kaubandusettevõtja selle edasimüügihinna põhjal, mida maksis esimene sõltumatu klient liidus. Usaldusväärse ekspordihinna kindlakstegemiseks tehti kohandused, et võtta arvesse kõiki kulusid impordi ja edasimüümise vahel ning kasumit. Kuna puudus teave sõltumatutelt importijatelt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kogunenud kasumi taseme kohta, kasutati keskmist 5 % kasumimarginaali.
2.3. Võrdlus
(31)
Kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi kaalutud keskmise ekspordihinnaga nii tehasest hankimise kui ka samal kaubanduslikul tasandil.
(32)
Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti algmääruse artikli 2 lõike 10 kohaselt arvesse tegurite erinevusi, mille puhul oli näidatud, et need mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust. Sellest tulenevalt kohandati vajaduse korral ja põhjendatud juhtudel transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid, finantskulusid, pakendamiskulusid, vahendustasusid ja hinnavähendeid.
2.4. Dumpingumarginaal
(33)
Algmääruse artikli 2 lõike 11 kohaselt võrreldi tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust vastava vaatlusaluse toote liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. See võrdlus näitas dumpingu olemasolu 4,7 % eksportiva tootja puhul.
3. Impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral
3.1. Sissejuhatavad märkused
(34)
Lähtudes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil esinenud dumpingu analüüsist, uuriti ka dumpingu jätkumise tõenäosust juhul, kui meetmed tunnistatakse kehtetuks. Seoses sellega analüüsiti järgmisi elemente: Venemaa Föderatsioonist pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja hinnad, liidu turu ja muude kolmandate turgude atraktiivsus, Venemaa Föderatsiooni tootja tootmisvõimsus ja ekspordiks vaba tootmisvõimsus.
3.2. Venemaa Föderatsioonist pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja hinnad
(35)
Eurostati andmeil suurenes import Venemaa Föderatsioonist vaatlusperioodil 2 005 tonnilt 2009. aastal 2 343 tonnile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mis moodustab umbes 1 % liidu tarbimisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja vaatlusperioodil. Nagu märgiti põhjenduses 33, toimus import koostööd teinud eksportivalt tootjalt hoolimata kehtivast dumpinguvastasest tollimaksust dumpinguhindadega (4,7 %).
3.3. Liidu turu ja muude kolmandate riikide turgude atraktiivsus
(36)
Eksport liitu moodustas 3 % koostööd teinud tootja kogu müügimahust, samal ajal, kui enamik müügist (85 %) toimus Venemaa siseturul. Kodumaine turg kasvas vaatlusperioodil 38 % (7) ja võib veelgi kasvada, kui Venemaa Föderatsiooni SKP peaks jätkuvalt kasvama, nagu ennustavad majandusanalüüsile spetsialiseerunud avalikud allikad. Peale selle paljastas uurimise käigus kogutud teave, et koostööd teinud tootja ei tooda kõiki vaatlusaluse toote liike, mistõttu tema konkurentsisurve liidu tootjaile on piiratud. Sama olukord on tõenäoliselt ka kahe teise tootja puhul, võttes arvesse, et puudub teave investeeringute kohta uutesse seadmetesse, mis võimaldaks näiteks toota suurema diameetriga vaatlusalust toodet. Lisaks tundub Venemaa Föderatsiooni eksportivate tootjate piiratud konkurentsisurvet kinnitavat ka liidu tootjate esindatus Venemaa turul. Venemaa ametliku tollistatistika kohaselt moodustas liidu tootjate samasuguse toote eksport Venemaa Föderatsiooni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 30 % samasuguse toote koguimpordist, mis tähendab, et liidu tootjad on suurimad eksportijad Venemaa turule.
(37)
Vastuseks lõplikele järeldustele väitis taotleja, et Venemaa prognoositud SKP kasv (umbes 3 %) on üsna mõõdukas ja ei ole piisav Venemaa raud- ja terastrossituru edasise arengu jaoks. Järelikult ei pruugi Venemaa turg suuta samasuguse toote täiendavat tootmisvõimsust ära kasutada. Seoses sellega märgitakse, et ehkki Venemaa SKP kasv vaatlusalusel perioodil, s.o 2009. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni, oli väiksem kui 2014. aastaks prognoositav kasv, võimaldas see Venemaa raud- ja terastrossituru 38 % kasvu. Seepärast lükati väide tagasi.
(38)
Sama isik juhtis tähelepanu ka uutele tooteliikidele, mille koostööd teinud eksportiv tootja oli hiljuti (koostöös liidus asuva tütarettevõtjaga) välja töötanud, ja väitis, et see kinnitab asjaomase tootja poolt vaatlusalusel perioodil tehtud investeeringuid. See asjaolu aga ei ole vastuolus järeldusega koostööd teinud tootja suutmatuse kohta toota kõiki trossiliike (eelkõige raud- ja terastrosse kõrgema hinnaklassiga turu jaoks). Seepärast lükati väide tagasi.
(39)
Liidu turu atraktiivsust tuleks vaadata ka mõnede liidu tootjate omandamise kontekstis Venemaa eksportivate tootjate poolt. Kaks Venemaa tootjat omab praegu tütarettevõtjaid liidus. Kontrollkäik koostööd teinud eksportija ELis asuvasse tütarettevõtjasse näitas, et tolle müügitehingud sõlmiti peamiselt Euroopa turul ning vastav müük koostööd teinud tootja ja tema tütarettevõtja vahel jäid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil piiratuks.
(40)
Koostööd teinud eksportija andmete alusel tuleks märkida, et Venemaa vaatlusaluse toote ekspordi maht kolmandatesse riikidesse ületas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil neljakordselt ekspordi liitu. Koostööd teinud eksportiva tootja ekspordi hinnad kolmandatesse riikidesse leiti olevat keskmiselt madalamad kui müügihinnad Venemaa Föderatsiooni siseturul, kuid keskmiselt kõrgemad kui ekspordihinnad liidu turule. See lubab järeldada, et eksport kolmandate riikide turule on atraktiivsem kui müük liidu turule. Seoses sellega märgitakse ka ammu väljakujunenud müügikanalite olemasolu Sõltumatute Riikide Ühendusega (SRÜ).
(41)
Vastuses lõplikele järeldustele väitis taotleja, et Venemaa tootjate kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnad on tegelikult madalamad kui liitu suunatud ekspordi hinnad. Sealjuures viidati Ukrainasse ja mõnda Euroopa riiki suunatud ekspordi keskmiste hindade võrdlusele, mis põhineb väidetavalt Venemaa tollistatistikal. Ei esitatud aga mingeid võrdluse aluseks olnud algandmeid. Seoses sellega märgitakse, et uurimise käigus läbi viidud Venemaa liitu ja kolmandatele turgudele suunatud ekspordi hindade võrdlus põhines koostööd teinud eksportiva tootja kontrollitud vastustel küsimustikule. See hinnavõrdlus tehti tehasehindade tasandil, võttes arvesse tooteliikide ja kaubanduse tasandite erinevusi. Taotleja esitatud keskmised hinnad ei peegelda hinnakomponentide ning raud- ja terastrosside turul oleva valiku keerukust, mis tuleneb erinevate toodete ja kaubanduse tasandite märkimisväärselt suurest arvust. Seepärast lükati väide tagasi.
(42)
Sama isik väitis, et liidu tootmisharu Venemaa Föderatsiooni suunatud ekspordi tase ei ole käesoleva juhtumi puhul oluline ning juhtis tähelepanu pigem suurenenud impordile Hiina Rahvavabariigist ja vajadusele seda analüüsis arvesse võtta, sest see kujutab endast konkurentsiohtu Venemaa tootjatele Venemaa ja SRÜ turgudel. Seoses sellega on asjaolu, et liidu tootjad on jätkuvalt Venemaa turu ekspordiliidrid, ebaoluline, sest see kinnitab muu hulgas, et Venemaa tootjad ei suuda toota kõiki raud- ja terastrosside liike, mille järele Venemaa turul nõudlus on. Seoses Hiina ekspordiga Venemaa Föderatsiooni märgitakse, et see kasvas sedamööda, kuidas kasvas nõudlus Venemaa turul. Mingit teavet ei esitatud näiteks Venemaa Föderatsiooni või SRÜ riikidesse suunatud Hiina ekspordi hinnatasemete ega imporditava vaatlusaluse toote omaduste kohta, mis oleks võimaldanud täiendavat analüüsi. Lõpuks märgitakse, et Venemaa tollistatistika kohaselt püsisid Venemaa vaatlusaluse toote tootjad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oma kodumaise raud- ja terastrossiturul liidripositsioonil, ning import moodustas vaid 15 % Venemaa raud- ja terastrossiturust. Seepärast lükati väide tagasi.
3.4. Venemaa Föderatsiooni tootja tootmisvõimsus ja ekspordiks vaba tootmisvõimsus
(43)
Läbivaatamistaotluse kohaselt oli kõigi Venemaa eksportivate tootjate tootmisvõimsus 115 000 tonni. Uurimise käigus hindas taotleja Venemaa tootmisvõimsuse ümber suurusjärku 220 000-250 000 tonni, mille kohta ei olnud aga mingeid tõendeid. Koostööd teinud eksportija kontrollitud andmete, teise teada oleva tootja esitatud andmete ja taotluses sisalduvate kolmanda tootja andmete alusel määrati kõigi Venemaa tootjate vaatlusaluse toote tootmisvõimsuse tasemeks umbes 158 000 tonni. Seoses sellega märgitakse, et koostööd teinud eksportiva tootja tootmisvõimsuses toimusid vaatlusperioodil struktuursed kohandused, mille tulemusena üks tootmistsehh suleti.
(44)
Vastuses lõplikele järeldustele väitis üks isik, et osa suletud tootmistsehhi seadmetest viidi üle koostööd teinud tootja teise tootmisüksusesse. Selle väite kinnituseks ei esitatud aga mingeid tõendeid. Seoses sellega kinnitatakse, et uurimise käigus kogutud tõendid kinnitavad struktuurseid ümberkorraldusi vaatlusalusel koostööd teinud tootja juures, mis hõlmab kõigi kolme tootmisüksuse teatavate seadmete utiliseerimist ja ühe tootmistsehhi sulgemist. Samal ajal ei saa välistada, et suletud tootmistsehhi teatavad seadmed viidi üle allesjäänutesse. Igal juhul ei muuda see selle tootja ja kogu Venemaa hinnangulist tootmisvõimsust, mida kõnealune isik ei vaidlustanud. Seepärast lükati väide tagasi.
(45)
Tootmisvõimsuse ärakasutamise ja vaba tootmisvõimsuse küsimuses otsustati kahe tootja andmete alusel ja andmete puududes kolmanda tootja tootmisvõimsuse ärakasutamise kohta, et viimase tootmisvõimsuse ärakasutamine oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil samas suurusjärgus kahe muu tootjaga ehk 90 %. Eeltoodut arvestades järeldati, et Venemaa Föderatsiooni kogu vaba tootmisvõimsus on umbes 17 000 tonni. See vastab umbes 8 % liidu tarbimisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
3.5. Kokkuvõte
(46)
Võttes arvesse järeldusi, et eksport Venemaa Föderatsioonist toimub läbivaatamisega seotud uurimisperioodil siiani dumpinguhindadega ja et praegu kehtivate dumpinguvastaste meetmete tühistamise korral on dumpingu jätkumine liidu turul tõenäoline.
(47)
Siiski tuleks rõhutada järgmisi punkte. Esiteks on Venemaa Föderatsiooni piiratud vaba tootmisvõimsus, mille koduturu kiiresti kasvav nõudlus võib ära kasutada. Teiseks ei ole Venemaa tootjatel tootmisvõimsust igat liiki trosside pakkumiseks, mistõttu nende konkurentsisurve liidu turule on piiratud. Kolmandaks on kahel kolmest teadaolevast eksportivast tootjast liidus nende täielikus omandis tütarettevõtjad, kes toodavad samasugust toodet. Koostööd teinud eksportiva tootja tütarettevõtjalt saadud teabe alusel võib näha, et tütarettevõtja toodetud samasugust toodet müüakse peamiselt liidu turul, samal ajal kui eksportiv tootja toodab ja müüb samasugust toodet peamiselt Venemaa turul. Peale selle on Venemaa eksportivatel tootjatel tugevad ärisidemed kolmandate riikide, eelkõige SRÜ turgudega, mis on Venemaa eksportijatele atraktiivsemad, sest neil turgudel küsitavad hinnad on keskmiselt kõrgemad, kui liidu turul küsitavad hinnad. Selle alusel järeldati, et vaatlusaluse toote import Venemaa Föderatsioonist tõenäoliselt oluliselt ei suurene, kui meetmed tühistataks.
D. LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS
(48)
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootis raud- ja terastrosse rohkem kui 30 liidu tootjat. Seetõttu käsitatakse nende tootjate toodangut (mis määrati kindlaks koostööd tegevatelt tootjatelt saadud teabe ja muude liidu tootjate puhul taotleja esitatud teabe põhjal) liidu toodanguna algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.
(49)
Nagu põhjenduses 12 märgiti, moodustati liidu tootjate suure hulga tõttu valim. Kahju analüüsimiseks määrati kindlaks kahjunäitajad järgmisel kahel tasandil:
-
makromajanduslikke elemente (toodang, tootmisvõimsus, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, keskmised ühikuhinnad, dumpingu ulatus) hinnati kogu liidu tootmise tasandil, tuginedes koostööd teinud tootjatelt saadud teabele, Eurostati andmetele ning muude liidu tootjate puhul taotleja esitatud teabe põhjal tehtud hinnangule;
-
mikromajanduslikke elemente (st varud, töötasud, kasumlikkus, investeeringute tootlikkus, sularahavood, kapitali ja investeeringute kaasamise võime) analüüsiti valimisse kaasatud liidu tootjate puhul neilt saadud teabe alusel, mille õigsust kontrolliti.
E. OLUKORD LIIDU TURUL
1. Tarbimine liidus
(50)
2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel suurenes liidu tarbimine 8 % - 195 426 tonnilt 211 380 tonnini.
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Liidu tarbimine (tonnides)
195 426
206 940
213 350
211 380
Indeks
100
106
109
108
2. Praegune import Venemaa Föderatsioonist
2.1. Venemaa Föderatsioonist pärit impordi maht, turuosa ja hinnad
(51)
Vastavalt Eurostati andmetele suurenes Venemaa Föderatsioonist pärineva vaatlusaluse toote import 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 2 005 tonnilt 2 343 tonnini. Hoolimata nimetatud suurenemisest on need mahud väiksemad kui import Venemaa Föderatsioonist viimase uurimise jooksul, mil import oli 2005. aastal 2 908 tonni ja ajavahemikul 1. juulist 2005 kuini 30. juunini 2006 (viimane läbivaatamisega seotud uurimisperiood) 3 323 tonni. Peale selle näitab import Venemaalt pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõppu langustrendi (vähenenud 20 %).
(52)
Venemaa Föderatsioonist pärit impordi turuosa oli 2009. aastal 1,03 % ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1,11 %.
(53)
Impordihinnad kasvasid vaatlusperioodil 12 %.
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Import (tonnides)
2 005
2 197
2 549
2 343
Indeks
100
110
127
117
Turuosa
1,03 %
1,06 %
1,19 %
1,11 %
Indeks
100
103
116
108
Impordihind
1 054
1 084
1 171
1 178
Indeks
100
103
111
112
2.2. Hinna allalöömine
(54)
Hinna allalöömine tehti kindlaks, kasutades koostööd teinud Venemaa tootja ekspordihindu ilma dumpinguvastase tollimaksuta, ning leiti see olevat vahemikus 54,7 % kuni 69,0 %, sõltuvalt toote liigist; keskmine hinna allalöömise marginaal oli 63,4 %. Kuid võttes arvesse Venemaa Föderatsiooni impordi väikest mahtu ja arvukaid olemasolevaid raud- ja terastrosside liike, saadi hinna allalöömist kindlaks teha väga väheste identsete ja väikese mahuga (19,9 tonni) tooteliikide alusel. Seepärast võib hinna allalöömise marginaali võtta üksnes hinnangulisena.
3. Import muudest riikidest
3.1. Muudest riikidest tuleva impordi maht, turuosa ja hinnad
(55)
Import muudest riikidest peale Venemaa Föderatsiooni suurenes vaatlusperioodil 10,6 %, mis on suurem kui tarbimise kasv liidu turul (+ 8 %). Hoolimata muude riikide (peale Venemaa Föderatsiooni) turuosa suurenemisest liidu turul, võib vastavaid turuosi lugeda stabiilseteks.
(56)
Peamised eksportivad riigid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olid Lõuna-Korea 16 % turuosaga, kellele järgnesid Hiina Rahvavabariik (1,78 %), Tai umbes 1,65 % turuosaga ja Venemaa Föderatsioon (vt eespool, 1,11 % turuosaga), samal ajal, kui liidu tootmisharu turuosa oli 60 % ligi.
Riigid / Import tonnides
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Lõuna-Korea
32 027
23 926
28 906
34 798
Hiina
5 797
4 067
5 174
3 765
Tai
3 673
3 815
5 348
3 499
Muud riigid
34 938
38 974
39 376
42 444
Vahekokkuvõte
(ilma Venemaa Föderatsioonita)
76 435
70 782
78 804
84 506
Venemaa
2 005
2 197
2 548
2 343
Import kokku
(koos Venemaa Föderatsiooniga)
78 440
72 979
81 352
86 849
3.2. Hinna allalöömine
(57)
Muudest riikidest imporditava samasuguse toote üldised keskmised hinnad jäid vaatlusperioodil stabiilseks ja muutumatuks ning lõid liidu tootmisharu hinnad keskmiselt 57 % ulatuses alla.
4. Liidu tootmisharu olukord
(58)
Komisjon vaatas algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt läbi kõik asjakohased majanduslikud tegurid ja näitajad, millel oli mõju liidu tootmisharu seisundile.
4.1. Sissejuhatavad märkused
(59)
Pidades silmas asjaolu, et liidu tootmisharu puhul kasutati väljavõttelist uuringut, on kahju hinnatud kogu liidu tootmisharu tasandil (makromajanduslikud elemendid määratletud põhjenduses 49) kui ka valimisse kaasatud liidu tootjate tasandil kogutud teabe alusel (mikromajanduslikud elemendid määratletud põhjenduses 49).
a) Toodang
(60)
Liidu tootmisharu toodang suurenes 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 6 %, st 214 475 tonnilt 228 368 tonnile. Suurenenud tarbimise (+ 8 %) kontekstis, nagu nimetati põhjenduses 52, suurendas liidu tootmisharu oma tootmise mahtu 6 %.
Liidu tootmisharu
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Toodangumaht (tonnides)
214 475
223 385
224 559
228 368
Indeks
100
104
105
106
b) Tootmisvõimsus ja selle rakendusaste
(61)
Tarbimise suurenemine liidus (+ 8 %) põhjustas ka tootmismahu 6 % suurenemise liidu tootmisharus.
Liidu tootmisharu
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Tootmisvõimsus
348 852
371 187
366 976
369 134
Indeks
100
106
105
106
Tootmisvõimsuse rakendamine
61,5 %
60,2 %
61,2 %
61,9 %
Indeks
100
98
100
101
c) Müügimaht
(62)
Liidu tootmisharu müügimaht liidu turul suurenes 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 7 % võrra.
Liidu tootmisharu
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Müük sõltumatutele isikutele ühenduses (tonnides)
116 902
133 824
131 085
124 524
Indeks
100
114
112
107
d) Turuosa
(63)
Liidu tootmisharu suutis säilitada oma turuosa vaatlusperioodil suhteliselt stabiilsena, s.o 2009. aastal 60 % ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 59 %.
Liidu tootmisharu
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Turuosa
60 %
65 %
61 %
59 %
Indeks
100
108
102
98
e) Kasv
(64)
2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel suurenes liidu tarbimine 8 %, kuid liidu tootmisharu müügimaht suurenes vaid 7 %. Liidu tootmisharu turuosa, ehkki see veidi vähenes, võib seega lugeda stabiilseks, samal ajal kui import Venemaa Föderatsioonist suurenes veidi.
f) Tööhõive
(65)
Samal ajal, kui liidu tootjate töökohtade arv kasvas vaatlusperioodil 5 %, on taotleja esitatud kogu liidu tootmisharu tööhõive taseme hinnang erinev ja näitab negatiivset trendi, vähenedes 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 6 %.
Liidu tootmisharu
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Tööhõive
3 763
3 776
3 688
3 544
Indeks
100
100
98
94
g) Dumpingumarginaali ulatus
(66)
Võttes arvesse Venemaa Föderatsioonist pärit impordi kogumahtu ning suhteliselt madalat dumpinguvastast tollimaksu, ei saa tegeliku dumpingumarginaali (4,7 %) mõju liidu tootmisharule hinnata märkimisväärseks.
h) Varud
(67)
Liidu tootmisharu lõppvarud 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel vähenesid.
Valimisse kuuluvad tootjad
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Lõppvarud (tonnides)
11 723
10 240
9 813
10 489
Indeks
100
87
84
89
i) Müügihinnad ja kohalikke hindu mõjutavad tegurid
(68)
Liidu tootmisharu ühiku müügihind kasvas 2009. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 8 %. Nimetatud hinnamuutus on seotud asjaoluga, et liidu tootmisharu suutis kanda tootmiskulude kasvu (8 %) üle tarbijatele. See on seotud ka liidu tootmisharu järk-järgulise üleminekuga suurema diameetriga raud- ja terastrosside tootmisele ja keskendumisega eriotstarbelistele trossidele.
Valimisse kuuluvad tootjad
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Keskmine ühiku müügihind ELis (eurot/tonn)
3 625
3 658
3 809
3 911
Indeks
100
101
105
108
j) Töötasud
(69)
Ajavahemikus 2009. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini suurenes täistööajale taandatud töötaja keskmine palk 20 %. Pärast mõnede valimisse võetud ettevõtjate ümberkorraldamist suurenes vaatlusperioodil spetsialistide osatähtsus võrreldes lihttöölistega, mida peegeldab suurenenud keskmine palgakulu töötaja kohta.
Valimisse kuuluvad tootjad
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Täistööajale taandatud töötaja palk (eurodes)
42 393
45 174
48 718
51 052
Indeks
100
107
115
120
k) Tootlikkus
(70)
Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mõõdetuna täistööajale taandatud töötaja toodangu kohta aastas, oli vaatlusperioodil kõikuv, 2010. aastal see vähenes ning suurenes seejärel 2011. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
Liidu tootmisharu
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Tootlikkus
58
52
53
55
Indeks
100
88
90
94
l) Investeeringud ja kapitali kaasamise võime
(71)
Investeeringud raud- ja terastrosside tootmisesse suurenesid vaatlusalusel perioodil 271 % võrra, olid märkimisväärsed ning moodustasid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil peaaegu 16 miljonit eurot. Valimisse kuuluvad tootjatel ei olnud vaatlusperioodil raskusi kapitali hankimisega. Peale selle sai suurt osa investeeringutest rahastada omaenese rahavoogudega.
Valimisse kuuluvad tootjad
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Investeeringud (tuhat eurot)
5 845
6 025
12 656
15 839
Indeks
100
103
217
271
m) Kasumlikkus liidu turul
(72)
Kogu vaatlusperioodi jooksul suutsid valimisse kuulunud tootjad saada kasumit. Ajavahemikul 2009. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini saadud kasum oli, hoolimata langusest võrreldes 2009. aastaga, suurem kui esialgse uurimise käigus kehtestatud 5 % sihtkasum.
Valimisse kuuluvad tootjad
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Kasumlikkus liidu turul
14,8 %
10,1 %
10,6 %
10,6 %
Indeks
100
68
72
72
n) Investeeringutasuvus
(73)
Investeeringute tasuvus, mis on väljendatud raud- ja terastrosside tootmisega seotud protsentuaalse kogukasumi ning otseselt või kaudselt raud- ja terastrosside tootmisega seotud vara raamatupidamisliku puhasväärtuse suhtena, järgis kogu vaatlusperioodi jooksul üldjoontes varasemat tasuvustrendi. See näitaja püsib langusele vaatamata üsna kõrgena.
Valimisse kuuluvad tootjad
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Investeeringutasuvus
37,7 %
23,4 %
25 %
23 %
Indeks
100
62
66
61
o) Rahavoog
(74)
Rahavood püsivad üldiselt väga positiivsetena, hoolimata teatavast langusest 2009. ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel - see järgib teataval määral kogu vaadeldava perioodi kasumlikkuse trende.
Valimisse kuuluvad tootjad
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Rahavoog (tuhandetes eurodes)
57 545
40 640
38 297
43 380
Indeks
100
71
67
75
p) Taastumine varasema dumpingu mõjudest
(75)
Enamik näitajaid osutab, et liidu tootmisharu kohandas oma tootmisseadmeid, et uues tootmiskeskkonnas paremini toime tulla ning suuta kasutada ära võimalusi liidu ja muude turgude nendes segmentides, kus on võimalik saavutada kõrgeid marginaale. Liidu tootmisharu majandusliku ja rahalise olukorra paranemine pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 2001. aastal tõendab, et meetmed olid tõhusad ja liidu tootmisharu toibus varasema dumpingu mõjust.
4.2. Kokkuvõte
(76)
Liidu tootmisharu suutis vaatlusperioodi jooksul enam-vähem säilitada oma turuosa, hinnad tõusid 8 % ja varud jäid mõistlikule tasemele, samal ajal, kui tootmise maht ja tarbimine suurenesid. Liidu tootmisharu oli kogu vaatlusperioodi kestel kasumlik, ehkki kasumid olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil madalamad kui 2009. aastal. Eespool öeldut silmas pidades võib järeldada, et liidu tootmisharu ei kandnud vaatlusperioodil olulist kahju.
F. KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS
(77)
Samuti uuriti, kas meetmete lõpetamise lubamise korral oleks tõenäoline olulise kahju kordumine. Hinnati, et seda tõenäoliselt ei juhtu allpoolesitatud põhjustel.
(78)
Nagu on rõhutatud põhjenduses 54, leiti, et Venemaa Föderatsioonist pärit impordi hinnad löövad alla ELi hinnad. Kuid võttes arvesse samasuguste tooteliikide väikest mahtu võib praegust allalöömise marginaali lugeda üksnes hinnanguliseks.
(79)
Nagu selgitati põhjenduses 51, oli vaatlusaluse toote impordi maht Venemaa Föderatsioonist 2009. aastal 2 005 tonni ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2 343 tonni, mis vastab vastavalt 1,03 % ja 1,11 % turuosale.
(80)
Nagu selgitati põhjendustes 43 ja 45, on Venemaa kogu hinnanguline tootmisvõimsus umbes 158 000 tonni, samal ajal kui viimase uurimise käigus hinnati see umbes kogu ELi tarbimise, ehk 220 000 tonni suuruseks. Lisaks paistab vaba tootmisvõimsus praegu piiratud.
(81)
Viimase uurimise käigus hinnati Venemaa turg võimetuks pakkumise taset ära kasutama. Praeguseks, nagu selgitatakse põhjenduses 36, on raud- ja terastrosside kodumaine tarbimine Venemaal vaatlusperioodi jooksul märgatavalt kasvanud - 38 %. Peale selle prognoositakse avalikult Venemaa SKP kasvu lähiaastatel. Venemaa kasvav turg võib seetõttu Venemaa vaba tootmisvõimsuse alla neetala, nagu mainiti põhjenduses 45, sest Venemaa hinnad on umbes 11 % kõrgemad kui ekspordihinnad ELi. Peale selle on Venemaa ekspordihinnad kolmandatesse, eelkõige SRÜ riikidesse keskmiselt 5,6 % kõrgemad kui ekspordihinnad ELi. On ebatõenäoline, et olulist kogust vaba tootmisvõimsust või praegust müüki koduturul ja/või SRÜ turul suunataks ümber liidu turule.
(82)
Eeltoodut arvestades järeldatakse, et Venemaa Föderatsioonist pärit impordi suhtes kohaldatavate meetmete kehtetuks tunnistamine ei tooks tõenäoliselt kaasa olulise kahju kordumist liidu tootmisharu jaoks tervikuna.
G. DUMPINGUVASTASED MEETMED
(83)
Eeltoodut arvestades tuleks raud- ja terastrosside impordi suhtes Venemaa Föderatsioonist kohaldatavad dumpinguvastased meetmed tühistada ja käesolev menetlus vastavalt algmääruse artikli 9 lõike 2 ja artikli 11 lõike 2 alusel lõpetada.
(84)
Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatsetakse esitada soovitus olemasolevate meetmete lõpetamiseks Venemaa Föderatsioonist pärit impordi suhtes. Neile anti pärast otsuse avalikustamist ka aega vastuväidete esitamiseks. Märkused esitas üks huvitatud isik, kes samuti taotles ärakuulamist ja ta kuulati ärakuulamise eest vastutava ametniku juureolekul ära,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Käesolevaga lõpetatakse dumpinguvastased meetmed Venemaa Föderatsioonist pärit ning praegu CN-koodide ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98 alla kuuluvate raud- ja terastrosside impordi suhtes, kaasa arvatud mittehargnevad trossid (välja arvatud roostevabast terasest trossid), mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 3 mm ja mille külge võib olla ühendatud liitmikke.
Artikkel 2
Käesolevaga lõpetatakse määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 alusel algatatud dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise menetlus praegu CN-koodide ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98 alla kuuluvate ning Venemaa Föderatsioonist pärit raud- ja terastrosside impordi suhtes, kaasa arvatud mittehargnevad trossid (välja arvatud roostevabast terasest trossid), mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on üle 3 mm ja mille külge võib olla ühendatud liitmikke.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 12. detsember 2013