РЕШЕНИЕ (ЕС) 2015/508 НА КОМИСИЯТА
от 1 октомври 2014 година
относно предполагаема инфраструктурна помощ от Германия в полза на Propapier PM2 GmbH - Държавна помощ SA.36147 (C 30/10) (ex NN 45/10; ex CP 327/08)
(нотифицирано под номер C(2014) 6847)
(само текстът на немски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз (1),
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените по-горе разпоредби (2) и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
С писмо от 29 октомври 2008 г. Smurfit Kappa Group („Smurfit Kappa“ или „жалбоподателят“) подаде в Комисията жалба, съгласно която Propapier PM2 GmbH е получило инфраструктурна помощ. Жалбата беше заведена под номер CP 327/08 и беше прехвърлена в регистъра за неправомерна помощ (под номер NN 45/10).
(2)
С писмо от 27 октомври 2010 г. Комисията уведоми Германия за решението си да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз относно предполагаемата помощ.
(3)
Решението на Комисията за откриване на процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3). Комисията покани всички заинтересовани страни да представят мненията си относно предполагаемата помощ.
(4)
Германия представи мнението си с писмо от 28 януари 2011 г. (неповерителната версия на това мнение постъпи на 31 януари 2011 г.). Освен това Комисията получи мнения от следните заинтересовани лица: на 11 февруари 2011 г. - съвместно мнение от Deutscher Städtetag (Германската асоциация на градовете), Deutscher Landkreistag (Асоциацията на германските окръзи) и Deutscher Städte- und Gemeindebund (Съюза на германските градове и общини), както и от Verband kommunaler Unternehmen (VKU) (Асоциацията на общинските предприятия), а на 14 февруари 2011 г. - мнение от жалбоподателя (неповерителната версия на това мнение постъпи на 1 март 2011 г.). Комисията предаде тези мнения на германските власти, за да им даде възможност да изразят становището си; съответното становище на Германия постъпи в Комисията на 13 април 2011 г. (неповерителната версия на това мнение постъпи на 26 април 2011 г.).
(5)
На 17 януари 2013 г. се състоя среща между представители на службите на Комисията и Германия. С писмо от 25 февруари 2013 г. Германия представи допълнителна информация. С писмо от 26 април 2013 г., на което Германия отговори с писмо от 14 май 2013 г., службите на Комисията изискаха нова допълнителна информация.
(6)
С електронно съобщение от 23 май 2013 г. Комисията поиска още информация, която Германия предостави с електронни съобщения от 24 май 2013 г., 27 май 2013 г. и 28 май 2013 г.
(7)
След проведена на 6 юни 2013 г. среща между представителите на службите на Комисията, на Германия и на предприятието бенефициер, както и вещи лица, Германия обяви възможни допълнителни писмени изложения. В отговор на ново искане на информация от 15 октомври 2013 г. Германия представи нови обстойни мнения с електронни съобщения от 4 ноември 2013 г., 13 декември 2013 г., 18 декември 2013 г., 6 януари 2014 г. и 24 април 2014 г.
2. ОПИСАНИЕ НА МЕРКИТЕ
(8)
Propapier PM2 GmbH („Propapier“) принадлежи на Progroup AG („Progroup“). Progroup произвежда и продава чрез дъщерните си дружества велпапе и материали за кашони от велпапе. Жалбоподателят Smurfit Kappa е един от големите производители на хартия в Европейския съюз.
(9)
На 2 април 2008 г. Комисията одобри (4) регионална помощ за изграждане от Propapier на завод за хартия за велпапе и принадлежаща му електроцентрала в новоразработен разширен участък на съществуващата промишлена зона на канала Oder-Spree в Eisenhüttenstadt в провинция Бранденбург - в този момент тази зона беше подходяща за регионална помощ съгласно член 107, параграф 3 буква а) от ДФЕС.
(10)
Жалбоподателят счита, че определени, финансирани чрез държавни ресурси инфраструктурни проекти в разширения участък на промишлената зона, в който попада новият завод за хартия, са били предназначени единствено за завода за хартия и следователно трябва да се класифицират като инфраструктура със специално предназначение и държавна помощ в полза на Propapier.
(11)
Жалбоподателят привежда като пример в тази връзка следните инфраструктурни проекти (вж. точка 2.1): изграждане на пречиствателна станция за отпадъчни води, строеж на паркинг и нова свързваща улица, както и разширяване и увеличаване дълбочината на канала Oder-Spree.
(12)
Освен това жалбоподателят твърди, че е определен прекалено нисък размер на таксите за ползване на пречиствателната станция за отпадъчни води в полза на Propapier (вж. точка 2.2).
2.1. ПОМОЩ ЗА ИЗГРАЖДАНЕ НА ПРЕЧИСТВАТЕЛНА СТАНЦИЯ ЗА ОТПАДЪЧНИ ВОДИ И ДРУГА ИНФРАСТРУКТУРА
(13)
През юли 2008 г. провинция Бранденбург, от средства по програмата за разширяване на местната бизнес инфраструктура в рамките на Съвместната програма на федералното и провинциалните правителства (Gemeinschaftsaufgabe) „Подобряване на регионалната икономическа структура“ (по-нататък „схема СП“ (5)), предостави пряка безвъзмездна помощ в размер на 33 808 200 евро (6) за строителството на нова пречиствателна станция за отпадъчни води в разширен участък на промишлената зона на канала Oder-Spree в Eisenhüttenstadt. В тази връзка следва да се отбележи, че схемата СП за финансиране на строителството, респ. разширяване на пречиствателни станции за отпадъчни води беше предмет на дело за държавна помощ N 644e/02 (7), в рамките на което Комисията, през 2003 г. за програмния период 2004 - 2006, отбеляза, че предоставената в рамките на тази схема субсидия не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС в полза на собствениците и операторите на пречиствателната станция за отпадъчни води.
(14)
В това Решение от 2003 г. Комисията счита, че субсидиите по действащата от 2004 до 2006 г. редакция на схемата СП следва да се разглеждат като вътрешен трансфер на държавни средства и не представляват държавна помощ в полза на собствениците и операторите, тъй като бенефициерите не са търговски дружества и при услугата става дума за класическа обществена отговорност на местните власти като част от предоставянето на услуги от общ интерес. Според разпоредбите на схемата СП бенефициерът трябва винаги да е местна власт или обединение на общините за осъществяване на местни проекти („Zweckverband“), на която/което да е подчинен общинският надзор. Субсидиране е възможно само ако между бенефициера на мярката, т. е. на пречиствателната станция за отпадъчни води, и потребителя на станцията не са налице правни, лични или икономически връзки.
(15)
Субсидията възлиза на 80 % от общите допустими разходи в размер на 42 260 340 евро. Бенефициерът на субсидията е Trinkwasser- und Abwasserzweckverband Oderaue Eisenhüttenstadt (TAZV), публичноправна общинска асоциация, на която е поверено снабдяването с питейна вода и пречистването на отпадъчните води. TAZV е същевременно бенефициер и оператор на пречиствателната станция. Тя поема останалите 20 % от общата сума на инвестиционните разходи.
(16)
Финансирането се осъществи при условието, че до 15 август 2008 г. ще бъдат доказано изпълнени правните и финансовите предпоставки за установяването на основен инвеститор (в този случай Propapier). Изграждането на съоръжението започна през октомври 2008 г., а пускането в експлоатация се осъществи през март 2010 г.
(17)
Жалбоподателят е на мнение, че пречиствателната станция на TAZV представлява инфраструктура със специално предназначение, тъй като практически целият капацитет на пречиствателната станция ще се ползва от Propapier. Той твърди, че още от самото начало съоръжението е било проектирано като пречиствателна станция за Propapier и е представлявало задължителна предпоставка за установяването на завод за хартия в региона (тъй като за производството на хартия е необходимо голямо количество вода).
(18)
По мнение на жалбоподателя и при останалите инфраструктурни проекти - строежа на паркинг до територията на завода на Propapier и на нова улица, която да свързва промишлената зона с национален път 112, както и разширяването/увеличаването на дълбочината на канала Oder-Spree - също става дума за инфраструктурни мерки, които са били специално предназначени за Propapier. В решението за откриване на процедурата Комисията стигна до предварителното заключение, че те не представляват избирателно предимство за Propapier и следователно не трябва да се разглеждат като инфраструктура със специално предназначение. Все пак тя покани трети страни да представят мнения относно тези мерки.
2.2. НАМАЛЕНИ ТАКСИ ЗА ПОЛЗВАНЕ НА ПРЕЧИСТВАТЕЛНАТА СТАНЦИЯ ЗА ОТПАДЪЧНИ ВОДИ
(19)
Друго възражение относно пречиствателната станция се състои в това, че таксата в размер на 0,95 евро на кубичен метър, която Propapier следва да заплаща за ползването на съоръжението, е по-ниска от тази, която частен инвеститор би събирал за подобна услуга.
(20)
Размерът на таксите за ползване на съоръжението се определя в съответствие с приложимото законодателство, Закона за местните такси на провинция Бранденбург (8) (по-нататък „KAG Brandenburg“). Съгласно член 6 от KAG Brandenburg изчисляването на таксата следва да се извършва така, че да се възстановяват, но не и да се надхвърлят всички разумни разходи на съответната пречиствателна станция за отпадъчни води (за изграждане, съхранение, поддръжка, експлоатация, персонал и за данъци и такси), както и включените в калкулацията лихви и амортизации. Финансирането, което общината получава от други държавни източници (в този случай субсидия от 33,8 милиона евро по схемата СП), все пак не следва да се взема предвид при калкулираните лихви за използвания собствен капитал (9). Жалбоподателят счита, че финансирането, което TAZV получава по схемата СП, ще бъде прехвърлено от бенефициера TAZV на потребителите на пречиствателната станция под формата на намалени такси за отпадъчни води.
3. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА (10)
(21)
Въпросните мерки могат да се класифицират като държавна помощ, ако са изпълнени следните предпоставки: i) мярката трябва да е финансирана от държавата или чрез използване на държавни ресурси, ii) в резултат от това трябва да е налице икономическо предимство за предприятието, iii) това предимство трябва да е избирателно, и iv) мярката трябва да нарушава или да заплашва да наруши конкуренцията и да може да засегне търговията между държавите членки. Държавна помощ е налице, ако са изпълнени всички условия на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(22)
В решението за откриване на процедурата не се поставя под съмнение, че всички мерки включват използването на държавни ресурси и че евентуално могат да нарушат конкуренцията на вътрешния пазар.
(23)
С оглед на възраженията Комисията отбелязва, че следва да се прави разлика между 1) предполагаема помощ в полза на TAZV за изграждането на пречиствателна станция за отпадъчни води и 2) предполагаема държавна помощ за Propapier под формата на намалени такси за пречистване на отпадъчни води.
(24)
Освен това в решението за откриване на процедурата се разследва дали за Propapier чрез:
i)
изграждането на пречиствателна станция за отпадъчни води,
както и чрез други инфраструктурни проекти в разширения участък на промишлената зона, в който се намира новият завод на Propapier, а именно:
ii)
новия паркинг;
iii)
новата улица; и
iv)
разширяването/увеличаването на дълбочината на канала Oder-Spree,
възниква избирателно предимство, или тук става дума за инфраструктура със специално предназначение за Propapier (11). Тъй като мярка съгласно член 107, параграф 1 може да се класифицира като държавна помощ само ако е избирателна (т. е. ако третира по различен начин предприятия, които се намират в съпоставимо правно и фактическо състояние с оглед на преследваната с мярката цел), Комисията трябваше да провери дали вследствие на мерките е възникнало избирателно предимство за Propapier.
(25)
Комисията вече одобри регионална инвестиционна помощ за Propapier. Тъй като мерките за останалите инфраструктурни проекти се провеждат в подпомаган регион, който е подходящ за регионална помощ съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС, и тези мерки очевидно са тясно свързани със, респ. са специално предназначени за инвестиционен проект, който получава регионална помощ, Комисията стигна до предварителното заключение, че мерките, ако се окажеха избирателни в полза на Propapier, щяха да съставляват част от инвестиционния проект на Propapier, така че трябваше да отговарят на изискванията на Насоките за национална регионална помощ за 2007-2013 г. (12) („Насоки за регионална помощ“). Комисията изрази съмнение относно съвместимостта на инвестиционната помощ под формата на инфраструктура със специално предназначение, в частност по отношение на съблюдаването на максималния интензитет на помощта и стимулиращия ефект.
(26)
Съгласно Насоките за регионална помощ предприятията, на които е предоставена инвестиционна помощ, могат да получат допълнително и оперативна помощ. Съвместимостта на оперативната помощ с вътрешния пазар трябва обаче да се провери независимо от съвместимостта на инвестиционната помощ, а именно съгласно критериите на точка 5 от Насоките за регионална помощ. В решението си за откриване на процедурата Комисията стигна до заключението, че ако е налице оперативна помощ за Propapier под формата на намалени такси за пречистване на отпадъчни води, която не би била съвместима с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика, тази оперативна помощ би следвало да се класифицира като несъвместима с Насоките за регионална помощ и съответните практики на Комисията за одобрение на оперативни помощи. Това е така, защото местоположението на бенефициера на помощта би попаднало в регион, подходящ за оперативни помощи (подпомаган регион съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС), но не биха били изпълнени други съществени предпоставки за съвместимостта на оперативната помощ с вътрешния пазар. Така не би имало основания за това оперативната помощ да бъде оправдана нито заради вида ѝ, нито с оглед на стимулирането на регионалното развитие или за това, размерът ѝ да бъде пропорционален на затрудненията за преодоляване. Освен това оперативните помощи нямаше нито да са ограничени във времето, нито щяха да намаляват с времето. По тази причина Комисията изрази съмнения с оглед на принципната съвместимост с вътрешния пазар на оперативни помощи под формата на намалени такси.
3.1. СУБСИДИИ ЗА ПУБЛИЧНО ФИНАНСИРАНИ ИНФРАСТРУКТУРНИ ПРОЕКТИ, ВКЛЮЧИТЕЛНО ПРЕЧИСТВАТЕЛНАТА СТАНЦИЯ ЗА ОТПАДЪЧНИ ВОДИ
3.1.1. Паркинг, разширяване/удълбочаване на канала Oder-Spree, нова улица
(27)
В рамките на предварителното разследване беше отбелязано, че капацитетът на паркинга не съвпада с представената от жалбоподателя информация и че паркингът не се намира в непосредствена близост до завода на Propapier. Също така беше отбелязано, че паркоместата са общодостъпни и не обслужват само промишлената зона на канала Oder-Spree, а и останалите градски индустриални зони, както и че броят на паркоместата би дал на общината възможност да закрие градски паркоместа за товарни автомобили. Освен това Propapier строи собствени паркоместа, които са достъпни и за товарни автомобили. По тази причина Комисията стигна до заключението, че строителството на паркинга вероятно няма да предостави избирателно предимство на Propapier.
(28)
С оглед на новата улица, свързваща промишлената зона с национален път 112, Комисията отбеляза, че изграждането на улицата ще намали трафика и замърсяването на въздуха в центъра на Eisenhüttenstadt, тъй като по този начин товарните автомобили ще могат да заобикалят централната част на града по пътя си към промишлената зона, а и времето за пътуване до следващия регионален център ще се съкрати. По тази причина Комисията стигна до заключението, че изграждането на новата улица вероятно няма да предостави избирателно предимство за Propapier.
(29)
По отношение на разширяването и увеличаването на дълбочината на канала Комисията отбеляза, че те не са били предприети, за да се предостави избирателно предимство за Propapier, а че са част от необходимата редовна поддръжка на водните пътища. По тази причина Комисията стигна до заключението, че с разширяването и увеличаването на дълбочината на канала Oder-Spree вероятно няма да се предостави избирателно предимство за Propapier.
(30)
По това време Комисията все пак не беше в състояние да изключи напълно, че тези инфраструктурни мерки са облагодетелствали Propapier в по-голяма степен, отколкото други предприятия.
(31)
Затова Комисията покани заинтересовани трети страни да представят мнението си, преди да вземе окончателно решение относно наличието на държавна помощ с оглед на тези мерки. Същевременно тя покани Германия, докато тече процедурата по разследването, да предостави още допълнителна информация за строителството на паркинга и новата улица, както и за разширяването/увеличаването на дълбочината на канала Oder-Spree.
3.1.2. Субсидия за изграждането на пречиствателната станция за отпадъчни води
(32)
В решението си за откриване на процедурата Комисията стигна до заключението, че ако междувременно схемата за помощ N 644e/02 следва да се разглежда като помощ въз основа на развитието на вътрешния пазар, то тя би била помощ за TAZV.
(33)
Все пак Комисията изрази съмнение, че пречиствателната станция за отпадъчни води представлява инфраструктура със специално предназначение. В тази връзка беше отбелязано, че освен Propapier има само други двама потребители на съоръжението: канадският доставчик на фотоволтаична енергия 5N PV и доставчикът на електроенергия EnBW. Освен това не беше известно какъв дял от капацитета на пречиствателната станция се пада фактически на тези двама клиенти. Въз основа на наличната по това време на разследването информация за Комисията не беше възможно да оцени дали строителството на нова пречиствателна станция е необходимо само с оглед на тези две предприятия. Освен това един от тези двама други потребители, а именно експлоатираната от EnBW електроцентрала, имаше пряко участие в проекта на Propapier, тъй като тази електроцентрала доставя електричеството, необходимо за производствения процес на завода за хартия (13).
(34)
Ако Propapier използва фактически 90 % от капацитета на пречиствателната станция, както твърди жалбоподателят, то по мнение на Комисията възниква въпросът, дали този факт сам по себе си вече не е доказателство за това, че съоръжението е предназначено само или най-малкото предимно за ползване от Propapier (а с това и със специално предназначение за Propapier). Следователно аргументът на Германия, че в бъдеще пречиствателната станция ще се използва и от други потребители, трябваше да бъде проучен по-обстойно.
(35)
Освен това беше отбелязано, че трябва да се вземе под внимание колко инвеститори най-много могат да се установят в промишлената зона на канала Oder-Spree и какви капацитети на съоръжението средно биха използвали те. В тази връзка Германия беше поканена да предостави подробна информация относно общата концепция за развитието на промишлената зона и за оставащите капацитети на пречиствателната станция, които биха могли да се причислят към потенциалните потребители. Също така Германия трябваше да представи и допълнителна информация относно техническата осъществимост на модулния подход при строителството на пречиствателната станция за отпадъчни води (14).
(36)
Както вече беше посочено, Комисията стигна до предварителното заключение, че мерките за инфраструктурните проекти, в случай че се окажат избирателни, биха съставлявали част от инвестиционния проект на Propapier, така че би трябвало да отговарят на изискванията на Насоките за национална регионална помощ, и по-специално на разпоредбите относно интензитета на помощта и стимулиращия ефект.
3.2. НАМАЛЕНИ ТАКСИ ЗА ПОЛЗВАНЕТО НА ПРЕЧИСТВАТЕЛНАТА СТАНЦИЯ ЗА ОТПАДЪЧНИ ВОДИ
(37)
Също както и при мярката за изграждането на пречиствателната станция Германия беше на мнение, че ако таксата, която следва да заплаща Propapier, съдържа елементи на помощ, то тук става дума за вече съществуваща помощ. Според Германия решението на Комисията по дело N 644e/02, с което беше одобрена схемата СП, се простира и върху косвените ефекти от схемата.
(38)
В решението си за откриване на процедурата Комисията стигна до заключението, че възможната помощ под формата на намалени такси за ползване не се обхваща от решение N 644e/02 и че тук, доколкото таксата би могла да се класифицира като помощ, би ставало дума за нова помощ.
(39)
При преценката на въпроса, дали таксите предоставят икономическо предимство на Propapier, в решението си за откриване на процедурата Комисията изрази съмнение дали събираните от TAZV такси отразяват пълния размер на разходите и дали частен инвеститор би определил същия размер на таксите.
(40)
Комисията е на мнение, че заплащаната от Propapier такса не възстановява в пълен размер разходите за пречистване на отпадъчните води, тъй като Германия сама призна, че тези такси възстановяват само 20 % от включените в калкулацията лихви за вложения собствен капитал, тъй като субсидията в размер на 80 %, която общината е получила от други държавни източници за изграждането на съоръжението, не би трябвало да се взема предвид при определянето на включените в калкулацията лихви. В тази връзка в решението си за откриване на процедурата Комисията отбеляза най-напред, че както Директива 2000/60/ЕО („Рамкова директива на ЕС за водите“) (15), така и KAG Brandenburg предписват, че таксите за ползването на пречиствателна станция за отпадъчни води трябва да възстановяват всички разходи (16). При това в решението за откриване на процедурата се препраща към делата InfraLeuna (17) и Kimberly-Clark/Scott (18), в които Комисията е на мнение, че таксите в размер на пълните разходи отговарят на разходите, които стандартно понася дадено предприятие.
(41)
Жалбоподателят изрази мнение, че за определяне на предимството трябва да се сравнят размерът на фактически заплащаните от Propapier такси и размерът на таксите, които би събирал частен инвеститор на мястото на TAZV.
(42)
Германия предложи заплащаните от Propapier такси да се сравнят с установените за сектора средни тарифи и посочи изследване, съгласно което средната тарифа се движи между 0,24 евро и 1 евро на кубичен метър (19).
(43)
Комисията отбеляза в решението за откриване на процедурата, че принципът на частния инвеститор изглежда приложим в конкретния случай. Все пак тя изрази съмнения дали с прилагането на подобна референтна стойност може да се изключи наличието на държавна помощ, още повече ако данните са очевидно изопачени. Дори ако в други общини посочените такси отразяват пълните разходи, поради различните местни условия са налице различни тарифи, които биха оправдали различен размер на тарифата на частен инвеститор. По тази причина в решението за откриване на процедурата Комисията изрази съмнение, че наличието на предимство за Propapier може да бъде изключено въз основа на тези данни.
(44)
Както е посочено в съображение 26, Комисията, доколкото мярката представлява фактически нова помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, се съмнява в нейната съвместимост с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3 от ДФЕС. Ако се окаже, че таксата представлява регионална оперативна помощ, то биха възникнали съмнения относно нейната съвместимост с вътрешния пазар, тъй като тази помощ нито е ограничена във времето, нито намалява във времето, нито е насочена към компенсиране на определени (недоказани) недостатъци на региона.
4. МНЕНИЯ НА ГЕРМАНИЯ И НА ТРЕТИ ЛИЦА ОТНОСНО РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА
4.1. ПРИ ФИНАНСИРАНИТЕ ОТ ДЪРЖАВНИ РЕСУРСИ ИНФРАСТРУКТУРНИ ПРОЕКТИ СТАВА ЛИ ДУМА ЗА ИНФРАСТРУКТУРА СЪС СПЕЦИАЛНО ПРЕДНАЗНАЧЕНИЕ ЗА PROPAPIER?
4.1.1. Паркинг
Мнение на жалбоподателя
(45)
В решението си за откриване на процедурата Комисията не призна посочения от жалбоподателя брой на паркоместата. Според жалбоподателя предоставената информация (паркоместа за 186 леки и 71 товарни автомобила) произхожда от възложения от град Eisenhüttenstadt предварителен градоустройствен план.
(46)
Според жалбоподателя първоначалните строителни планове на Propapier не предвиждат строителството на частен паркинг, а дори и Propapier да построи свой собствен паркинг, така нареченият обществен паркинг все пак ще бъде от полза предимно за Propapier: табела указва паркоместа за товарни автомобили за електроцентралата и за завода за хартия. Освен това паркингът е в непосредствена близост до завода на Propapier (достига до границите на завода за хартия и граничи с електроцентралата, която първоначално е била част от проекта на Propapier). Паркингът не предлага зони за почивка, които по правило би трябвало да се очакват от подобен обществен паркинг.
(47)
Жалбоподателят твърди, че разположението на паркинга е неблагоприятно и прекалено отдалечено, за да се използва за целите на друга градска промишленост и да доведе до това градът да може да закрие паркоместа за товарни автомобили в своя център.
Мнение на Германия
(48)
Според Германия паркингът не предоставя избирателно предимство на Propapier. Той е общодостъпен и обслужва не само промишлената зона на канала Oder-Spree. Също така Propapier разполага със собствени паркоместа (213 за леки и 27 за товарни автомобили) и вече е било издадено разрешение за строеж на допълнителни паркоместа за 120 леки автомобила.
(49)
Германия възразява срещу изразеното от жалбоподателя мнение, че паркингът облагодетелства предимно Propapier и че разположението на паркинга е неблагоприятно и прекалено отдалечено, за да може да обслужва други индустриални обекти на град Eisenhüttenstadt.
(50)
Според Германия споменатата от жалбоподателя табела, която указва паркоместа за товарни автомобили за електроцентралата, е от временен тип и се дължи на строителни работи в електроцентралата. Тези работи са приключили в края на март 2011 г. Табела към подстъпа за паркинга е била поставена на новата улица, като табелата не се отнася за определено предприятие или съоръжение.
4.1.2. Улица
Мнение на жалбоподателя
(51)
Жалбоподателят възразява срещу изложението на Германия, че новата улица ще свързва промишлената зона с национален път B 112; според жалбоподателя улицата свършва няколко метра зад завода за хартия, без да е видно намерение тя да бъде продължена; ако все пак бъде продължена, тя няма да обслужва други предприятия, тъй като в частта на удължението няма установено предприятие.
(52)
По тази причина жалбоподателят е на мнение, че паркингът и улицата предоставят на Propapier избирателно предимство и са със специално предназначение за ползване от Propapier.
Мнение на Германия
(53)
Според Германия новата улица ще свърже съществуващата промишлена зона на канала Oder-Spree и нейните разширения на север с национален път B 112. Тя ще облекчи трафика и ще намали замърсяването на въздуха в центъра на Eisenhüttenstadt, като предостави възможност на товарните автомобили да избягват центъра на града, и ще съкрати времето за придвижване на промишления и търговския транспорт до Франкфурт на Одер с минимум 1/3. Тя е част от общото развитие на планираната още през 1993 г. промишлена зона и предлага на предприятията във Франкфурт по-добър достъп до вътрешното пристанище на Eisenhüttenstadt. Германия твърди, че улицата вече е била планирана в програмата за Одер на правителството на провинцията.
(54)
Тя ще предложи допълнителни възможности за развитие на промишлената зона ArcelorMittal и други промишлени зони. Предвидено е било строителството на улицата да протече на два етапа; след известно забавяне по технически причини последната част е била завършена в края на 2013 г.
4.1.3. Разширяване/удълбочаване на канала Oder-Spree
(55)
През 2008 г. Eisenhüttenstadt разшири промишлената зона на канала Oder-Spree, за да привлече предприятия. Според Германия работите по разширяването и увеличаването на дълбочината на канала Oder-Spree са в рамките на необходимата редовна поддръжка на водния път, който е част от трансевропейските мрежи (ТЕМ). От 2003 г. насам се извършва преустройство на шлюзовете по цялата дължина на канала (понастоящем шлюзът Kersdorf, новото изграждане на шлюза Fürstenwalde е било отложено). Германия пояснява, че това няма връзка с установяването на Propapier и че не би предоставило избирателно предимство за Propapier.
4.1.4. При пречиствателната станция за отпадъчни води става ли дума за инфраструктура със специално предназначение за Propapier?
Мнение на жалбоподателя
(56)
Жалбоподателят пояснява, че помощта не би могла да попадне в схемата, която според решението по дело N 644e/02 не представлява помощ, защото срокът на действие на споменатата схема е изтекъл в края на 2006 г. и следователно схемата не е била в сила към момента на предоставянето на инвестиционната помощ за строителството на пречиствателната станция на TAZV.
(57)
Жалбоподателят твърди също, че схемата не би била приложима и поради факта, че пречиствателната станция за отпадъчни води не предоставя обществена услуга, а е била изградена единствено за приоритетно ползване от Propapier.
(58)
Според жалбоподателя хартиената индустрия - също и в Германия - по правило разполага със собствени пречиствателни станции за отпадъчни води за заводи за рециклирана хартия, така че аргументът на Германия, че предприятията са задължени да се свързват към обществената канализация, не е основателен.
(59)
Според жалбоподателя пречиствателната станция за отпадъчни води не е част от обща концепция за икономическо планиране за промишлената зона, която да се простира върху всички потенциални инвеститори, а е била разработена и представена още през 2007 г., едновременно със завода за хартия на Propapier и електроцентралата. Предложението на Eisenhüttenstadt за решение относно развитието на промишлената зона от 7 ноември 2007 г. се отнася само до двама или трима инвеститори. Жалбоподателят твърди, че Eisenhüttenstadt рекламира промишлената зона едва от 2010 г. и посочва, че градът е започнал да търси други инвеститори едва във връзка с жалбата на Smurfit Kappa.
(60)
По мнение на жалбоподателя, от строителните особености на пречиствателната станция на TAZV произтича еднозначно, че е била точно съобразена с потребностите на Propapier. Техническите характеристики на пречиствателните станции за отпадъчни води са специфично определени за сектора. Съоръженията за пречистване на вода за заводи за рециклирана хартия включват по правило една стъпало за анаеробно пречистване и едно стъпало за аеробно пречистване, докато стандартните градски канализационни системи често разполагат само със стъпало за аеробно пречистване. Обстоятелството, че пречиствателната станция на TAZV разполага и с двете стъпала, е допълнителен аргумент за това, че тя не обслужва обществени интереси, а представлява инфраструктура със специално предназначение за Propapier.
(61)
По мнение на жалбоподателя е много малко вероятно при планирането на съоръжението да са били взети предвид потребности от капацитет, различни от тези на завода за хартия на Propapier (и допълващата го електроцентрала, която сега е собственост на EnBW). Жалбоподателят твърди, че EnBW не е независим потребител, защото инвестицията в електроцентралата е тясно свързана с проекта на завода за хартия и не би била осъществена без завода на Propapier.
(62)
Жалбоподателят отбелязва, че другият установен в промишлената зона инвеститор, 5N PV, използва съвсем малък процент от наличния капацитет на пречиствателната станция на TAZV и че неговите потребности от пречистване на отпадъчни води биха могли да бъдат покрити от вече наличната пречиствателна станция за отпадъчни води. Тъй като 5N PV е започнало дейността си още през май 2008 г., т. е. две години преди пускането в експлоатация на новата пречиствателна станция на TAZV, първоначално то е използвало съществуващата пречиствателна станция за отпадъчни води.
(63)
Жалбоподателят посочва, че не са налични прогнози за очакваните потребности от пречистване на отпадъчни води на потенциални други инвеститори и че няма информация за това дали и кога ще бъдат на разположение тези допълнителни капацитети. Понастоящем във всички случаи няма свободни капацитети. По-нататък жалбоподателят се позовава на статия в пресата (Märkische Oderzeitung от 3 февруари 2011 г.), в която се съобщава за техническа неизправност в биобасейн и се отбелязва, че всички налични басейни ще са необходими за настоящите индустриални потребители.
(64)
По мнение на жалбоподателя Германия е потвърдила непряко, че друго предприятие няма да използва съоръжението за пречистване на отпадъчни води, когато заяви, че таксите за новата пречиствателна станция на TAZV ще бъдат по-ниски от тези за съществуващата пречиствателна станция, защото при новото съоръжение няма да има необходимост от скъпа канализационна система между отделните потребители (и по този начин потвърди, че няма да се добавят нови потребители).
(65)
Според жалбоподателя от данните на TAZV е видно, че Propapier ползва минимум 90 % от дневния капацитет на станцията.
(66)
Жалбоподателят разяснява, че декларираната от Германия модулна конструкция на пречиствателната станция има чисто теоретичен характер и не води до икономии от мащаба, тъй като вторият модул струва 80 % до 90 % процента от първия. Относително високите разходи за добавянето на модули говорят за това, че първоначалната инвестиция от 42 милиона евро е от полза на първо място за Propapier като избирателна мярка.
(67)
Според жалбоподателя, въз основа на обстоятелството, че новата пречиствателна станция на TAZV се намира в непосредствена близост до съоръжението на Propapier, до електроцентралата и до завода за хартия, Propapier може да използва повторно биогаза, който се образува при анаеробната обработка на отпадъчните води на предприятието.
(68)
Въз основа на горепосоченото жалбоподателят стига до заключението, че пречиствателната станция на TAZV представлява инфраструктура със специално предназначение за Propapier и че публичното финансиране на изграждането на пречиствателната станция за отпадъчни води е инвестиционна помощ за Propapier. По мнение на жалбоподателя Комисията следва да провери дали тези мерки във връзка с предоставената за завода за хартия на Propapier регионална инвестиционна помощ (дело за държавна помощ SA.23827) отговарят на всички условия на Насоките за регионална помощ.
Мнение на Германия
(69)
Мерките, предоставени в рамките на схемата без елементи на помощ N 644e/02, не представляват помощ.
Обществената инфраструктура е на разположение на всички при еднакви условия
(70)
Германия твърди, че пречиствателната станция за отпадъчни води не е била със специално предназначение за Propapier: тук се касае за обществена структура, която попада в областта на безопасността и служи на защитата на околната среда и на населението от заболявания. Всички предприятия, които понастоящем се намират в промишлената зона на канала Oder-Spree или ще се установят там в бъдеще, имат правото да се свържат към обществената пречиствателна станция за отпадъчни води и да я използват при равни условия. Таксите биха се калкулирали въз основа на същите предписани от закона принципи. В Германия пречистването на отпадъчните води е в рамките на компетентността на общините, като е налице задължение за свързване и ползване на услугата. Потребителите нямат възможността да избират доставчик на услугата, различен от този за общината.
(71)
Германия отхвърля твърдението на жалбоподателя, че по правило заводите за хартия разполагат със собствени системи за пречистване на отпадъчните води и не са задължени да се свързват към градските канализационни системи, като отбелязва също, че предприятието Propapier е задължено от закона (20) да се свърже към и да използва пречиствателната станция на TAZV. Изключенията от това задължение за свързване са силно ограничени (само ако свързването е невъзможно или нереалистично). Налице е много малко общодостъпна информация относно пречистването на отпадъчните води на производителите на хартия, но тя показва, че много заводи за хартия са свързани към пречиствателни станции за градски отпадъчни води.
Инфраструктурата не е била изградена единствено за Propapier
(72)
Германия не е съгласна с твърдението на жалбоподателя, че пречиствателната станция на TAZV е съобразена с техническите потребности на Papapier: двустепенното пречистване на отпадъчни води не е типично за хартиената индустрия, а се среща в множество различни браншове и много от пречиствателните станции за градски отпадъчни води прилагат двустепенно пречистване. Техническите характеристики на пречиствателната станция на TAZV (двустепенен биологичен процес) са базирани на актуалните технически стандарти, при което е взето предвид, че съществена част от отпадъчните води ще е силно замърсена. Германия признава, че пречиствателните станции за градски отпадъчни води, които обработват само отпадъчни води от санитарни съоръжения или леко замърсени води, по правило нямат обособено стъпало за предварителна обработка, но акцентира, че двустепенното пречистване е характерно при съоръженията, обработващи индустриални отпадъчни води. Германия представи списък с 18 завода за хартия в страната, които произвеждат рециклирана хартия и са свързани към пречиствателни станции за градски отпадъчни води, и отбелязва, че в хартиения сектор се срещат и двата вида пречиствателни станции за градски отпадъчни води (едностепенна и двустепенна).
(73)
Според Германия пречиствателната станция за отпадъчни води е част от пакет от общи инфраструктурни мерки, проведени с цел развитие на промишлената зона на канала Oder-Spree. Никоя от тези мерки не е със специално предназначение за конкретно предприятие. Решения относно изграждане на съоръжението, свързване към съоръжението и използване на съоръжението не се вземат по преценка на Propapier или потенциални потребители.
(74)
Германия отхвърля представената информация, че пречиствателната станция на TAZV е била построена специално за Propapier. Властите посочват, че строителството е било планирано в рамките на други потенциални инвестиции през периода 2004-2006 г., много преди установяването на Propapier в промишлената зона.
(75)
Германия твърди, че наличният капацитет на инфраструктурата за пречистване на отпадъчни води е ограничен извън рамките на промишлената зона и че остатъчният капацитет би бил достатъчен за задоволяване потребностите само на един допълнителен (по-малък) инвеститор; Германия потвърждава, че първоначално предприятието 5N PV фактически е било свързано към наличната пречиствателна станция.
(76)
Обстоятелството, че установяването на Propapier в промишлената зона е дало стимул за започване изграждането на отдавна планираната пречиствателна станция за отпадъчни води, според Германия не може да се разглежда като избирателно предимство за Propapier. Германия се позовава на заключенията на генералния адвокат Van Gerven, който в рамките на делото C-255/91 (Matra/Комисия) (21) потвърди, че е неизбежно първоначално инфраструктурата да се използва преди всичко от първото предприятие, което се е установило в новосъздадената промишлена зона. Това обаче ще се промени, когато развитието на региона поеме в очакваната посока.
(77)
Германия посочва, че и трите предприятия, които понастоящем са се установили в промишлената зона на канала Oder-Spree, т. е. Propapier, 5N PV и електроцентралата EnBW, са свързани към пречиствателната станция за отпадъчни води и я използват. По-нататък Германия пояснява, че в различни моменти е вземано предвид установяването и на други предприятия (една или две инсталации за алтернативно гориво, фотоволтаичен завод за стъкло, инвестиционни предложения от няколко инвеститори в различни сектори и оглед на мястото от няколко потенциални инвеститори), но че по-нататъшното развитие на промишлената зона, в частност с оглед на кризата, която засегна особено силно районите в по-неблагоприятно положение, ще отнеме време.
Капацитет към момента
(78)
Германия отхвърля твърденията на жалбоподателя, според които тя не е посочила капацитета отпадъчни води за потребителите на пречиствателната станция на TAZV, Propapier използва минимум 90 % от наличния капацитет и не е налице свободен капацитет.
(79)
Според Германия пречиствателната станция на TAZV, в състоянието си към настоящия момент, разполага с капацитет за потенциални нови инвеститори. Тримата настоящи потребители използват общо капацитет от [ 500] (22) м3/ч, а максималният капацитет на пречиствателната станция на TAZV е 638 м3/ч. Следователно общият използван капацитет е около [60-80] % и е налице свободен капацитет от близо [150-250] m3/h. Използваният от Propapier среден капацитет възлиза на [300-500] м3/ч, а максималният е [400-500] m3/h. Така Propapier използва средно [ 70] % и максимум [ 70] % от общия капацитет на пречиствателната станция на TAZV.
Модулна конструкция на пречиствателната станция на TAZV
(80)
Германия твърди, че пречиствателната станция на TAZV е проектирана още отначало за модулно разширяване в хода на поетапното развитие на промишлената зона на канала Oder-Spree. Модулното проектиране на съоръжението е видно от Кратко описание на TAZV 2007, в което се говори за потенциално силно замърсени води от хартиената индустрия, производството на биоетанол и други промишлени отрасли.
(81)
Германия твърди, че още на сегашния етап на разработване централни компоненти на пречиствателната станция са проектирани за максимален капацитет при евентуално разширяване. Така например номиналният вътрешен диаметър на дългия 5 km тръбопровод за изхвърляне от тръбопровода за пречистени отпадъчни води към река Одер е над три пъти по-голям от необходимото на сегашния етап на разработване (може да поеме обем от 1 945 m3/h, докато пиковият отток понастоящем е само 638 m3/h), а TAZV разполага с опцията да увеличи площта на пречиствателната станция за отпадъчни води с прилежащ парцел с площ 3,3 ha. След подобно модулно разширяване потенциалните потребители също ще имат равен достъп до пречиствателната станция за отпадъчни води.
(82)
По тази причина Германия твърди, че високият понастоящем дял на Propapier в общия капацитет на пречиствателната станция за отпадъчни води не обосновава избирателно предимство, а е само моментна оценка на ситуацията, тъй като инфраструктурата е проектирана така, че - чрез модулно разширяване - да може да поеме и други потребители при същите условия. Това ще отнеме време, защото пречиствателната станция за отпадъчни води е част от обща икономическа концепция за местността, която обхваща няколко зони за разширяване на различни етапи. Ситуацията към момента със само трима установени инвеститори е преходен период на осъществяващото се от 1994 г. развитие на индустриалните зони в тази местност. Близо половината от промишлената зона на канала Oder-Spree (35 ha) все още е на разположение за други инвеститори. През 2011 г. Германия оцени, че тази площ ще се заеме в рамките на 5 години, и добавя, че допълнително разширяване тогава ще бъде възможно и в останалите зони „Североизток“ (40 ha) и „Север“ (160 ha).
(83)
Германия отхвърля мнението на жалбоподателя, че модулната конструкция на пречиствателната станция на TAZV няма да доведе до икономии от мащаба. Германските власти посочват, че модулното разширяване на пречиствателната станция на TAZV може да се осъществи на три етапа, а именно при съществено по-малки разходи за добавен m3 капацитет, отколкото при първоначалната инвестиция:
-
Етап 1 (повишаване на капацитета с 33 %, допълнително количество отпадъчни води от 213 m3) би могъл да се реализира в рамките на няколко месеца и би струвал от 1,2 до 1,5 милиона евро при допълнителна промишлена зона от около 19 ha,
-
Етап 2 (повишаване на капацитета с 69 %, допълнително количество отпадъчни води от 426 m3) би могъл да се реализира в рамките на няколко месеца и би струвал от 5,3 до 5,6 милиона евро при допълнителна промишлена зона от около 38 ha,
-
Етап 3 (разширяване върху прилежаща земя; повишаване на капацитета със 100 %, допълнително количество отпадъчни води от 638 m3) би струвало от 17 до 18 милиона евро при допълнителна промишлена зона от около 57 ha. Повишаването на капацитета със 100 % би наложило упражняване на опция върху прилежащия парцел и би струвало до 18 милиона евро.
(84)
Германия твърди, че модулната конструкция на пречиствателната станция за отпадъчни води съответства на предписанието за ефикасно и икономично използване на ресурсите и може да се види в рамките на предходното прекомерно оразмеряване на пречиствателните станции за отпадъчни води в новите федерални провинции. Санкционирането на подобно модулно оразмеряване като избирателно предимство би подтикнало към икономически неизгодно прекомерно оразмеряване на инфраструктури още от самото начало. Освен това таксите не биха възстановили разходите за подобно прекомерно оразмеряване.
(85)
Оценяването на настоящото ограничение на пречиствателната станция като избирателно предимство би било стимул за икономически неизгодно прекомерно оразмеряване на инфраструктурата.
(86)
По мнение на Германия цитираната от жалбоподателя статия в пресата (сравни съображение 63) е неуместна. Според властите създаването на допълнителен неизползван басейн само за случаите на технически инциденти би попречило на изпълнението на наложените в рамките на Gemeinschaftsaufgabe правила за икономично и ефикасно планиране.
(87)
Според жалбоподателя потребителите на новата пречиствателна станция на TAZV заплащат по-ниски такси в сравнение с тези на съществуващата пречиствателна станция за градски отпадъчни води, защото при новото съоръжение не е необходима обширна тръбопроводна система, която да свързва всички потребители помежду им. Германия отхвърля заключението на жалбоподателя, че по тази причина други потребители не могат да бъдат присъединявани към пречиствателната станция. Според Германия други търговски потребители могат да бъдат свързани безпроблемно, като ограничението е обусловено на първо място от размера на тръбата, която отвежда пречистените води в река Одер.
(88)
Германия отхвърля представената от жалбоподателя информация, че Propapier може да използва произвеждания от пречиствателната станция на TAZV биогаз. Потребителите на пречиствателната станция за отпадъчни води нямат възможност да използват биогаза. TAZV използва биогаза в собствената си 3-мегаватова електроцентрала.
(89)
Германия отхвърля твърдението, че рекламирането на промишлената зона пред други инвеститори е започнало едва след жалбата на Smurfit Kappa: още през 1998 г. Eisenhüttenstadt възложи на инвеститора Center Ostbrandenburg маркетинга на промишлени и търговски площи, наред с другото и в промишлената зона на канала Oder-Spree. Проектна документация за промишлената зона на канала Oder-Spree е налице от 1995 г.
(90)
Германия заключава, че пречиствателната станция на TAZV не представлява инфраструктура със специално предназначение за Propapier.
(91)
Освен това Германия заключава, че инфраструктурните мерки в разширената промишлена зона на канала Oder-Spree (строителство и привеждане в готовност на пречиствателната станция за отпадъчни води и останалите строителни мерки - паркинг, улица, удълбочаване/разширяване на канала) са общи мерки за развитие, които не предоставят избирателно предимство на Propapier и не са запазени за ползване от Propapier. Според Германия обстоятелството, че понастоящем инфраструктурата се използва само от няколко първоначално установили се в района потребители, е присъщо на перспективата за развитие като преходен период.
4.2. НАЛИЦЕ ЛИ Е ПРЕДИМСТВО ЗА PROPAPIER ВСЛЕДСТВИЕ НА НАМАЛЕНИТЕ ТАКСИ ЗА ПОЛЗВАНЕ НА ПРЕЧИСТВАТЕЛНАТА СТАНЦИЯ ЗА ОТПАДЪЧНИ ВОДИ?
Мнение на жалбоподателя
(92)
Жалбоподателят е съгласен с изразената от Комисията в решението за откриване на процедурата позиция (сравни съображение 63 от решението за откриване на процедурата и съображение 38 от настоящото решение), че решението по делото N 644e/02 не покрива таксите за ползването на пречиствателната станция за отпадъчни води. Следователно таксите би трябвало да отразяват общите разходи за ползването. Обстоятелството, че изчисляването на таксите се базира на Закона за местните такси (KAG), не оправдава по-ниски такси и произтичащото предимство за Propapier.
(93)
Жалбоподателят твърди, че пречиствателната станция за отпадъчни води не предоставя обществена услуга, а е била изградена единствено за първостепенното ползване от Propapier.
(94)
Според жалбоподателя и трите предложени от Комисията в нейното решение за откриване на процедурата метода (метод на пълните разходи, цена на частен инвеститор, референтна цена) показват, че със събираните такси се предоставя предимство на Propapier.
Метод на пълните разходи
(95)
Жалбоподателят твърди, че не само член 9 от Рамковата директива на ЕС за водите, а също и фактът, че повечето заводи за рециклирана хартия разполагат със собствена пречиствателна станция за отпадъчни води, говорят в полза на изчисляването на пълните разходи. Заплащаната от Propapier такса възстановява само 20 % от включените в калкулацията лихви за вложения собствен капитал и не отчита дела на собствения капитал, който се пада на 80-процентното публично участие в разходите по изграждането на пречиствателна станция за отпадъчни води.
Цена на частен доставчик (тест на частния инвеститор)
(96)
Според жалбоподателя частен оператор или собственик на завод за хартия желае да покрие минимум всички разходи, така че този метод съвпада с горепосочения метод на пълните разходи.
Референтна цена
(97)
Жалбоподателят е съгласен с изразеното от Комисията в решението за откриване на процедурата мнение, че наличието на държавни помощи вероятно не може да се изключи чрез използването на референтни цени. Единствено сравняването на заводи за хартия, които използват градски канализационни системи, не е представително, защото повечето заводи за хартия разполагат със собствена пречиствателна станция за отпадъчни води.
(98)
Жалбоподателят твърди, че Германия е представила само много избирателна информация за заплащаните от останалите заводи за хартия канализационни такси (научно изследване, сравнение между тарифите в промишлена зона Spreetal/Schwarze Pumpe и остаряло решение от 1990 г.) и че тези примери не могат да бъдат основание за изчисляване на референтна цена и затова, защото таксите зависят от субсидии и инвестиционни разходи и законодателството може да се различава в различните местности. Жалбоподателят прави сравнение със собствената си пречиствателна станция, която ползва градската канализационна система в (поверителна информация), и изчислява, че Propapier, при отчитане на инвестиция в строителство в размер на 42 милиона евро (като в Eisenhüttenstadt), би трябвало да заплаща 4 EUR/m3, което е далеч над понастоящем заплащаната от Propapier такса.
(99)
Жалбоподателят твърди, че цитираната от Германия статия е публикувана през 2004 г. и се позовава на публикувано през 2002 г. научно изследване, което се базира на данни от 2000/2001 г. В тази връзка той препраща към приложение 6 към писменото изложение на Германия от 30 януари 2009 г., което включва статия на онлайн източника „Das Papier 2004-T174“ (23). Според жалбоподателя научното изследване касае само седем анонимни завода за хартия и не става ясно дали те използват собствена пречиствателна станция за отпадъчни води, или са свързани към градската канализация и дали взетите предвид разходи включват само оперативните разходи (без капиталови, респ. други неоперативни разходи). Ако изследването сравнява само заводи за хартия със собствена пречиствателна станция за отпадъчни води, капиталовите разходи би трябвало да се вземат предвид.
Мнение на Германия
(100)
Германия поддържа становището си, че евентуално предимство, произтичащо от таксите за ползването на пречиствателната станция на TAZV, не би представлявало държавна помощ, защото според Германия решението на Комисията по делото N 644e/02 покрива и косвените последици от схемата СП, т.е. таксите. Германия твърди още, че мярката, която в дело N 644e/02 е обявена като невключваща елементи на помощ, не би могла да представлява държавна помощ на ниво потребител. Германия твърди още, че по въпроса, дали помощта за оператор на инфраструктура може да бъде предадена на потребителя на дадена инфраструктура, Комисията е променила позицията си едва след решението на съда по делото Flughafen Leipzig-Halle GmbH (24).
(101)
Германия признава, че към момента на предоставянето на инвестиционната помощ за TAZV срокът на решението по делото N 644e/02 е бил изтекъл. Германските власти обаче изтъкват, че съответното законодателство, залегнало в основата на решението по делото N 644e/02, е съответствало на това, въз основа на което е била предоставена мярката за TAZV. Правното основание е било само актуализирано, но при това съдържанието му е останало непроменено. Ето защо Германия твърди, че само актуализирането на дадено правно основание не поражда автоматично класифициране като държавна помощ.
(102)
Германия акцентира, че изчисляването на разходите е прозрачно и заложено в закона.
Без икономическо предимство за Propapier
(103)
Германия взема отношение относно трите възможности за определяне на таксата за дадено предприятие, което ползва услуги по пречистването на отпадъчни води (съображение 68 от решението за откриване на процедурата): метод на пълните разходи, цена на частен инвеститор, референтна цена.
При прилагане на метода на пълните разходи не произтича предимство
(104)
Германия възразява на твърдението, че заплащаната от Propapier такса не възстановява пълните разходи. Изчисляването на разходите е продиктувано от закона (и по принцип трябва да възстановява разходите, с изключение на факта, че субсидии от трети лица не се вземат под внимание при изчисляването на включените в калкулацията лихви (25)). Според законовите разпоредби разходите трябва да бъдат покрити, но не и надвишени. Всички възникнали за TAZV разходи са покрити, включително лихвите върху дела на TAZV в инвестирания капитал. Изчисляването на фиктивни лихви върху субсидии от държавата не е оправдано, тъй като тези разходи не са възникнали за TAZV.
(105)
На Propapier не се предоставя избирателно предимство, защото таксите са еднакви за всички потребители на новата пречиствателна станция.
(106)
Дали таксите биха били по-високи без предоставените в рамките на схемата СП субсидии за изграждането на пречиствателна станция за отпадъчни води, зависи от множество фактори, като например наличието на други финансови ресурси.
(107)
Властите не са задължени нито въз основа на принципа „замърсителят плаща“, нито въз основа на Рамковата директива на ЕС за водите да вземат предвид субсидии при изчисляването на лихвите върху вложения капитал. Рамковата директива на ЕС за водите предписва, че разходите за водни услуги трябва да бъдат покрити, но предоставя на държавите членки свобода на действие при прилагането ѝ В конкретния случай всички разходи на TAZV (за водната услуга) са покрити. Принципът „замърсителят плаща“ не важи абсолютно, но трябва да бъде „взет предвид“. В този случай той е отчетен чрез включването на всички разходи на TAZV в калкулацията.
(108)
В Рамковата директива на ЕС за водите се говори за „адекватен“ принос. Германия посочва, че платените от Propapier такси са сравнително високи, съпоставено с други области на Германия или с Европейския съюз. Освен това германските власти отбелязват, че според Рамковата директива на ЕС за водите държавите членки могат да вземат предвид социалните, екологичните и икономическите последствия от възвръщаемостта, както и географските и климатичните условия на засегнатите области или област.
(109)
Германия твърди, че сравняване с делата Kimberly-Clark или InfraLeuna (вж. и съображение 70 от решението за откриване на процедурата) не е убедително. Предмет на делото Kimberly-Clark е преференциална тарифа за предприятие, въз основа на която е налице съмнение, че е възможно да не се възстановяват всички разходи. В конкретния случай се възстановяват всички разходи и тарифните условия са еднакви за всички потребители. Делото Kimberly-Clark касае промишлена зона, разработена в съответствие със специфичните потребности на едно-единствено предприятие, докато в този случай промишлената зона е разработена за няколко установили се там предприятия.
(110)
Предмет на решението по делото InfraLeuna е ценообразуването на частни предприятия във връзка с ползването на частни инфраструктури, докато настоящото дело се отнася до използването на градска инфраструктура и предписани от закона, а не пазарни такси. В конкретния случай потребителите са поели всички разходи, които се поемат стандартно от дадено дружество в областта на услугите по пречистване на отпадъчни води. На нелиберализиран пазар за пречистване на отпадъчни води разходните фактори, които следва да се отчитат, са определени в закона и са еднакви за всички предприятия (KAG Brandenburg).
(111)
Посочените в решението за откриване на процедурата решения по делата Wagner и Weida Leder (съображение 71 и бележка под линия 19) се отнасят до субсидии за изграждането на частни пречиствателни станции за отпадъчни води. В конкретния случай Propapier обаче не получава субсидии за доброволни частни инвестиции, а заплаща определените му от закона такси за ползване.
Тестът на пазарния инвеститор е неприложим
(112)
Германия е на мнение, че водата не е стандартна търговска стока. В Германия секторът по пречистване на отпадъчни води е разпределен между регионални монополи на местни обществени предприятия за пречистване на отпадъчни води. Ето защо в Германия пречистването на отпадъчните води не е икономическа дейност, а задължение на общините. TAZV действа като държавен орган, а не като предприятие, чието поведение може да бъде проверено с теста на пазарния инвеститор. В Германия е налице задължение за свързване и ползване на услугата. Потребителите нямат възможността да избират доставчик на услугата, различен от този за общината. Таксите са предписани от закона, определят се от властите и не могат да превишават разходите.
(113)
В Германия секторът по пречистване на отпадъчни води е достъпен за частни предприятия само в ограничена степен. Те могат да сътрудничат при техническото изпълнение на законовите задължения за пречистване на отпадъчните води само въз основа на договори за управление или договори за предоставяне на услуги. Отговорността за изпълнение на задачата обаче остава за общината, която не е задължена от закона да обяви търг за договора. Освен това частни предприятия биха могли да изпълняват технически задачи (или по изключение да събират такси), но и в този случай таксите не могат да превишават разходите им. От страна на TAZV не имало възлагане на технически задачи на трети лица.
(114)
Тъй като таксите са предписани от закона и не могат да надвишават разходите за инфраструктурата, няма пазар, на който частни предприятия да могат да определят такси за пречистване на отпадъчни води с цел реализиране на печалба. Няма конкуренция между частни предприятия или между частни и публичноправни предприятия по отношение на крайни потребители.
(115)
Според Германия в подобен случай не е възможно поведението на оператора на услугите да се сравнява с това на частен инвеститор. Ето защо тестът на частния инвеститор е неприложим.
Референтни цени
(116)
С оглед на задължението за свързване към пречиствателната станция за отпадъчни води няма конкуренция, а следователно и пазарна цена, която да служи като бенчмарк за оценката на предимството.
(117)
Германия отхвърля представената от жалбоподателя информация, че само няколко завода за хартия използват градски канализационни системи и че по тази причина залагането само на данни от тези заводи за хартия като бенчмарк няма да е представително.
(118)
В становището си Германия уточнява, че Propapier не заплаща такса от 0,95 EUR/m3 (както е посочено в съображения 72 и 80 от решението за откриване на процедурата), а от 2010 г. внася такса от 1,18 EUR/m3. В сравнение с други места в Европейския съюз тази такса е сравнително висока и във всички случаи различна от обичайната. Съгласно проведена от Verband Deutscher Papierfabriken анкета сред 77 предприятия в областта на германската хартиена индустрия, които представят 68 % от сектора, през 2007 г. таксите са били средно 1,12 EUR/m3 (диапазон от 0,31 до 2,20 EUR/m3). Заплащаната от Propapier такса е в рамките на този диапазон и е над средното ниво съгласно тази извадка.
(119)
В следващи становища Германия информира Комисията, че през 2012 г. таксата е увеличена на 1,41 EUR/m3, за да покрие загубите в пусковия период на пречиствателната станция за отпадъчни води. През 2013 г., въз основа на икономии от енергийни разходи, таксата е определена на 1,39 EUR/m3 в съответствие с правното задължение таксите да възстановяват разходите, но да не ги надвишават. Също така Propapier трябва да обработва предварително отпадъчните води, преди да ги подаде към пречиствателната станция на TAZV. Разходите за предварителната обработка са близо […] EUR/m3, което прави общите разходи на Propapier за пречистване на отпадъчни води […] EUR/m3; в сравнение с това средните разходи в сектора (2010 г.) са 1,27 EUR/m3.
(120)
Германия твърди, че сравнението с плащаните от други производители на хартия в Европейския съюз такси е правилният бенчмарк за оценката, че не е налице икономическо предимство и че опасенията на Комисията относно подобно сравнение са неоснователни.
(121)
Според Германия при представените на Комисията примери става дума за средни цени на база пълни разходи. Германия твърди, че няма доказателства за това, че тези такси включват държавни помощи.
(122)
Германия твърди, че примерът Lenzing Lyocell (26) е основателен, дори и ако фактическият състав е отпреди десет години (Propapier заплаща повече от двойния размер на таксата, но таксите за пречистване на отпадъчни води не са се увеличили с повече от 100 % през последните 10 години).
Съществуваща помощ
(123)
Германия представя два аргумента за това, защо таксите, доколкото те представляват помощи, трябва да се разглеждат като съществуващи помощи по смисъла на член 1, буква б), подточка v) от Регламент (ЕО) № 659/1999.
(124)
Германия пояснява, че през 2003 г. в решението си по дело N 644e/02 Комисията е стигнала до заключението, че схемата СП не представлява държавна помощ за операторите на пречиствателни станции за отпадъчни води, доколкото операторът - като при TAZV - е Zweckverband. Комисията базира тази констатация на факта, че Zweckverband подлежи на общински надзор и предоставя услуга от общ икономически интерес. Както обаче Комисията сама отбеляза в съображение 57 от решението за откриване на процедурата, схемата, дори ако междувременно въз основа на развитието на вътрешния пазар представлява помощ, би трябвало съгласно член 1, буква б), подточка v) от Регламент (ЕО) № 659/1999 да се класифицира като съществуваща помощ.
(125)
Както е посочено в съображение 100 от настоящото решение, според Германия решението по делото N 644e/02 включва и косвените ефекти от схемата Gemeinschaftsaufgabe, т. е. таксите. Таксите не изискват отделно уведомление, защото методът за изчисляването им е част от изпълнението на схемата.
(126)
С оглед на аргументацията, че при таксите става дума за съществуваща помощ, Германия изразява мнение, че тази съдържаща се в таксите помощ вече е била в сила преди влизането в сила на Договора за създаване на Европейската икономическа общност на 1 януари 1958 г. Съществуваща преди влизането в сила на договора за ЕИО помощ остава съществуваща помощ, дори и в случай на модификации на по-късен етап, доколкото се запазва „същността“ на оригиналната схема (27). Прецизирането на общо правило, действащо още преди 1 януари 1958 г., не представлява нова помощ, подлежаща на уведомяване (28).
(127)
Германия пояснява, че KAG са били налице преди влизането в сила на договора за ЕИО през 1958 г. и след това са продължили да се прилагат. Член 6, параграф 2 от действащия KAG Brandenburg, въз основа на факта, че Бранденбург попада в част от областта на някогашното Кралство Прусия, води началото си от KAG за Кралство Прусия от 14 юли 1893 г. (PrKAG) и Gemeindeabgabengesetz Bayern (BayGAG). Германия базира този аргумент на следните подаргументи:
а)
Тези закони са останали в сила и в периода от 1919 до 1933 г., както и от 1933 до 1945 г.
б)
Днешните KAG на старите федерални провинции водят началото си от PrKAG.
в)
KAG Brandenburg - без оглед на специалното положение на новите федерални провинции въз основа на разделението на Германия - е в историческа приемственост с PrKAG.
Подаргумент а):
(128)
В PrKAG вече е предвидена възможността за събиране на такси от общините за ползването на обществени инфраструктури. Gebührenabgabengesetz, който е в сила в Бавария от 1938 г. (и представлява основа за редица подобни закони в останалите южногермански федерални провинции), също предвижда тази възможност (29). Съгласно PrKAG по правило таксовите единици се определят така, че да бъдат възстановени разходите за управление и поддръжка на мероприятието, включително тези за олихвяване и изплащане на вложения капитал. Въпреки че таксите съгласно PrKAG трябва да възстановяват само разходите за олихвяване на вложения (за инфраструктурата) капитал, решения от следвоенния период относно PrKAG предполагат, че при действието на PrKAG не е предвидено олихвяване на субсидии от трети лица.
(129)
PrKAG, респ. съпоставими съществуващи закони на провинциите не са били отменени нито във Ваймарската република, нито след завземането на властта от нацистите. По този начин те са останали в сила и след 1918 г.
Подаргумент б):
(130)
След Втората световна война PrKAG продължава да е в сила като национално законодателство под Основния закон от 1949 г. (по-нататък „GG“), в съответствие със законите, които не му противоречат (член 123 GG), и чрез разпоредби, които позволяват на федералните провинции да приемат закони в определени области. Това показва ясно, че PrKAG е бил в сила в германските федерални провинции още преди влизането в сила на Договора за създаване на Европейската икономическа общност.
(131)
След създаването на Федерална република Германия през 1949 г. в някои западногермански провинции PrKAG се заменя постепенно от съответните закони за местните такси. Със замяната на PrKAG от тези закони на провинциите през 60-те и 70-те години на ХХ век схемата се прецизира и адаптира терминологично, при което същината на закона все пак се запазва. По-специално се запазва това, че върху субсидии от трети лица не могат да се калкулират лихви (30). Съгласно PrKAG олихвяването се извършва само за външния капитал. Съгласно законите на провинциите олихвяването се извършва върху собствения капитал; нито PrKAG, нито тези закони на провинциите обаче предвиждат включени в калкулацията лихви върху субсидии.
(132)
Ето защо Германия е на мнение, че днешните закони за местните такси на старите федерални провинции водят началото си от PrKAG. Според Германия в конкретния случай е особено важно да се разгледа KAG Nordrhein-Westfalen от 1969 г. (31), който е послужил като модел за KAG Brandenburg и е заменил PrKAG от 1906 г.; въпреки изискваната концептуална актуализация KAG Nordrhein-Westfalen съответства по съдържание на PrKAG (вж. съображение 128 от настоящото решение). Законите за местните такси на други федерални провинции (напр. Райнланд-Пфалц, Шлезвиг-Холщайн и Хесен) се основават на PrKAG и го заменят.
Подаргумент в):
(133)
Германия твърди, че с разделянето на Германия след Втората световна война KAG Brandenburg заема специално място. В годините след създаването на ГДР местното самоуправление със сферата му на влияние в Бранденбург и останалите източногермански провинции е отменено. Установяват се правила по смисъла на централизираното държавно управление. С местната конституция от 17 май 1990 г. (32) (приета от парламента на ГДР преди повторното обединение на 3 октомври 1990 г.) е възстановено местното самоуправление и е определено, че общините регламентират финансовото си управление на своя отговорност. За целта им е предоставено правото да събират възнаграждения и такси за комунални услуги.
(134)
KAG Brandenburg от 27 юни 1991 г. се основава на KAG Nordrhein-Westfalen и почти съвпада с него.
(135)
Въпреки междувременно различното развитие на правото в ГДР няма данни за различно третиране на законите за местните такси на източногерманските и западногерманските провинции. KAG Brandenburg продължава правната традиция на PrKAG и не попада в правната традиция на бившата ГДР. Няма и институционална приемственост между системата за пречистване на (отпадъчни) води на ГДР и настоящата система за пречистване на отпадъчни води на провинция Бранденбург. Местната конституция от 17 май 1990 г. постави основата за приемането на законите за местните такси в новите федерални провинции. Законите за местните такси на новите федерални провинции са свързани съдържателно със законите за местните такси на старите федерални провинции, които от своя страна водят началото си от PrKAG. Това е неизбежна последица от факта, че новите провинции на Федерална република Германия са се присъединили съгласно Основния закон (33). По-специално това става ясно от историческия произход на KAG Brandenburg. KAG Brandenburg попада в правната традиция на KAG Nordrhein-Westfalen и на PrKAG. Разделянето на Германия и прекъснатата вследствие на това правна традиция в източногерманските провинции не би могло да бъде недостатък с оглед на тълкуването на KAG Brandenburg.
(136)
KAG Brandenburg е в историческа приемственост с PrKAG.
(137)
Германия твърди също, че принципът на еквивалентност и принципът за възвръщаемост са важали още преди влизането в сила на Договора за ЕИО през 1958 г. Принципът на еквивалентност изисква дадена такса да не е в грубо несъответствие със стойността на заплащаната с нея обществена услуга. Това е компонент на заложения в Основния закон принцип на правовата държава. Принципът за възвръщаемостта следва непосредствено от PrKAG. Дори и ако този принцип не се спазва стриктно при всяко изчисляване на размера на таксите, то постъпленията от такси на дадена община не могат да надвишават значително нейните разходи.
Спазване на принципа на защита на оправданите правни очаквания и на общия принцип за равно третиране
(138)
Германия твърди също така, че възстановяване на елементите на помощ, в случай че Комисията разглежда изчислените от Propapier такси като оперативна помощ, би нарушило принципа на защита на оправданите правни очаквания и общия принцип за равно третиране.
(139)
Принципът на защита на оправданите правни очаквания гласи, че 1) институция на Съюза трябва да е породила у получателя основателни очаквания и 2) предпазлив и съобразителен икономически оператор не може да е в състояние да предвиди приемането на мярка, която може да засегне неговите интереси.
(140)
Тъй като схемата СП (одобрена с решението по дело N 644e/02) не се разглежда като държавна помощ, е възможно Propapier да е имало основателно очакване, че не е налице държавна помощ в полза на предприятието. По-рано не е имало съмнения относно съвместимостта на тази схема с правото на Съюза, защото досега подобни схеми не са били разследвани от Европейската комисия.
(141)
Възстановяване на несъдържащия се в таксите елемент на помощ в случай на класифициране като оперативна помощ от страна на Комисията би нарушило и принципа за равно третиране, съгласно който сходните положения трябва да се третират по еднакъв начин. Подобно възстановяване би дало предимство на конкурентите на Propapier.
4.3. МНЕНИЕ НА ГЕРМАНСКИТЕ СДРУЖЕНИЯ НА ОБЩИНИТЕ И НА СЪЮЗА НА ОБЩИНСКИТЕ ДРУЖЕСТВА (VKU)
(142)
Германските сдружения на общините и VKU приветстват мнението на Германия от 28 януари 2011 г., за което са сътрудничили. Те обръщат особено внимание на аргумента, че в Германия пречистването на отпадъчните води е неикономическа задача на общините. Общините поемат организацията и финансирането на тази дейност в рамките на задължението им за местно самоуправление в интерес на гражданите.
(143)
Германските сдружения на общините и VKU посочват, че член 6, параграф 2, изречение 5 от KAG Brandenburg, съгласно който таксите за ползването на пречиствателна станция за отпадъчни води трябва да възстановяват разходите, включените в калкулацията лихви и амортизациите, докато субсидиите не трябва да се вземат предвид при определянето на включените в калкулацията лихви за използвания собствен капитал, е в интерес на потребителите. Тъй като субсидиите от трети лица не представляват инвестиран от общините собствен капитал, потребителите не следва да заплащат на общините лихви върху тези субсидии.
5. ОЦЕНКА НА МЯРКАТА
(144)
Въпросните мерки могат да се класифицират като държавна помощ, ако са изпълнени следните предпоставки: i) мярката трябва да е финансирана от държавата или чрез използване на държавни ресурси, ii) в резултат от това трябва да е налице икономическо предимство за предприятието, iii) това предимство трябва да е избирателно, и iv) мярката трябва да нарушава или да заплашва да наруши конкуренцията и да може да засегне търговията между държавите членки. Държавна помощ е налице, ако са изпълнени всички условия на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(145)
Още в решението за откриване на процедурата е безспорно, че всички въпросни мерки включват използването на държавни ресурси и че могат да нарушат конкуренцията и търговията на вътрешния пазар.
(146)
С оглед на възраженията Комисията отбелязва, че следва да се прави разлика между 1) предполагаема държавна помощ в полза на Propapier чрез инфраструктури със специално предназначение (изграждането на пречиствателна станция за отпадъчни води и определени други инфраструктури в разширения участък на промишлената зона, в който се намира новият завод на Propapier) и 2) предполагаема помощ за Propapier под формата на намалени такси за пречистване на отпадъчни води.
5.1. ПРИ ФИНАНСИРАНИТЕ ОТ ПУБЛИЧНИ СРЕДСТВА ИНФРАСТРУКТУРНИ ПРОЕКТИ СТАВА ДУМА ЗА ОБЩА ИНФРАСТРУКТУРА ИЛИ ЗА ИНФРАСТРУКТУРА СЪС СПЕЦИАЛНО ПРЕДНАЗНАЧЕНИЕ ЗА PROPAPIER?
(147)
В миналото Комисията считаше, че публичната администрация може да извършва на нейна територия дейности по териториалното устройство. В този смисъл тя може да финансира инфраструктури, които са от полза за цялото население. Освен това Комисията е на мнение, че не е от значение по каква причина се създават тези инфраструктури, доколкото това е от полза за обществеността. Ако обаче подобни инфраструктури са от полза само за дадено частно предприятие, то следва да поеме финансирането им. Това произтича от факта, че при държавни помощи Комисията разследва конкретното въздействие на мярката, а не преследваните цели. Ето защо в случая Комисията е на мнение, че трябва да се разследва кои инфраструктури служат на обществеността (включително на Propapier) и кои са от полза единствено за Propapier. Защото само последните би трябвало да се финансират от Propapier (34).
(148)
Комисията отбелязва, че паркингът, улицата и каналът Oder-Spree се експлоатират от предприятия по смисъла на законодателството на Европейския съюз в областта на конкуренцията, защото ползването им е безплатно. Ето защо в случая не става въпрос за държавни помощи в полза на собственика и оператора на тези структури.
5.1.1. Паркинг
(149)
Жалбоподателят твърди, че разположението на паркинга е неблагоприятно и прекалено отдалечено, за да се използва за целите на друга градска промишленост и да доведе до това, градът да може да закрие паркоместа за товарни автомобили в своя център. В действителност Германия не е доказала обратното; самият факт обаче, че даден паркинг е в непосредствена близост до предприятие, не означава автоматично, че е предназначен за това предприятие или че е от полза предимно за него. Споменатата от жалбоподателя табела (вж. съображение 46), която указва паркоместа за товарни автомобили за електроцентралата, е от временен тип и се дължи на строителни работи в електроцентралата, които са приключили в края на март 2011 г. Комисията отбелязва, че паркингът е със свободен достъп и за него е налице табела на обществената улица, която не насочва към определено предприятие. Дали паркингът предлага зони за почивка, не е от значение за класифицирането му като обща инфраструктура.
(150)
Германия представи достатъчни доказателства за това, че паркингът не е бил построен специално за Propapier, а е бил част от планираната обща икономическа концепция за промишлената зона. Също така Propapier разполага със собствени паркоместа за 27 товарни и 213 леки автомобила. Планират се и допълнителни паркоместа за 120 леки автомобила (разрешението за строеж вече е издадено). Още към момента на приемане на решението за откриване на процедурата Германия потвърди, че фирмените паркоместа на Propapier са достатъчни за паркиране на автомобилите на неговите служители, доставчици и посетители.
(151)
Въз основа на горните съображения Комисията потвърждава предварителното си становище от решението за откриване на процедурата, че паркингът не е със специално предназначение за Propapier и не включва държавна помощ.
5.1.2. Улица
(152)
При улицата става дума за обществена улица. Тя е част от общата концепция за развитие на промишлената зона, която е била планирана още през 1993 г., много преди Propapier да реши да се установи там. Противно на информацията на жалбоподателя улицата не свършва няколко метра зад завода за хартия на Propapier, а свързва актуалната промишлена зона на канала Oder-Spree и нейните разширения на север с национален път B 112. Последният участък е бил завършен през 2013 г. Новата улица може да е от полза и за други предприятия, защото предлага нови възможности за разширяване на промишлената зона ArcelorMittal и други индустриални зони. Улицата може да съкрати времето на промишлеността и търговията за пътуване до Франкфурт (Одер) и предлага на предприятията във Франкфурт по-добър достъп до вътрешното пристанище на Eisenhüttenstadt.
(153)
Ето защо Комисията потвърждава предварителното си становище от решението за откриване на процедурата, че улицата не е със специално предназначение за Propapier и не включва държавна помощ.
5.1.3. Разширяване/удълбочаване на канала Oder-Spree
(154)
В своята жалба жалбоподателят твърди, че инфраструктурните мерки в рамките на разширяването и увеличаването на дълбочината на канала Oder-Spree са били предназначени единствено за Propapier и включват държавна помощ в полза на Propapier. През 2008 г. Eisenhüttenstadt разшири промишлената зона на канала Oder-Spree, за да привлече предприятия. От 2003 г. насам по цялата дължина на канала (който е част от трансевропейските мрежи (ТЕМ) се строят шлюзове. Няма данни обаче за причинно-следствена връзка между тези инфраструктурни мерки и установяването на Propapier или за предоставянето на избирателно предимство в полза на Propapier в рамките на тези мерки; също така Комисията е съгласна с Германия, че разширяването/увеличаването на дълбочината на канала Oder-Spree е част от необходимите редовни мерки по поддръжката на канала.
(155)
Ето защо Комисията потвърждава предварителното си становище от решението за откриване на процедурата, че разширяването/увеличаването на дълбочината на канала Oder-Spree не представлява избирателно предимство в полза на Propapier и не включва държавна помощ.
5.1.4. Пречиствателна станция за отпадъчни води
(156)
Комисията отбелязва, че капацитетът на съществуващата инфраструктура за пречистване на отпадъчни води извън разширената промишлена зона на канала Oder-Spree е ограничен. Остатъчният капацитет на съществуващата пречиствателна станция за отпадъчни води в Eisenhüttenstadt би могъл да покрие потребностите само на още един малък инвеститор, но не би бил достатъчен в случай на установяване на един по-голям или няколко по-малки нови инвеститори в промишлената зона.
(157)
Също така Комисията отбелязва, че пречиствателната станция на TAZV не е изградена единствено за Propapier. Строителството е било планирано за други потенциални инвеститори още през периода 2004-2006 г., много преди установяването на Propapier. Германия представи доказателства за това, че пречиствателната станция за отпадъчни води вече е била планирана в рамките на икономическото развитие на промишлената зона на канала Oder-Spree. Също така Германия представи доказателства за няколко рекламни кампании за привличане на инвеститори в разширения участък на промишлената зона на канала Oder-Spree, които обаче са протичали безуспешно досега, защото регионалните власти все още не са успели да привлекат допълнителни инвеститори (освен Propapier, EnBW и 5N PV).
(158)
Въпреки че пречиствателната станция за отпадъчни води - с нейното първо стъпало за анаеробно пречистване - е така оформена технически, че да може да обработва силно замърсени индустриални отпадъчни води, като тези при производителите на хартия за велпапе от отпадъчна хартия, такова първо стъпало за анаеробно пречистване би било от интерес и за други потребители, които произвеждат силно замърсени с органични вещества индустриални отпадъчни води, като предприятията от хранително-вкусовата промишленост. Освен това пречиствателните станции с първо стъпало за анаеробно пречистване на силно замърсени с органични вещества индустриални води предлагат и многобройни икономически и екологични предимства.
(159)
Дори и ако пречиствателната станция на TAZV с нейния сегашен капацитет покрива основно потребностите на Propapier, тя се използва - при същите условия - и от двете други предприятия, установили се в зоната. Модулната ѝ конструкция позволява разширяване с цел третиране на отпадъчни води и от други потребители. Дори и без модулно разширяване понастоящем е налице резервен капацитет от около [20-40] %, който може да се използва за отпадъчни води от други предприятия, при което актуалният общ капацитет би могъл да бъде увеличен двойно (вж. съображения от 80 до 84). Пречиствателната станция за отпадъчни води е отворена за всички потребители недискриминационно (новите инвеститори, които се установяват в промишлената зона, подлежат на задължение за свързване и ползване на услугата) и съоръжението може да третира отпадъчни води и от предприятия, които не са част от хартиената индустрия.
(160)
Според Комисията фактът, че понастоящем пречиствателната станция на TAZV се използва предимно (средно на [ 70] % и максимум до [ 70] %) от Propapier, не означава непременно, че тук става дума за инфраструктура със специално предназначение, тъй като във време на ограничени публични бюджетни средства модулната конструкция на съоръжението е целесъобразна от икономическа гледна точка. Противно на твърдението на жалбоподателя разходите, необходими за удвояването на капацитета на пречиствателната станция на TAZV, които са оценени от Германия на по-малко от 50 % от разходите за първоначалната инвестиция, показват, че модулната конструкция на съоръжението позволява икономии от мащаба.
(161)
Фактът, че регионалната помощ за изграждане на пречиствателната станция е била предоставена, при условие че в разширения участък на промишлената зона се установи основен инвеститор (в случая Propapier), се разглежда от Комисията като добро публично управление на ограничените ресурси, защото нито е целесъобразно да се започне изграждане на голяма обществена инфраструктура, преди да се осигури ползването ѝ, нито тя да се оразмери прекомерно.
(162)
Аргументът, че заводите за хартия по правило разполагат със собствени пречиствателни станции за отпадъчни води, може да бъде опроверган с представените от Германия данни. Дори и ако някои предприятия в хартиената индустрия, както и в други индустриални отрасли, разполагат със собствени съоръжения за (предварително) пречистване на отпадъчни води, това обстоятелство само по себе си все още не показва, че в случаите, в които индустриални потребители използват публична пречиствателна станция за отпадъчни води, държавата предоставя на потребителите предимство, защото с времето потребителите възстановяват разходите чрез заплащаните от тях такси.
(163)
Следователно Комисията стига до заключението, че при пречиствателната станция за отпадъчни води става дума за обща инфраструктура и че с това субсидията за пречиствателната станция на TAZV не представлява инвестиционна помощ за Propapier. За разлика от паркинга, улицата и канала Oder-Spree експлоатацията на пречиствателната станция за отпадъчни води представлява икономическа дейност, защото нейният оператор предлага услугата (пречистване на отпадъчни води) на пазара срещу заплащане. Комисията обаче отбеляза, че евентуално предоставена на TAZV помощ във всички случаи би представлявала съществуваща помощ (съображения от 51 до 57 от решението за откриване на процедурата). Следователно разследването на евентуалните помощи в полза на TAZV не трябва да продължава в настоящото решение.
(164)
В заключение становището на Комисията е, че финансираните с държавни ресурси инфраструктурни проекти в разширения участък на промишлената зона, в който попада заводът на Propapier, не са предназначени единствено за завода за хартия и следователно не се класифицират като инфраструктура със специално предназначение и като държавна помощ в полза на Propapier. Това означава, че тези подпомогнати инвестиции не формират единичен инвестиционен проект по смисъла на точка 60 от Насоките за регионална помощ с регионалната инвестиционна помощ за завода за хартия на Propapier, одобрена от Комисията в окончателното ѝ решение по делото SA.23827 (2013/C) (вж. бележка под линия 4). Следователно оценката на инвестиционната помощ за Propapier, която е предмет на посоченото решение, остава незасегната от настоящото решение.
5.2. СЛЕДВА ЛИ НАМАЛЕНИТЕ ТАКСИ ЗА ПОЛЗВАНЕ НА ПРЕЧИСТВАТЕЛНАТА СТАНЦИЯ ЗА ОТПАДЪЧНИ ВОДИ ДА СЕ РАЗГЛЕЖДАТ КАТО ДЪРЖАВНА ПОМОЩ?
(165)
По отношение на аргумента на Германия, че при дадена мярка, която е била предоставена на оператора в рамките на схема, некласифицирана от Комисията като помощ, не може да бъде предоставена „помощ“ на потребителя на конкретната инфраструктура, Комисията желае отново да обърне внимание, че в решението относно схемата за помощ N 644e/02 няма твърдения за това дали събираните за ползването на инфраструктурата такси при определени обстоятелства представляват помощ в полза на потребителя на инфраструктурата. Комисията поддържа заключението си от решението за откриване на процедурата, че не е била информирана за схема на таксуване, която ще бъде в сила за предоставените в рамките на нотифицираната схема субсидии; следователно решението за одобряване на схемата не може да се разглежда като одобрение за имплицитно допустими помощи, чието правно основание би бил законът за местните такси.
(166)
Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държави членки, е несъвместима с вътрешния пазар.
(167)
Наличието на държавна помощ трябва да се установи независимо от това 1) дали Рамковата директива на ЕС за водите и разпоредбите на германското законодателство за прилагането ѝ изискват пълна възвръщаемост на разходите за предоставянето на услугите по пречистване на отпадъчните води и 2) дали таксите са в съответствие с разпоредбите на това законодателство. С други думи мерки, които са в съответствие както с Рамковата директива на ЕС за водите, така и с действащите разпоредби на германското законодателство, могат все пак да представляват държавни помощи, ако са изпълнени всички условия на член 107, параграф 1 от ДФЕС (вж. съображение 144).
Държавни ресурси и възможност за приписване на държавата
(168)
Таксите, които следва да се заплащат за ползването на пречиствателната станция за отпадъчни води, се определят и събират от общината в съответствие с член 6 от Закона за местните такси на провинция Бранденбург. Ако таксите се определят така, че да са по-ниски от тези, които би събирал частен инвеститор, за общината това означава загуба на приходи.
(169)
Следователно мярката по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС се предоставя от държавата или от държавни ресурси, защото приходите на общината биха намалели при предоставеното на Propapier предимство.
(170)
Ако таксите се определят така, че от това да произтича предимство за дадено предприятие, това би се приписало и на държавата, защото това определяне на таксите се дължи на публичен орган - град Eisenhüttenstadt.
Икономическо предимство
(171)
Както се посочва в решението за откриване на процедурата (35), Комисията трябваше да разследва дали заплащаните от Propapier такси за пречистване на отпадъчни води са били определени така, че да предоставят на Propapier (избирателно) икономическо предимство.
(172)
Съгласно установената съдебна практика на Съда концепцията за „предимство“ включва не само положителни предимства като самите субсидии, а и държавни мерки, които под различни форми облекчават разходите, които обикновено се включват в бюджета на предприятието и които поради това, без да са субсидии в прекия смисъл на думата, са подобни по характер и имат същото въздействие (36).
(173)
Ако това се приложи за конкретния случай, възниква въпросът, дали заплащаните от Propapier такси за пречистване на отпадъчни води са по-ниски от разходите, които биха натоварили бюджета на сравнимо предприятие при нормални пазарни условия, т. е. дали размерът на таксите е в съответствие с принципа на оператор в условията на пазарна икономика. Според Комисията са налице две възможности да се провери това:
-
Сравняване на заплащаната от Propapier цена с референтна цена, която е обичайна за пречистването на отпадъчните води в конкретната държава членка.
-
Предварителен анализ на рентабилността, който показва, че частен доставчик би събирал такси в същия размер.
Референтни цени
(174)
С оглед на описаната от Германия организация на пазара (вж. съображения 112-113) и като се има предвид фактът, че (дори частни) оператори не могат да определят свободно цените за предоставяните от тях услуги, защото тези цени са законово предписани (от KAG Brandenburg), Комисията е на мнение, че не е възможно да бъдат определени референтни цени, които би изисквал частен оператор при нормални пазарни условия.
(175)
Комисията отбелязва също така, че Германия е представила информация за цените, които заплащат други предприятия от бранша, в който работи и Propapier. Въпреки че Германия твърди, че представените референтни цени са средни цени, които отразяват пълните разходи, няма данни за това дали тези такси включват държавни помощи. Съмнението на Комисията в полезността на тези данни като основа за сравнение не можаха да бъдат разсеяни. Това се дължи преди всичко на факта, че по мнение на Комисията тези цени при определени обстоятелства отразяват различни реални разходи и не е сигурно дали включват държавни помощи.
Предварителен анализ на рентабилността
(176)
С оглед на липсата на надеждни пазарни референтни стойности Комисията е на мнение, че въз основа на друг общоприет стандартен метод за оценка може да се определи дали дадена сделка е осъществена при пазарни условия. Комисията е на мнение, че при инфраструктури, които са отворени за всички потребители и не са със специално предназначение за определен потребител, принципът на инвеститор/оператор в условията на пазарна икономика може да се разглежда като спазен, когато потребителите на инфраструктурата постепенно допринасят от ex ante гледна точка за рентабилността на нейния оператор (37).
(177)
Такъв е случаят, когато споразумението на оператора с отделните потребители позволява на оператора да покрива всички разходи, произтичащи от споразумението, с разумен марж на печалба въз основа на стабилни средносрочни перспективи (38).
(178)
В допълнение при този анализ трябва да бъдат отчетени всички приходи и всички очаквани допълнителни разходи, които ще възникнат за оператора във връзка с дейностите на съответния потребител (39).
(179)
Тези допълнителни разходи обхващат всички категории разходи и инвестиции, като например допълнителни разходи за персонал, оборудване и инвестиции, които възникват поради присъствието на потребителя (40). От друга страна, разходите, които операторът следва да понесе във всички случаи, независимо от споразумението с потребителя, не трябва да бъдат вземани предвид.
(180)
С оглед на тези фактори Комисията е на мнение, че принципът на инвеститор/оператор в условията на пазарна икономика е изпълнен, т.е. че намалената такса не предоставя предимство на Propapier по следните причини:
а)
Пречиствателната станция е отворена за всички потребители и не е със специално предназначение за Propapier.
б)
Заплащаната от Propapier такса включва разходите за експлоатация, възстановяване, поддръжка, персонал и финансово управление, включените в калкулацията амортизации, както и включените в калкулацията лихви върху 20 % от инвестирания в пречиствателната станция за отпадъчни води собствен капитал. Следователно таксата възстановява всички допълнителни разходи, възникнали за оператора на пречиствателната станция за отпадъчни води във връзка с дейността на Propapier.
(181)
С оглед на разумния марж на печалба, който, наред с допълнителните разходи, трябва да бъде покриван от таксите, следва да се отбележи, че в този случай таксите покриват не само допълнителния капитал, но и включените в калкулацията лихви върху 20 % от инвестирания собствен капитал. Дори и ако това не е определено изрично като разумна печалба съгласно дефинирания по-горе подход за изчисление на допълнителните разходи, то все пак представлява допълнителен приход за оператора, какъвто би бил и случаят при разумна печалба.
(182)
Тъй като таксите не предоставят предимство на Propapier и следователно не представляват държавна помощ, не се наложи Комисията да разследва дали те представляват съществуваща помощ (вж. съображения от 123 до 137) или оперативна помощ (вж. съображение 26), или дали подобна оперативна помощ би била съвместима с вътрешния пазар. С оглед на тази констатация Комисията може да остави отворен и въпроса, дали възстановяването на таксите (в случай на класифициране като оперативна помощ) би нарушило принципа на защита на оправданите правни очаквания и общия принцип за равно третиране.
6. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(183)
Следователно Комисията стига до заключението, че нито изграждането на пречиствателната станция на TAZV, строителството на паркинга, новата улица, нито разширяването/увеличаването на дълбочината на канала Oder-Spree представлява инфраструктурна мярка със специално предназначение.
(184)
Комисията заключава също така, че събираните за пречистването на отпадъчните води такси не представляват държавна помощ. Принципът на инвеститор/оператор в условията на пазарна икономика е спазен и следователно на Propapier PM2 GmbH не се предоставя икономическо предимство,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
При реализираните от Германия инфраструктурни мерки не става дума за инфраструктура със специално предназначение за Propapier PM2 GmbH. Таксите, които TAZV събира от Propapier за ползването на пречиствателната станция за отпадъчни води, не включват държавна помощ. Следователно инфраструктурните мерки и правилата за определяне на таксите не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Федерална република Германия.
Съставено в Брюксел на 1 октомври 2014 година.
KOMISJONI OTSUS (EL) 2015/508,
1. oktoober 2014,
Saksamaa väidetava taristuabi kohta ettevõtjale Propapier PM2 GmbH - Riigiabi SA.36147 (C 30/10) (ex NN 45/10; ex CP 327/08)
(teatavaks tehtud numbri C(2014) 6847 all)
(Ainult saksakeelne tekst on autentne)
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,
võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,
võttes arvesse nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad ELi toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (1),
olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt nimetatud sätetele (2) ja võttes neid märkusi arvesse
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
(1)
29. oktoobri 2008. aasta kirjaga esitas Smurfit Kappa Group (edaspidi „Smurfit Kappa” või „kaebuse esitaja”) komisjonile kaebuse, mille kohaselt on Propapier PM2 GmbH saanud taristuabi. Kaebus registreeriti numbriga CP 327/08 ja kanti (numbri NN 45/10 all) ebaseadusliku abi registrisse.
(2)
27. oktoobri 2010. aasta kirjas teatas komisjon Saksamaale, et on seoses väidetava abiga otsustanud algatada menetluse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 2.
(3)
Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas (3). Komisjon palus kõikidel huvitatud isikutel esitada väidetava abi kohta oma märkused.
(4)
Saksamaa esitas oma märkused 28. jaanuari 2011. aasta kirjaga (märkuste mittekonfidentsiaalne versioon saabus 31. jaanuaril 2011). Lisaks sai komisjon märkusi järgmistelt huvitatud isikutelt: 11. veebruaril 2011 Saksamaa linnade ühenduse (Deutscher Städtetag), Saksamaa maakondade ühenduse (Deutscher Landkreistag), Saksamaa linnade ja valdade liidu (Deutscher Städte- und Gemeindebund) ning kommunaalettevõtjate liidu (Verband kommunaler Unternehmen (VKU)) ühised märkused ning 14. veebruaril 2011 kaebuse esitaja märkused (märkuste mittekonfidentsiaalne versioon saabus 1. märtsil 2011). Komisjon edastas need märkused Saksamaa ametiasutustele, et anda neile võimalus arvamuse avaldamiseks; 13. aprillil 2011 sai komisjon Saksamaa asjaomased märkused (mittekonfidentsiaalse versiooni 26. aprillil 2011).
(5)
17. jaanuaril 2013 toimus komisjoni talituste ja Saksamaa esindajate kohtumine. 25. veebruaril 2013 edastas Saksamaa lisateabe. 26. aprilli 2013. aasta kirjas palusid komisjoni talitused edasist teavet, mida Saksamaa andis 14. mai 2013. aasta kirjaga.
(6)
23. mai 2013. aasta e-kirjas küsis komisjon lisateavet, mille Saksamaa edastas 24. mai 2013. aasta, 27. mai 2013. aasta ja 28. mai 2013. aasta e-kirjadega.
(7)
Pärast 6. juunil 2013 toimunud komisjoni talituste, Saksamaa, abi saanud ettevõtja esindajate ja ekspertide kohtumist teatas Saksamaa võimalike lisadokumentide esitamisest. Vastuseks 15. oktoobri 2013. aasta uuele teabenõudele edastas Saksamaa 4. novembri 2013. aasta, 13. detsembri 2013. aasta, 18. detsembri 2013. aasta, 6. jaanuari 2014. aasta ja 24. aprilli 2014. aasta e-kirjadega ulatuslikud lisamärkused.
2. MEETMETE KIRJELDUS
(8)
Propapier PM2 GmbH (edaspidi „Propapier”) kuulub kontserni Progroup AG (edaspidi „Progroup”). Progroup toodab ja müüb oma tütarettevõtjate kaudu lainepaberit ja -pappi. Kaebuse esitaja Smurfit Kappa on üks suurimatest paberitootjatest Euroopa Liidus.
(9)
2. aprillil 2008 kiitis komisjon heaks (4) regionaalabi andmise Propapierile lainepaberitehase ja selle juurde kuuluva elektrijaama ehitamiseks olemasoleva tööstuspiirkonna äsja kasutuselevõetud laiendusalal Oderi-Spree kanali ääres Eisenhüttenstadtis Brandenburgi liidumaal - sellele piirkonnale võis sel ajal vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile a anda regionaalabi.
(10)
Kaebuse esitaja oli seisukohal, et teatavad riigi vahenditest rahastatud taristuprojektid tööstuspiirkonna laiendusalal, kus Propapieri uus tehas paikneb, on ette nähtud eranditult paberivabriku jaoks ja tuleb seetõttu liigitada sihtotstarbeliseks taristuks ja Propapierile antud riigiabiks.
(11)
Kaebuse esitaja loetles sellega seoses järgmised taristuprojektid (vt punkt 2.1): reoveepuhastusjaama ehitamine, parkla ja uue ühendustee rajamine ning Oderi-Spree kanali laiendamine ja süvendamine.
(12)
Lisaks väitis kaebuse esitaja, et reoveepuhastusjaama kasutamise eest kehtestatud tasud on liiga väikesed, mis on Propapierile kasulik (vt punkt 2.2).
2.1. ABI REOVEEPUHASTUSJAAMA JA MUU TARISTU EHITAMISEKS
(13)
2008. aasta juulis andis Brandenburgi liidumaa piirkonna majandusstruktuuride parandamise ühiskava raames (edaspidi „ühiskava”) (5) munitsipaaltaristu arendamise programmi vahenditest otsetoetust 33 808 200 eurot (6) uue reoveepuhastusjaama ehitamiseks tööstuspiirkonna laiendusalal Oderi-Spree kanali ääres Eisenhüttenstadtis. Sellega seoses tuleb märkida, et reoveepuhastusjaamade ehitamise või laiendamise rahastamist ühiskava raames käsitleti seoses riigiabiga N 644e/02, (7) mille puhul komisjon tegi 2003. aastal programmitöö perioodi 2004-2006 suhtes kindlaks, et selle kava raames eraldatud toetus ei kujuta endast reoveepuhastusjaama omanikule ja käitajale antud riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
(14)
Komisjon oli nimetatud 2003. aasta otsuses seisukohal, et ühiskava aastatel 2004-2006 kehtinud versiooni raames antud toetusi tuleb käsitleda riigi vahendite sisemise ülekandmisena ning need ei kujuta endast omanikele ja käitajatele antud riigiabi, sest abisaajad ei ole ettevõtjad ja teenuse puhul on tegemist klassikalise avalike teenuste osutamise ülesandega, mis on kohalike omavalitsuste kohustus. Ühiskava eeskirjade kohaselt peab abisaaja olema alati kohaliku omavalitsuse järelevalvele alluv kohalik asutus või sihtotstarbeline ühing. Abi andmine on võimalik ainult juhul, kui meetmest abi saaja - st reoveepuhastusjaama - ja jaama kasutaja vahel puuduvad õiguslikud, isiklikud ja majanduslikud seosed.
(15)
Toetuse suurus oli 80 % rahastamiskõlblikest kogukuludest, mis moodustasid 42 260 340 eurot. Toetuse saaja on Trinkwasser- und Abwasserzweckverband Oderaue Eisenhüttenstadt (edaspidi „TAZV”), mis on kohalikule omavalitsusele kuuluv avalik-õiguslik sihtotstarbeline ühing, mille ülesanne on joogiveega varustamine ja reovee puhastamine. TAZV on ühtlasi reoveepuhastusjaama omanik ja käitaja. Tema kandis ülejäänud 20 % avaliku sektori investeeringu kogukuludest.
(16)
Abi anti tingimusel, et 15. augustiks 2008 on tõendatult täidetud õiguslikud ja finantstingimused põhiinvestori (siinsel juhul Propapieri) tegutsema asumiseks. Puhastusjaama ehitamist alustati 2008. aasta oktoobris ja see anti käiku 2010. aasta märtsis.
(17)
Kaebuse esitaja on seisukohal, et TAZVi puhastusjaam kujutab endast sihtotstarbelist taristut, kuna reoveepuhastusjaama võimsust kasutab peaaegu kogu ulatuses Propapier. Kaebuse esitaja väidab, et puhastusjaam kavandati algusest peale Propapieri reoveepuhastusjaamana ja see on piirkonnas paberivabriku rajamise vältimatu eeltingimus (sest paberi tootmiseks on vaja suures koguses vett).
(18)
Kaebuse esitaja arvates on ka teiste taristuprojektide puhul - parkla ehitamine Propapieri tehase territooriumi kõrvale, uue tee rajamine tööstuspiirkonna ühendamiseks kiirteega B 112 ning Oderi-Spree kanali laiendamine ja süvendamine - tegemist sihtotstarbeliselt Propapierile ette nähtud taristumeetmetega. Menetluse algatamise otsuses jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et need ei kujuta endast Propapierile antud valikulist eelist ja seega ei saa neid vaadelda ka sihtotstarbelise taristuna. Komisjon palus sellele vaatamata esitada kolmandatel isikutel kõnealuste meetmete kohta oma märkused.
2.2. REOVEEPUHASTUSJAAMA KASUTAMISE EEST MAKSTAVAD VÄHENDATUD TASUD
(19)
Reoveepuhastusjaamaga seotud kaebuses tõstatatud järgmine küsimus seisneb selles, et Propapier maksab selle kasutamise eest tasu 0,95 eurot kuupmeetrilt, mis on madalam kui tasu, mida erainvestor sedalaadi teenuse eest küsiks.
(20)
Kasutustasude suurus tuleneb sellekohasest õigusaktist, Brandenburgi liidumaa kohalike maksude seadusest (8) (edaspidi „KAG Brandenburg”). KAG Brandenburgi paragrahvi 6 kohaselt tuleb tasu arvestada nii, et kõik asjaomase reoveepuhastusjaama mõistlikud kulud (ehitus-, korrashoiu-, hooldus-, käitus-, personali- ja maksuhalduskulud), arvestuslik intressimäär ja arvestuslik amortisatsioon oleksid kaetud, kuid mitte ületatud. Toetusi, mida kohalik omavalitsus saab teistest riiklikest allikatest (antud juhul 33,8 miljoni euro suurune toetus ühiskava raames), ei võeta investeeritud omakapitali arvestusliku intressimäära arvutamisel siiski arvesse (9). Kaebuse esitaja on seisukohal, et abisaaja TAZV annab toetused, mida ta ühiskava raames sai, reovee puhastamise vähendatud tasude kujul reoveepuhastusjaama kasutajatele edasi.
3. MENETLUSE ALGATAMISE ALUSED (10)
(21)
Kõnealused meetmed tuleb liigitada riigiabiks, kui on täidetud järgmised tingimused: i) meedet rahastatakse liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest; ii) see annab ettevõtjale majandusliku eelise; iii) see eelis on valikuline ja iv) meede kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ja kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. Riigiabiga on tegemist juhul, kui Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tingimused on kumulatiivselt täidetud.
(22)
Menetluse algatamise otsuses ei seata kahtluse alla, et kõik meetmed hõlmavad riigi ressursside kasutamist ja et need võivad kahjustada konkurentsi siseturul.
(23)
Komisjon märkis seoses kaebuses tõstatatud küsimustega, et tuleb eristada 1) TAZVile reoveepuhastusjaama ehitamiseks antud väidetavat riigiabi ja 2) Propapierile reovee puhastamise vähendatud tasudena antud väidetavat abi.
(24)
Lisaks uuritakse menetluse algatamise otsuses, kas ettevõtjale Propapier antakse
i)
reoveepuhastusjaama ehitamise
ning teiste taristuprojektidega tööstuspiirkonna laiendusalal, kus paikneb Propapieri uue tehase territoorium, täpsemalt
ii)
uue parkla,
iii)
uue tee rajamise ja
iv)
Oderi-Spree kanali laiendamise ja süvendamisega
valikuline eelis või on selle puhul tegemist sihtotstarbeliselt Propapierile ette nähtud taristuga (11). Kuna artikli 107 lõike 1 kohaselt võib meetme liigitada riigiabiks üksnes juhul, kui see on valikuline (st kui sellega koheldakse erinevalt ettevõtjaid, kes on asjaomase meetme eesmärgi mõttes õiguslikult ja faktiliselt võrreldavas olukorras), pidi komisjon uurima, kas Propapierile anti meetmete kaudu valikuline eelis.
(25)
Komisjon on investeeringuteks ettenähtud regionaalabi andmise Propapierile juba heaks kiitnud. Kuna teiste taristuprojektide puhul rakendatakse meetmeid piirkonnas, millele võib Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt anda regionaalabi, ja need meetmed on regionaalabiga toetatava investeerimisprojektiga tihedalt seotud või selle jaoks sihtotstarbeliselt ette nähtud, oli komisjon esialgu seisukohal, et kui meetmed osutuvad valikuliselt Propapierile kasulikuks, moodustavad nad osa Propapieri investeerimisprojektist, nii et need peaksid vastama aastate 2007-2013 regionaalabi suuniste (12) (edaspidi „regionaalabi suunised”) nõuetele. Komisjon väljendas kahtlust sihtotstarbelise taristu kujul antud investeerimistoetuste kokkusobivuse suhtes, eelkõige abi ülemmäära ja ergutavat mõju silmas pidades.
(26)
Regionaalabi suuniste kohaselt võib investeerimistoetust saanud ettevõtjatele anda lisaks ka tegevusabi. Tegevusabi kokkusobivust siseturuga tuleb uurida siiski investeerimistoetuse kokkusobivusest eraldi, nimelt regionaalabi suuniste punkti 5 kriteeriumide alusel. Komisjon jõudis menetluse algatamise otsuses järeldusele, et kui Propapierile oleks antud reovee puhastamise vähendatud tasudena tegevusabi, mis ei vasta turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttele, tuleks see tegevusabi tunnistada regionaalabi suuniste ja komisjoni asjaomase tegevusabi heakskiitmise tavaga kokkusobimatuks. Abisaaja asukoht on küll piirkonnas, millele võib anda tegevusabi (piirkond, millele võib anda abi vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile a), kuid täitmata on muud olulised tingimused tegevusabi siseturuga kokkusobivuse kohta. Seega puuduvad tõendid selle kohta, et tegevusabi oleks tulenevalt oma liigist või regionaalarengu toetamist silmas pidades põhjendatud või et selle suurus oleks õiges suhtes halvemusega, millest tuleb üle saada. Lisaks ei ole tegevusabi ajutine ega vähene aja jooksul. Komisjon väljendas seetõttu kahtlust vähendatud tasudena antava tegevusabi põhimõttelise kokkusobivuse suhtes siseturuga.
3.1. TOETUSED AVALIKU SEKTORI TOETATAVATELE TARISTUPROJEKTIDELE, SEALHULGAS REOVEEPUHASTUSJAAMALE
3.1.1. Parkla, Oderi-Spree kanali laiendamine ja süvendamine, uus tee
(27)
Esialgse uurimise käigus tehti kindlaks, et parkla mahutavus ei kattu kaebuse esitaja kirjeldusega ja et parkla ei asu Propapieri tehase territooriumi vahetus läheduses. Lisaks selgitati välja, et parkimiskohad on üldkasutatavad ja neid ei kasuta üksnes Oderi-Spree kanali äärses tööstuspiirkonnas, vaid ka mujal linnas asuvad ettevõtjad, ning et sealsete parkimiskohtade arv võimaldab kohalikul omavalitsusel ilmselt linnasisesed veokite parkimiskohad sulgeda. Peale selle ehitab Propapier enda parkimiskohad, mida saavad kasutada ka veokid. Komisjon jõudis seetõttu seisukohale, et parkla ehitamisega ei teki Propapieril tõenäoliselt valikulist eelist.
(28)
Seoses tööstuspiirkonna ja kiirtee B 112 vahelise uue ühendusteega tegi komisjon kindlaks, et tee ehitamise tagajärjel väheneb Eisenhüttenstadti kesklinnas liikluskoormus ja õhusaaste, sest veokitel on võimalik tööstuspiirkonda sõites kesklinna vältida ja sõiduaeg järgmise piirkondliku keskuseni väheneb. Komisjon jõudis seetõttu seisukohale, et uue tee ehitamisega ei teki Propapieril tõenäoliselt valikulist eelist.
(29)
Oderi-Spree kanali laiendamis- ja süvendamistööde puhul tegi komisjon kindlaks, et neid ei võeta ette Propapierile valikulise eelise loomiseks, vaid need on osa veeteede vajalikust korralisest hooldusest. Komisjon jõudis seetõttu seisukohale, et Oderi-Spree kanali laiendamise ja süvendamisega ei teki Propapieril tõenäoliselt valikulist eelist.
(30)
Sel ajal ei olnud komisjonil siiski võimalik jätta täielikult kõrvale võimalus, et need taristumeetmed toovad Propapierile suuremat kasu kui teistele ettevõtjatele.
(31)
Seetõttu palus komisjon esitada kolmandatel isikutel märkusi, enne kui ta kujundab lõpliku arvamuse riigiabi olemasolu kohta seoses kõnealuste meetmetega. Ühtlasi palus komisjon, et Saksamaa edastaks ametliku uurimismenetluse käigus lisateavet parkla ja uue tee ehitamise ning Oderi-Spree kanali laiendamise ja süvendamise kohta.
3.1.2. Toetus reoveepuhastusjaama ehitamiseks
(32)
Menetluse algatamise otsuses jõudis komisjon järeldusele, et kui abikava N 644e/02 peaks nüüdseks siseturu arengu tulemusena käsitlema abina, tuleks seda pidada TAZVi olemasolevaks abiks.
(33)
Komisjon väljendas siiski kahtlust, kas reoveepuhastusjaam kujutab endast sihtotstarbelist taristut. Sellega seoses tehti kindlaks, et lisaks Propapierile on puhastusjaamal ainult kaks teist kasutajat: Kanada fotoelektriliste seadmete tarnija 5N PV ja energiavarustusettevõtja EnBW. Peale selle ei olnud teada, millist osa reoveepuhastusjaama võimsusest need mõlemad kliendid tegelikult kasutavad. Uurimise sellel etapil ei olnud komisjonil olemasoleva teabe alusel võimalik hinnata, kas uue reoveepuhastusjaama ehitamine oli pelgalt neid kahte ettevõtjat silmas pidades vajalik. Lisaks osales üks nendest kahest teisest kasutajast, nimelt EnBW käitatav elektrijaam, otseselt Propapieri projektis, sest elektrijaam tarnib paberitehase tootmisprotsessi tarbeks elektrit (13).
(34)
Kui Propapier kasutab tõepoolest 90 % reovee puhastusvõimsusest, nagu kaebuse esitaja väidab, tekib komisjonil küsimus, kas see asjaolu iseenesest ei ole juba piisav tõend selle kohta, et puhastusjaam on ette nähtud eranditult või vähemalt eelisjärjekorras Propapierile kasutamiseks (ja seega mõeldud sihtotstarbeliselt Propapierile). Järelikult tuli põhjalikumalt uurida Saksamaa väidet, et reoveepuhastusjaama võtavad tulevikus kasutusele ka teised kasutajad.
(35)
Peale selle märgiti, et arvesse tuleks võtta suurimat arvu investoreid, kellel on võimalik Oderi-Spree kanali äärses tööstuspiirkonnas tegutsema asuda, ja seda, millist puhastusjaama võimsust nad keskmiselt kasutaksid. Sellega seoses paluti Saksamaal esitada üksikasjalikum teave tööstuspiirkonna arendamise üldkava ja reoveepuhastusjaama ülejääva võimsuse kohta, mida saaks võimalikele kasutajatele eraldada. Veel pidi Saksamaa esitama lisateabe reoveepuhastusjaama moodulipõhise ehituse tehnilise teostatavuse kohta (14).
(36)
Nagu juba selgitatud, oli komisjon esialgu seisukohal, et taristuprojektide meetmed, kui need peaksid osutuma valikuliseks, moodustavad osa Propapieri investeerimisprojektist, nii et need peaksid vastama regionaalabi suuniste ja eelkõige abi ülemmäära ja ergutavat mõju puudutavatele nõuetele.
3.2. REOVEEPUHASTUSJAAMA KASUTAMISE EEST MAKSTAVAD VÄHENDATUD TASUD
(37)
Saksamaa oli samuti nagu reoveepuhastusjaama ehitamise meetme puhul arvamusel, et kui Propapieri makstav tasu sisaldab abi elemente, on tegemist olemasoleva abiga. Saksamaa leiab, et komisjoni otsus juhtumi N 644e/02 kohta, millega kiideti heaks ühiskava, laieneb ka kava kaudsele mõjule.
(38)
Komisjon jõudis aga menetluse algatamise otsuses järeldusele, et otsus juhtumi N 644e/02 kohta ei hõlma võimalikku reovee puhastamise vähendatud tasudena antavat abi ja et kui tasu tuleb liigitada abiks, on tegemist uue abiga.
(39)
Hinnates küsimust, kas Propapier saab tasude kaudu majandusliku eelise, väljendas komisjon menetluse algatamise otsuses kahtlust, kas TAZVi nõutav tasu sisaldab kõiki kulusid ja kas erainvestor oleks kehtestanud sama suure tasu.
(40)
Komisjon oli seisukohal, et Propapieri makstav tasu ei kata reovee puhastamise kulusid täies ulatuses, sest Saksamaa on ise tunnistanud, et need tasud katavad ainult 20 % investeeritud kapitali arvestuslikust intressimäärast, kuna 80 % suurust toetust, mida kohalik omavalitsus sai puhastusjaama ehitamiseks teistest riiklikest allikatest, ei ole vaja arvestusliku intressimäära arvutamisel arvesse võtta. Sellega seoses märkis komisjon menetluse algatamise otsuses kõigepealt, et nii Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2000/60/EÜ (edaspidi „ELi veepoliitika raamdirektiiv”), (15) kui ka KAG Brandenburgis on ette nähtud, et reoveepuhastusjaama kasutustasud peavad katma kõiki kulusid (16). Menetluse algatamise otsuses viidatakse lisaks InfraLeuna (17) ja Kimberly-Clark/Scotti (18) otsustele, milles komisjon oli seisukohal, et tasud vastavad kogukulude ulatuses kuludele, mida ettevõtja peab tavaliselt kandma.
(41)
Kaebuse esitaja väitis, et eelise kindlakstegemiseks tuleb võrrelda Propapieri tegelikult makstud tasusid nende tasudega, mida erainvestor TAZVi asemel nõuaks.
(42)
Saksamaa tegi ettepaneku võrrelda Propapieri makstud tasusid sektori keskmiste tariifidega ja viitas uuringule, mille kohaselt keskmine tariif on 0,24-1 eurot kuupmeetri kohta (19).
(43)
Komisjon märkis menetluse algatamise otsuses, et erainvestori põhimõte tundub olevat käesolevale juhtumile kohaldatav. Siiski väljendas ta kahtlust, kas sellise kontrollväärtuse kasutamine võimaldab riigiabi olemasolu välistada, seda enam et andmed on ilmselgelt moonutatud. Isegi kui nimetatud tasud kajastavad teistes kohalikes omavalitsustes kogukulusid, tulenevad erinevad tariifid ilmselt erinevatest kohalikest tingimustest, mis põhjendaksid erainvestori jaoks tariifide erinevusi. Seetõttu väljendas komisjon menetluse algatamise otsuses kahtlust, kas kõnealuste andmete alusel on võimalik Propapierile antud eelist välistada.
(44)
Isegi kui meede kujutab endast tõepoolest uut abi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, on komisjonil kahtlusi selle kokkusobivuses siseturuga vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikele 3, nagu on selgitatud põhjenduses 26. Kui peaks selguma, et tasu kujutab endast piirkondlikku tegevusabi, tekiks kahtlus selle kokkusobivuses siseturuga, sest see abi ei ole ajutine ega vähene aja jooksul ning selle eesmärk ei ole piirkonna teatud halvemuse (mille kohta ei ole tõendeid esitatud) leevendamine.
4. SAKSAMAA JA KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED MENETLUSE ALGATAMISE OTSUSE KOHTA
4.1. KAS AVALIKU SEKTORI VAHENDITEST RAHASTATUD TARISTUPROJEKTIDE PUHUL ON TEGEMIST SIHTOTSTARBELISELT PROPAPIERILE ETTE NÄHTUD TARISTUGA?
4.1.1. Parkla
Kaebuse esitaja märkused
(45)
Menetluse algatamise otsuses ei nõustunud komisjon kaebuse esitaja teatatud parklate arvuga. Kaebuse esitaja teabe kohaselt pärinevad esitatud andmed (parkimiskohad 186 sõiduautole ja 71 veokile) Eisenhüttenstadti tellitud esialgsest arenduskavast.
(46)
Kaebuse esitaja andmetel ei ole Propapieri esialgsetes ehituskavades eraparkla ehitamist ette nähtud ja isegi kui Propapier ehitab omaenda parkla, toob avalik parkla ikkagi kasu esmajoones Propapierile: liiklusmärgil on näidatud parkimiskohad elektrijaama ja paberitehase veokitele. Lisaks paikneb parkla Propapieri tehase territooriumi vahetus läheduses (ulatub paberitehase piirideni ja piirneb elektrijaamaga, mis oli esialgu osa Propapieri projektist). Parklas puuduvad puhkerajatised, mis peaksid sedalaadi avalikus parklas üldjuhul olema.
(47)
Kaebuse esitaja väitel asub parkla ebasoodsas ja liiga kõrvalises kohas, et teised linnasisesed ettevõtjad seda kasutada saaksid ja et linnal oleks selle tulemusena võimalik linnasisesed veokite parkimiskohad sulgeda.
Saksamaa märkused
(48)
Saksamaa andmetel ei anna parkla Propapierile valikulist eelist. See on üldkasutatav ega teeninda ainult Oderi-Spree kanali äärset tööstuspiirkonda. Propapieril on olemas ka enda parkimiskohad (213 sõiduautole ja 27 veokile) ja ehitusluba 120 uue sõiduautode parkimiskoha jaoks on juba väljastatud.
(49)
Saksamaa vaidlustab kaebuse esitaja arvamuse, et parkla toob kasu esmajoones Propapierile ja et parkla asub Eisenhüttenstadti teiste linnasiseste ettevõtjate teenindamiseks ebasoodsas ja liiga kõrvalises kohas.
(50)
Saksamaa väitel oli kaebuse esitaja viidatud liiklusmärk, millel olid näidatud elektrijaama veokite parkimiskohad, ajutist laadi ja põhjustatud ehitustöödest elektrijaamas. Need tööd lõpetati 2011. aasta märtsi lõpus. Parklasse juhatavad uue tee ääres olevad viidad ja need ei ole seotud kindla ettevõtte või rajatisega.
4.1.2. Tee
Kaebuse esitaja märkused
(51)
Kaebuse esitaja vaidlustab Saksamaa selgitused, et uue tee eesmärk on ühendada tööstuspiirkond kiirteega B 112; kaebuse esitaja andmetel lõpeb tee mõni meeter paberitehasest tagapool ja ei ole näha kavatsust seda pikendada; kui seda ikkagi pikendatakse, ei teenindaks see teisi ettevõtjaid, sest teepikenduse piirkonnas ei paikne ühtki ettevõtjat.
(52)
Kaebuse esitaja on seetõttu seisukohal, et parkla ja tee annavad Propapierile valikulise eelise ja on sihtotstarbeliselt ette nähtud Propapierile kasutamiseks.
Saksamaa märkused
(53)
Saksamaa väitel ühendab uus tee praeguse Oderi-Spree kanali äärse tööstuspiirkonna ja selle põhjapoolsed laiendusalad kiirteega B 112. See vähendab liikluskoormust ja õhusaastet Eisenhüttenstadti kesklinnas, võimaldab veokitel kesklinna vältida ning lühendab tööstus- ja ärisõidukite sõiduaega Oderi-äärsesse Frankfurti vähemalt kolmandiku võrra. Tee moodustab osa juba 1993. aastal kavandatud tööstuspiirkonna üldisest arendusest ja võimaldab Frankfurdi ettevõtjatele paremat juurdepääsu Eisenhüttenstadti sisesadamale. Saksamaa väidab, et tee oli ette nähtud juba liidumaa valitsuse Oderi programmis.
(54)
Tee pakub ArcelorMittali tööstuspiirkonnale ja teistele tööstuspiirkondadele edasisi arenguvõimalusi. See ehitati kahes etapis; pärast tehniliste probleemide tõttu tekkinud mõningast viivitust valmis selle viimane osa 2013. aastal.
4.1.3. Oderi-Spree kanali laiendamine ja süvendamine
(55)
2008. aastal laiendas Eisenhüttenstadt ettevõtjate ligitõmbamiseks Oderi-Spree kanali äärset tööstuspiirkonda. Saksamaa andmetel tehakse Oderi-Spree kanali laiendamise ja süvendamise töid üleeuroopalise võrgu osaks oleva veetee vajaliku korralise hoolduse raames. Alates 2003. aastast ehitatakse kogu kanali pikkuses välja lüüsid (käesoleval ajal Kersdorfi lüüs, Fürstenwalde uue lüüsi ehitus on edasi lükatud). Saksamaa selgitab, et seos Propapieri tegutsema asumisega puudub ja Propapierile ei looda valikulist eelist.
4.1.4. Kas reoveepuhastusjaama puhul on tegemist sihtotstarbeliselt Propapierile ette nähtud taristuga?
Kaebuse esitaja märkused
(56)
Kaebuse esitaja väidab, et abile ei saa laieneda kava, mis juhtumit N 644e/02 käsitleva otsuse kohaselt ei kujuta endast abi, sest selle kava kehtivusaeg lõppes 2006. aasta lõpus ja kava ei olnud seega TAZVi reoveepuhastusjaama ehitamiseks investeerimistoetuse andmise ajal enam jõus.
(57)
Kaebuse esitaja väidab lisaks, et kava ei saa kohaldada ka seetõttu, et reoveepuhastusjaam ei osuta avalikku teenust, vaid on ehitatud eelkõige üksnes Propapierile kasutamiseks.
(58)
Kaebuse esitaja väitel on paberitööstuses - ka Saksamaal - vanapaberit töötlevate paberitehaste tarbeks üldjuhul enda reoveepuhastusjaamad, nii et Saksamaa väide, et ettevõtjad on kohustatud liituma avaliku kanalisatsioonivõrguga, ei ole põhjendatud.
(59)
Kaebuse esitaja andmetel ei ole reoveepuhastusjaam osa tööstuspiirkonna kõiki võimalikke investoreid kaasavast üldplaneeringust, vaid see töötati välja ja seda tutvustati juba 2007. aastal ühel ajal Propapieri paberitehase ja elektrijaamaga. Eisenhüttenstadti 7. novembri 2007. aasta ettepanek tööstuspiirkonna arendamise kohta hõlmab ainult kahte või kolme investorit. Kaebuse esitaja väidab, et Eisenhüttenstadt teeb tööstuspiirkonnale reklaami alles alates 2010. aastast, ja annab mõista, et linn alustas teiste investorite otsingut alles pärast Smurfit Kappa kaebust.
(60)
Kaebuse esitaja arvates nähtub TAZVi puhastusjaama ehituslikest eripäradest ühemõtteliselt, et see on kohandatud spetsiaalselt Propapieri vajadustele. Reoveepuhastusjaama tehnilised näitajad on ilmselgelt valdkonnaomased. Vanapaberit töötlevate paberitehaste reoveepuhastusjaamades on üldjuhul anaeroobne ja aeroobne puhastusetapp, samal ajal kui traditsiooniline kohaliku omavalitsuse kanalisatsioonivõrk sisaldab sageli ainult aeroobset puhastusetappi. Asjaolu, et TAZVi reoveepuhastusjaamas on mõlemad etapid, on veel üks põhjendus selle kohta, et see ei täida avaliku huvi eesmärki, vaid kujutab endast sihtotstarbeliselt Propapierile ette nähtud taristut.
(61)
Kaebuse esitaja arvates on väga ebatõenäoline, et puhastusjaama kavandamisel võeti arvesse mingit muud võimsusvajadust peale Propapieri paberitehase (ja seda täiendava, nüüd EnWB omandis oleva elektrijaama) oma. Kaebuse esitaja väidab, et EnBW ei ole sõltumatu kasutaja, sest elektrijaama tehtud investeering on tihedalt paberitehase projektiga seotud ja seda ei oleks ilma Propapieri tehaseta tehtud.
(62)
Kaebuse esitaja märgib, et teine tööstuspiirkonnas tegutsev investor 5N PV kasutab TAZVi reoveepuhastusjaama olemasolevast võimsusest protsentuaalselt ainult väga väikest osa ja et tema reovee puhastamise vajaduse oleks saanud katta juba olemasoleva reoveepuhastusjaamaga. Kuna 5N PV alustas tegevust juba 2008. aasta mais, see tähendab kaks aastat enne TAZVi uue puhastusjaama kasutuselevõttu, kasutas ta alguses olemasolevat reoveepuhastusjaama.
(63)
Kaebuse esitaja märgib, et prognoose võimalike järgmiste investorite reovee puhastamise oodatava vajaduse kohta ei ole tehtud ja et puudub teave selle kohta, kas ja millal see lisavõimsus olemas oleks. Praegu igatahes vaba võimsust peaaegu ei ole. Edasi viitab kaebuse esitaja ajaleheartiklile (Märkische Oderzeitung, 3. veebruar 2011), milles kirjutati tehnilisest rikkest ühes aeratsioonibasseinis ja märgiti, et kõiki olemasolevaid basseine on vaja praeguste tööstuslike kasutajate jaoks.
(64)
Kaebuse esitaja arvates tunnistas Saksamaa vaikimisi, et ükski teine ettevõtja ei hakka veepuhastusjaama kasutama, kui ta märkis, et TAZVi uue puhastusjaama tasud on seepärast olemasoleva puhastusjaama omadest madalamad, et uue puhastusjaama puhul ei ole vaja erinevate kasutajate vahelist kallist kanalisüsteemi (ja kinnitas sellega, et uusi kasutajaid ei lisandu).
(65)
Kaebuse esitaja väitel nähtub TAZVi andmetest, et Propapier kasutab vähemalt 90 % puhastusjaama päevasest võimsusest.
(66)
Kaebuse esitaja selgitab, et Saksamaa väidetud reoveepuhastusjaama moodulipõhine ehitusviis on puhtalt teoreetilise iseloomuga ega too kaasa mastaabisäästu, sest teine moodul maksab 80-90 % esimesest. Moodulite lisamise võrdlemisi kõrged kulud räägivad selle kasuks, et 42 miljoni euro suurune alginvesteering toob valikulise meetmena kasu esmajoones Propapierile.
(67)
Kuna TAZVi uus puhastusjaam asub Propapieri puhastusjaama vahetus läheduses elektrijaama ja paberitehase kõrval, on Propapieril võimalik kaebuse esitaja andmetel oma reovee anaeroobsel töötlemisel tekkivat biogaasi taaskasutada.
(68)
Kaebuse esitaja teeb eeltoodu alusel järelduse, et TAZVi puhastusjaam on sihtotstarbeliselt Propapierile ette nähtud taristu ja et reoveepuhastusjaama ehitamise rahastamine avaliku sektori vahenditest kujutab endast investeerimistoetust Propapierile. Kaebuse esitaja arvates peaks komisjon seetõttu uurima, kas kõnealune meede koos Propapieri paberitehasele antud investeeringuteks ettenähtud regionaalabiga (riigiabi SA.23827) vastab kõikidele regionaalabi suuniste tingimustele.
Saksamaa märkused
(69)
Abi mitte sisaldava kava N 644e/02 raames võetud meetmed ei ole abi.
Avalik taristu on võrdsetel tingimustel kõikide käsutuses
(70)
Saksamaa väidab, et reoveepuhastusjaam ei ole sihtotstarbeliselt Propapierile ette nähtud: tegemist on avaliku taristuga, mis kuulub ohtude ennetamise valdkonda ning mille eesmärk on keskkonnakaitse ja elanike kaitsmine haiguste eest. Kõikidel ettevõtjatel, kes asuvad praegu Oderi-Spree kanali äärses tööstuspiirkonnas või asuvad sinna tulevikus, on õigus avaliku reoveepuhastusjaamaga liituda ja kasutada seda võrdsetel tingimustel. Tasud arvestatakse seaduses ette nähtud samade põhimõtete järgi. Reovee puhastamine on Saksamaal kohalike omavalitsuste pädevuses, sealjuures kehtib liitumis- ja kasutamiskohustus. Kasutajatel ei ole võimalik valida teist teenuse osutajat peale kohaliku omavalitsuse.
(71)
Saksamaa lükkab tagasi kaebuse esitaja väite, et paberitehastel on üldjuhul omaenda reoveepuhastussüsteemid ja nad ei pea liituma kohaliku omavalitsuse kanalisatsioonivõrguga, ning märgib, et Propapier on seaduse järgi kohustatud (20) TAZVi puhastusjaamaga liituma ja seda kasutama. Nimetatud liitumiskohustuse erandid on väga piiratud (ainult juhul, kui liitumine ei ole võimalik või realistlik). Üldkättesaadavaid andmeid paberitootjate reovee puhastamise kohta leidub ainult piiratud ulatuses, aga need näitavad, et kohalike omavalitsuste reoveepuhastusjaamadega on liitunud arvukalt paberitehaseid.
Taristu ei ole ehitatud spetsiaalselt Propapieri jaoks
(72)
Saksamaa ei nõustu kaebuse esitaja väitega, et TAZVi puhastusjaam on kohandatud Propapieri tehniliste nõuetega: reovee kaheetapiline puhastamine ei ole midagi paberitööstusele iseloomulikku, vaid on tavapärane paljudes majandusvaldkondades ja rohked kohalike omavalitsuste reoveepuhastusjaamad puhastavad reovett kahes etapis. TAZVi puhastusjaama tehnilised näitajad (kaheetapiline bioloogiline protsess) põhinevad kehtivatel tehnilistel standarditel, kusjuures tuleb arvesse võtta, et suur osa reoveest on tugevasti saastunud. Saksamaa tunnistab, et kohalike omavalitsuste reoveepuhastusjaamadel, mis puhastavad eranditult sanitaarsüsteemidest pärit või kergelt saastunud vett, ei ole üldjuhul eraldi eeltöötlusetappi, kuid ta rõhutab, et puhastusjaamades, mis peavad puhastama tööstuslikku reovett, on kaheetapiline töötlemine tavapärane. Saksamaa esitas loetelu Saksamaa 18 paberitehasest, kes toodavad paberit vanapaberist ja on liitunud kohalike omavalitsuste reoveesüsteemidega, ning märgib, et paberisektoris kasutatakse mõlemat liiki kohalike omavalitsuste reoveesüsteeme (üheetapilisi ja kaheetapilisi).
(73)
Saksamaa andmetel on reoveepuhastusjaam osa üldiste taristumeetmete paketist, mis on mõeldud Oderi-Spree kanali äärse tööstuspiirkonna arendamiseks. Ükski nendest meetmetest ei ole sihtotstarbeliselt ette nähtud ainult ühe ettevõtja jaoks. Otsuseid puhastusjaama ehitamise, sellega liitumise ja selle kasutamise kohta ei tee Propapier või võimalikud kasutajad oma äranägemisel.
(74)
Saksamaa lükkab tagasi väite, et TAZVi reoveepuhastusjaam ehitati spetsiaalselt Propapieri jaoks. Ametiasutused selgitavad, et ehitamine oli kavandatud juba teiste võimalike investeeringute raames aastatel 2004-2006, kaua enne Propapieri tegutsema asumist.
(75)
Saksamaa selgitab, et reovee puhastamise taristu olemasolev võimsus väljaspool tööstuspiirkonda on piiratud ja kasutada olevast vabast tootmisvõimsusest piisab ainult ühe (väiksema) lisainvestori vajaduse katmiseks; Saksamaa kinnitab, et 5N PV liitus esialgu tõepoolest olemasoleva puhastusjaamaga.
(76)
Asjaolu, et Propapieri tegutsema asumine andis tõuke ammu kavandatud reoveepuhastusjaama ehitamise alustamiseks, ei saa Saksamaa väitel tõlgendada Propapierile antud valikulise eelisena. Saksamaa viitab kohtujurist van Greveni ettepanekule, kes kohtuasjas C-255/91 (Matra vs. komisjon) (21) kinnitas, et tegevuse alustamise perioodil kasutab taristut paratamatult peamiselt esimene ettevõtja, kes asus äsja rajatud tööstuspiirkonnas tegutsema. See aga muutub, kui piirkonna areng kulgeb loodetud rada.
(77)
Saksamaa teatab, et kõik kolm ettevõtjat, kes praegu Oderi-Spree kanali äärses tööstuspiirkonnas tegutsevad, st Propapier, 5N PV ja EnBW elektrijaam, on reoveepuhastusjaamaga liitunud ja kasutavad seda. Saksamaa selgitab lisaks, et erineval ajal on kaalutud mitme teise ettevõtja sinna paigutamist (üks või kaks jäätmekütuse tehast, fotoelektrilise klaasi vabrik, mitmele eri sektorite investorile tehtud investeerimispakkumised ja mitu asukohta vaatamas käinud võimalikku investorit), kuid tööstuspiirkonna edasine areng võtab aega, arvestades eelkõige kriisi, mis mõjutas eriti tugevalt ebasoodsas olukorras olevaid piirkondi.
Praegune võimsus
(78)
Saksamaa lükkab tagasi kaebuse esitaja väited, nagu ei oleks Saksamaa esitanud TAZVi puhastusjaama kasutajate jaoks andmeid reovee puhastamiseks kasutatava võimsuse kohta, nagu kasutaks Propapier olemasolevat võimsust vähemalt 90 % ulatuses ja nagu vaba võimsust ei oleks.
(79)
Saksamaa väitel on TAZVi reoveepuhastusjaamal praegusel kujul olemas vaba võimsus võimalike uute investorite tarbeks. Kolm praegust kasutajat vajavad võimsust kokku [ 500] (22) m3/h, samal ajal kui TAZVi puhastusjaama maksimumvõimsus on 638 m3/h. Koguvõimsus on seega ligikaudu [60-80] % ja vaba võimsust on umbes [150-250] m3/h. Propapieri kasutatav keskmine võimsus on [300-500] m3/h, piirnorm on [400-500] m3/h. Propapier kasutab seega keskmiselt [ 70] % ja maksimaalselt [ 70] % TAZVi puhastusjaama koguvõimsusest.
TAZVi puhastusjaama moodulipõhine ehitusviis
(80)
Saksamaa väidab, et TAZVi puhastusjaam oli algusest peale kavandatud moodulipõhisena ja seda laiendatakse Oderi-Spree kanali äärse tööstuspiirkonna järkjärgulise arendamise käigus. Puhastusjaama moodulipõhine planeering lähtub TAZVi 2007. aasta lühikirjeldusest, milles on juttu võimalikust tugevasti saastunud veest, mis pärineb paberitööstusest, bioetanooli tootmisest ja teistest tööstusharudest.
(81)
Saksamaa selgitab, et juba praegusel laiendusetapil on puhastusjaama kesksete sõlmede kavandamisel peetud silmas kavandatud laiendamisjärgset maksimumvõimsust. Nii on reoveepuhastusjaamast Oderisse suunduva 5 km pikkuse äravoolutoru nimilaius näiteks üle kolme korra suurem kui praegusel laiendusetapil vajalik (selle läbilaskemaht on 1 945 m3/h, ent praegune tippkoormus on ainult 638 m3/h) ja TAZVil on võimalus laiendada reoveepuhastusjaama maa-ala 3,3 ha suuruse naaberkrundi võrra. Võimalikud kasutajad saaksid pärast moodulipõhist laiendamist samuti võrdväärse juurdepääsu reoveepuhastusjaamale.
(82)
Saksamaa väidab seetõttu, et Propapieri praegune suur osakaal reoveepuhastusjaama koguvõimsuses ei anna valikulist eelist, vaid kajastab lihtsalt konkreetset olukorda, sest taristu on moodulipõhise laienduse kaudu kavandatud võrdsetel tingimustel lisakasutajate vastuvõtmiseks. See võtab aega, kuna reoveepuhastusjaam on osa piirkonna üldplaneeringust, mis hõlmab mitut eri laienemisetappi. Praegune seis, mil tegutseb ainult kolm investorit, on alates 1994. aastast kestnud tööstuspiirkonna arendamise vaheetapp selles piirkonnas. Ligikaudu poolt Oderi-Spree kanali äärsest tööstuspiirkonnast (35 ha) on võimalik kasutada veel järgmistel investoritel. Saksamaa hindas 2011. aastal, et kõnealune maa-ala võetakse kasutusele viie aasta jooksul, ja lisab, et pealegi on võimalik teha veel laiendusi piirkondades „Nordost” (40 ha) ja „Nord” (160 ha).
(83)
Saksamaa tõrjub kaebuse esitaja seisukohta, et TAZVi puhastusjaama moodulipõhine ehitusviis ei anna mastaabisäästu. Saksamaa ametiasutused selgitavad, et TAZVi puhastusjaama saab moodulipõhiselt laiendada kolmes etapis ja palju väiksemate kuludega lisanduva võimsuse kohta kuupmeetrites kui alginvesteeringu puhul:
-
esimene etapp (võimsuse suurendamine 33 % võrra, lisanduv reoveekogus 213 m3) on teostatav mõne kuu jooksul ja läheks maksma 1,2-1,5 miljonit eurot, tööstuspiirkond suureneks veel ligikaudu 19 ha võrra;
-
teine etapp (võimsuse suurendamine 69 % võrra, lisanduv reoveekogus 426 m3) on teostatav mõne kuu jooksul ja läheks maksma 5,3-5,6 miljonit eurot, tööstuspiirkond suureneks veel ligikaudu 38 ha võrra;
-
kolmas etapp (laienemine piirnevale kinnistule; võimsuse suurendamine 100 % võrra, lisanduv reoveekogus 638 m3) läheks maksma 17-18 miljonit eurot, tööstuspiirkond suureneks veel ligikaudu 57 ha võrra. Võimsuse suurendamine 100 % võrra eeldaks naaberkinnistule laienemise võimaluse kasutamist ja läheks maksma kuni 18 miljonit eurot.
(84)
Saksamaa väidab, et reoveepuhastusjaama moodulipõhine ehitusviis vastab vahendite majandusliku ja säästliku kasutamise nõudele ja seda tuleb vaadelda varasemas kontekstis, kus reoveepuhastusjaamad ehitati uutes liidumaades ülemäärase läbilaskevõimega. Moodulipõhise, sobivas mahus läbilaskevõime eest karistamine valikulise eelisena tooks tegelikkuses kaasa kiusatuse taristu kohe algusest peale ebamajanduslikult liiga suureks ehitada. Lisaks ei kataks tasud sellise ülemäärase läbilaskevõimega kaasnevaid kulusid.
(85)
Praegustes piirides puhastusjaama valikuliseks eeliseks hindamine paneks taristut ebamajanduslikult liiga suureks ehitama.
(86)
Saksamaa arvamuse kohaselt ei ole kaebuse esitaja märgitud ajaleheartikkel (vt põhjendus 63) asjakohane. Ametiasutuste väitel oleks lisakasutuseta basseini ehitamine ainult tehniliste vahejuhtumite tarbeks vastuolus ühiskava raames kehtestatud säästliku ja majandusliku planeerimise eeskirjadega.
(87)
Kaebuse esitaja andmetel on TAZVi uue puhastusjaama kasutajate makstavad tasud väiksemad kui olemasoleva kohaliku omavalitsuse puhastusjaama kasutajatel, sest uue puhastusjaama puhul ei ole kõikide kasutajate üksteisega ühendamiseks vaja ulatuslikku torustikku. Saksamaa tõrjub kaebuse esitaja järelduse, et uue puhastusjaamaga ei ole seetõttu võimalik uusi kasutajaid liita. Saksamaa andmetel on uutel ettevõtjatest kasutajatel võimalik probleemideta liituda, kusjuures piirang tuleneb esmajoones puhastatud vett Oderisse juhtiva toru suurusest.
(88)
Saksamaa lükkab tagasi kaebuse esitaja väite, et Propapieril on võimalik TAZVi puhastusjaama toodetavat biogaasi kasutada. Reoveepuhastusjaama kasutajatel ei ole võimalik biogaasi kasutada. TAZV kasutab biogaasi enda 3 MW elektrijaamas.
(89)
Saksamaa lükkab tagasi väite, et alustas alles pärast Smurfit Kappa kaebust teiste võimalike investorite otsimist tööstuspiirkonna jaoks: Eisenhüttenstadt tellis juba 1998. aastal Investor Center Ostbrandenburgilt tööstus- ja äripindade, sealhulgas Oderi-Spree kanali äärse tööstuspiirkonna turustamise. Oderi-Spree kanali äärse tööstuspiirkonna planeerimisdokumendid on olemas juba 1995. aastast.
(90)
Saksamaa teeb järelduse, et TAZVi puhastusjaam ei ole sihtotstarbeliselt Propapierile ette nähtud taristu.
(91)
Lisaks järeldab Saksamaa, et taristumeetmed Oderi-Spree kanali äärses laiendatud tööstuspiirkonnas (reoveepuhastusjaama ehitamine ja kasutada andmine ning muud ehitustööd - parkla, tee, samuti kanali süvendamine ja laiendamine) on üldised arendusmeetmed, mis ei andnud Propapierile valikulist eelist ja mille kasutamiseks ei ole Propapieril ainuõigust. Saksamaa andmetel on olukord, et taristut kasutavad praegu vaid vähesed, esimesena tegutsemist alustanud ettevõtjad, arenguperspektiivi vaheetapile loomuomane.
4.2. KAS REOVEEPUHASTUSJAAMA KASUTAMISE EEST VÄHENDATUD TASUDE MAKSMINE ANNAB PROPAPIERILE EELISE?
Kaebuse esitaja märkused
(92)
Kaebuse esitaja nõustub komisjoni menetluse algatamise otsuses väljendatud seisukohaga (vrd menetluse algatamise otsuse põhjendus 63 ja käesoleva otsuse põhjendus 38), et otsus juhtumi N 644e/02 kohta ei hõlma reoveepuhastusjaama kasutustasusid. Tasud peaksid seetõttu kajastama kasutamise kogukulusid. Asjaolu, et tasude arvestamise aluseks on kohalike maksude seadus, ei õigusta väiksemaid tasusid ja Propapierile tekkivat eelist.
(93)
Kaebuse esitaja väidab, et reoveepuhastusjaam ei osuta avalikku teenust, vaid on ehitatud eelkõige üksnes Propapierile kasutamiseks.
(94)
Kaebuse esitaja väitel näitavad kõik kolm komisjoni poolt menetluse algatamise otsuses väljapakutud meetodit (kogukulude meetod, eraettevõtja hind, võrdlushind), et nõutavad tasud annavad Propapierile eelise.
Kogukulude meetod
(95)
Kaebuse esitaja jätkab väitega, et kogukulude arvestamise kasuks ei räägi mitte ainult ELi veepoliitika raamdirektiivi artikkel 9, vaid ka asjaolu, et enamikul vanapaberit töötlevatel paberitehastel on oma reoveepuhastusjaam. Propapieri makstud tasu katab ainult 20 % investeeritud omakapitali arvestuslikust intressimäärast ja sealjuures ei võeta arvesse omakapitali seda osa, mis hõlmab avaliku sektori 80 % suurust panust reoveepuhastusjaama ehitamisse.
Eraettevõtja hind (erainvestori kriteerium)
(96)
Kaebuse esitaja andmetel on eraettevõtja või paberitehase omaniku eesmärk katta vähemalt kõik kulud, nii et see meetod langeb kokku eelnimetatud kogukulude meetodiga.
Võrdlushind
(97)
Kaebuse esitaja nõustub komisjoni menetluse algatamise otsuses väljendatud arvamusega, et abi olemasolu ei ole tõenäoliselt võimalik võrdlushindade kasutamise kaudu välistada. Kuna enamikul paberitehastel on oma reoveepuhastusjaam, ei ole ainult kohaliku omavalitsuse kanalisatsioonivõrku kasutavate paberitehaste võrdlemine esinduslik.
(98)
Kaebuse esitaja väidab, et Saksamaa on esitanud teiste paberitehaste makstud reoveetasude kohta üksnes väga valikulist teavet (üks uuring, võrdlus Spreetal / Schwarze Pumpe tööstuspiirkonna tariifidega ja üks vana otsus aastast 1990) ja need näited ei saa olla võrdlushinna arvutamise aluseks muu hulgas seetõttu, et tasud sõltuvad toetustest ja investeerimiskuludest ning seadused võivad piirkonniti erineda. Kaebuse esitaja pakub võrdlust enda puhastusjaamaga, mis kasutab (tundlik teave) kohaliku omavalitsuse kanalisatsioonivõrku, ja leiab, et Propapier peaks 42 miljoni euro suurust ehitusinvesteeringut arvesse võttes (nagu Eisenhüttenstadtis) maksma 4 eurot/m3, mis ületab kaugelt Propapieri praegu makstava tasu.
(99)
Kaebuse esitaja väidab, et Saksamaa viidatud artikkel avaldati 2004. aastal ja see põhineb 2002. aastal avaldatud uuringul, mille aluseks on aastate 2000 ja 2001 andmed. Ta osutab Saksamaa 30. jaanuari 2009. aasta dokumendi lisale 6, mis sisaldas interneti uudisteportaali Das Papier 2004-T174 (23) artiklit. Kaebuse esitaja andmetel hõlmab uuring ainult seitset anonüümset paberitehast ja sellest ei selgu, kas nad käitavad enda reoveepuhastusjaama või on liitunud kohaliku omavalitsuse süsteemiga ning kas arvesse võetud kulud hõlmavad ainult tegevuskulusid (ilma kapitalikulude ja muude kuludeta, mis ei ole tegevuskulud). Kui uuringus võrreldakse ainult enda reoveepuhastusjaamaga paberitehaseid, tuleks kapitalikulusid arvesse võtta.
Saksamaa märkused
(100)
Saksamaa jääb oma seisukoha juurde, et võimalik eelis, mis tuleneb TAZVi puhastusjaama kasutamise eest nõutavatest tasudest, ei kujuta endast riigiabi, sest komisjoni otsus juhtumi N 644e/02 kohta hõlmab Saksamaa arvamuse kohaselt ka ühiskava kaudset mõju, st tasusid. Saksamaa jätkab väitega, et meede, mis tunnistati juhtumi N 644e/02 puhul abi mittesisaldavaks, ei saa kujutada endast riigiabi kasutaja tasandil. Saksamaa vaatenurgast muutis komisjon oma seisukohta küsimuses, kas taristuettevõtjale antud abi on võimalik taristu kasutajale edasi anda, alles pärast Flughafen Leipzig-Halle GmbH kohtuotsust (24).
(101)
Saksamaa tunnistab, et juhtumiga N 644e/02 seotud otsuse kehtivus oli TAZVile investeerimistoetuse andmise ajal lõppenud. Saksamaa ametiasutused rõhutavad siiski, et asjaomane õigusakt, millele juhtumi N 644e/02 kohta tehtud otsus tugines, oli kooskõlas sellega, mille alusel TAZVi kasuks võetud meede heaks kiideti. Õiguslikku alust on vaid ajakohastatud, sisuliselt on see aga samaks jäänud. Saksamaa väidab seetõttu, et ainuüksi õigusliku aluse ajakohastamine ei too automaatselt kaasa riigiabiks liigitamist.
(102)
Saksamaa toonitab, et kuluarvestus on läbipaistev ja seadusega ette nähtud.
Propapieril ei ole majanduslikku eelist
(103)
Saksamaa esitab märkused kolme võimaluse kohta, kuidas reovee puhastamise teenuseid kasutava ettevõtja tasu arvestada (menetluse algatamise otsuse põhjendus 68): kogukulude meetod, eraettevõtja hind, võrdlushind.
Kogukulude meetodi kasutamisel eelist ei teki
(104)
Saksamaa vaidlustab väite, et Propapieri makstud tasu ei kata kogukulusid. Kuluarvestus on seadusega ette nähtud (ja peaks põhimõtteliselt kulud katma, välja arvatud asjaolu, et kolmandate isikute toetusi ei võeta arvestusliku intressimäära arvutamisel arvesse) (25). Õigusaktide kohaselt tuleks kulud katta, kuid mitte neid ületada. Kõik TAZVi tekkivad kulud on kaetud, kaasa arvatud TAZVi investeeritud kapitaliosalt arvutatud intress. Liidumaa toetustelt fiktiivse intressi arvestamine ei ole põhjendatud, sest TAZVil neid kulusid ei teki.
(105)
Propapierile ei anta valikulist eelist, sest kõikide uue puhastusjaama kasutajate jaoks on tasud võrdsed.
(106)
See, kas tasu oleks ilma ühiskava raames reoveepuhastusjaama ehitamiseks antud toetuseta kõrgem olnud, sõltub paljudest teguritest, nt muude finantsvahendite kättesaadavusest.
(107)
Ametiasutused ei ole põhimõtte „saastaja maksab” ega ELi veepoliitika raamdirektiivi alusel kohustatud investeeritud kapitali arvestusliku intressimäära arvutamisel toetusi arvesse võtma. ELi veepoliitika raamdirektiivis on ette nähtud, et veevarustusteenuste kulud tuleb katta, kuid liikmesriikidele jäetakse selle sätte täitmisel tegutsemisvabadus. Käesoleval juhul on kõik TAZVi (veevarustusteenuse) kulud kaetud. Põhimõte „saastaja maksab” ei kehti alati, kuid seda tuleb arvesse võtta. Käesoleval juhul võetakse seda arvesse kõikide TAZVi kulude arvestusse kaasamise kaudu.
(108)
ELi veepoliitika raamdirektiivis käsitletakse piisavat panust. Saksamaa väidab, et Propapieri makstud tasud on Saksamaa või Euroopa Liidu teiste piirkondadega võrreldes kõrged. Saksamaa ametiasutused märgivad, et ELi veepoliitika raamdirektiivi kohaselt võivad liikmesriigid arvesse võtta kulude katmise sotsiaalseid, keskkonnaalaseid ja majanduslikke tagajärgi ning kõnealuse piirkonna või kõnealuste piirkondade geograafilisi ja kliimatingimusi.
(109)
Saksamaa selgitab, et võrdlus Kimberly-Clarki või InfraLeuna otsustega (vt ka menetluse algatamise otsuse põhjendus 70) ei ole asjakohane. Kimberly-Clarki kohtuasja ese on ettevõtja eelistariif, mille tõttu tekkis kahtlus, et kõik kulud ei pruugi olla kaetud. Siinsel juhul on kõik kulud kaetud ja tariifitingimused on kõikidele kasutajatele võrdsed. Kimberly-Clarki juhtumi puhul arendati tööstuspiirkonda üheainsa ettevõtja erivajaduste alusel, käesoleval juhul aga arendatakse tööstuspiirkonda mitme ettevõtja jaoks.
(110)
InfraLeuna kohtuasja ese on eraettevõtjate hinnakujundus eraomandis taristu kasutamise eest, ent käesolev asi puudutab kohaliku omavalitsuse taristu kasutamist ja tasusid, mis pole mitte turupõhised, vaid seadusega ette nähtud. Siinsel juhul kannavad kasutajad kõik kulud, mida veepuhastusettevõtja peab tavaliselt kandma. Liberaliseerimata reoveeturul on arvesse võetavad kulutegurid seadusega ette nähtud ja kõikidele ettevõtjatele võrdsed (KAG Brandenburg).
(111)
Menetluse algatamise otsuses nimetatud Wagneri ja Weida Lederi otsused (põhjendus 71 ja joonealune märkus 19) puudutavad toetusi eraomandis reoveepuhastusjaamade ehitamiseks. Käesoleval juhul ei saa Propapier aga toetusi vabatahtlikeks erainvesteeringuteks, vaid tasub talle seadusega määratud kasutustasusid.
Erainvestori kriteerium ei ole kohaldatav
(112)
Saksamaa arvamuse kohaselt ei ole vesi tavaline kaup. Saksamaa reovee puhastamise valdkond on jagatud kohalike omavalitsuste tellimusi täitvate reoveekäitlusettevõtjate vahel piirkondlikeks monopolideks. Reovee puhastamine ei ole seetõttu Saksamaal majandustegevus, vaid kohalike omavalitsuste kohustuslik riiklik ülesanne. TAZV tegutseb avaliku sektori asutusena, mitte ettevõtjana, kelle käitumist on võimalik turuinvestori kriteeriumi alusel kontrollida. Saksamaal kehtib liitumis- ja kasutamiskohustus. Kasutajatel ei ole võimalik valida teist teenuse osutajat peale kohaliku omavalitsuse. Tasud on seadusega ette nähtud, need kehtestatakse ametiasutustes ega tohi kulusid ületada.
(113)
Saksamaal on reovee puhastamise valdkond eraettevõtjatele ainult piiratud ulatuses ligipääsetav. Neil on ettevõtte juhtimise lepingute või tegevuslepingute alusel võimalik osaleda ainult reovee puhastamise seadusjärgsete kohustuste tehnilisel täitmisel. Vastutus ülesande täitmise eest jääb siiski kohalikule omavalitsusele, kellel ei ole õiguslikku kohustust lepingu sõlmimiseks hanget välja kuulutada. Eraettevõtjad võivad täita ka tehnilisi ülesandeid (või erandjuhtudel tasusid nõuda), aga ka sel juhul ei tohi tasud nende kulusid ületada. TAZV ei ole kolmandatele isikutele tehnilisi ülesandeid andnud.
(114)
Kuna tasud on seadusega ette nähtud ega tohi ületada taristu kulusid, puudub turg, kus eraettevõtjad kasumi teenimise eesmärgil saaksid reoveetasusid kindlaks määrata. Eraettevõtjate vahel ega eraettevõtjate ja avalik-õiguslike ettevõtete vahel ei ole lõpptarbijate pärast konkurentsi.
(115)
Saksamaa arvates ei ole sellisel juhul võimalik käitaja tegutsemist erainvestori käitumisega võrrelda. Erainvestori kriteeriumi ei saa seetõttu kohaldada.
Võrdlushinnad
(116)
Reoveepuhastusjaamaga liitumise kohustust silmas pidades puudub nii konkurents kui ka järelikult turuhind, mida saaks eelise uurimisel riigiabi hindamise eesmärgil võrdlusnäitajana kasutada.
(117)
Saksamaa lükkab tagasi kaebuse esitaja väite, et kohaliku omavalitsuse kanalisatsioonivõrku kasutavad vaid vähesed paberitehased ja ainult nende paberitehaste andmete aluseks võtmine sektori võrdlusnäitajana ei ole seetõttu esinduslik.
(118)
Saksamaa tegi oma märkustes paranduse, et Propapieri makstav tasu ei ole 0,95 eurot/m3 (nagu on märgitud menetluse algatamise otsuse põhjendustes 72 ja 80), vaid alates 2010. aastast on makstava tasu suurus 1,18 eurot/m3. See tasu on teiste Euroopa Liidus tegutsevate ettevõtjatega võrreldes kõrge või ei ole igal juhul midagi ebatavalist. Vastavalt küsitlusele, mille Saksamaa paberivabrikute liit (Verband Deutscher Papierfabriken) korraldas 77 Saksamaa paberitööstusettevõtja seas, kes esindavad 68 % sektorist, olid tasud 2007. aastal keskmiselt 1,12 eurot/m3 (vahemikus 0,31-2,20 eurot/m3). Propapieri makstud tasu jääb sellesse vahemikku ja ületab nimetatud valimi keskmist.
(119)
Hilisemates märkustes teavitas Saksamaa komisjoni, et 2012. aastal tõsteti tasu kuni 1,41 euroni/m3, et katta reoveepuhastusjaama käivitamisetapil tekkiv kahjum. Energiakulude kokkuhoiu tulemusena kehtestati 2013. aasta alguses tasu 1,39 eurot/m3 kooskõlas õigusliku kohustusega, et tasud peavad kulusid katma, kuid ei tohi neid ületada. Lisaks peab Propapier reovett enne selle juhtimist TAZVi puhastusjaama eeltöötlema. Eeltöötluse kulud on ligikaudu [-] eurot/m3, mis annab Propapieri reovee puhastamise kogukuludeks [-] eurot/m3; sellega võrreldes on sektori keskmised kulud (2010) 1,27 eurot/m3.
(120)
Saksamaa märgib, et võrdlus Euroopa Liidu teiste paberitootjate makstavate tasudega on uurimiseks õige võrdlusnäitaja, et majanduslik eelis puudub ja et komisjoni kahtlused kõnealuse võrdluse suhtes ei ole põhjendatud.
(121)
Saksamaa andmetel on komisjoni edastatud näidete puhul tegemist kogukuludel põhinevate keskmiste hindadega. Saksamaal ei ole tõendeid selle kohta, et need tasud sisaldavad riigiabi.
(122)
Saksamaa selgitab, et Lenzing Lyocelli näide (26) on põhjendatud, isegi kui nendest asjaoludest on möödunud kümme aastat (Propapieri makstav tasu on enam kui kahekordistunud, aga reoveetasud ei ole viimase kümne aasta jooksul üle 100 % tõusnud).
Olemasolev abi
(123)
Saksamaa esitab kaks põhjendust selle kohta, miks tasusid, kui need kujutavad endast abi, tuleb käsitleda olemasoleva abina määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti b alapunkti v tähenduses.
(124)
Saksamaa selgitab, et komisjon jõudis 2003. aastal oma otsuses juhtumi N 644e/02 kohta järeldusele, et ühiskava ei kujuta endast reoveepuhastusjaamade käitajate jaoks riigiabi, kui vastutav asutus - näiteks TAZV - on sihtotstarbeline ühing. Komisjon tugines järelduse tegemisel asjaolule, et sihtotstarbeline ühing allub kohaliku omavalitsuse järelevalvele ja osutab üldist majandushuvi pakkuvat teenust. Nagu komisjon aga ise menetluse algatamise otsuse põhjenduses 57 märkis, tuleks kava, isegi kui see peaks vahepeal ühisturu arengu tõttu kujutama endast abi, liigitada määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti b alapunkti v alusel olemasolevaks abiks.
(125)
Nagu käesoleva otsuse põhjenduses 100 on selgitatud, hõlmab otsus N 644e/02 Saksamaa andmetel ka ühiskava kaudset mõju, st tasusid. Tasudest ei ole vaja eraldi teatada, sest tasude arvutamise meetod on osa kava rakendamisest.
(126)
Mis puudutab väidet, et tasude puhul on tegemist olemasoleva abiga, märgib Saksamaa, et kõnealune tasudes sisalduv abi oli jõus juba enne Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu jõustumist 1. jaanuaril 1958. Enne EMÜ asutamislepingu jõustumist olemasolev abi jääb olemasolevaks abiks ka hilisemate muudatuste korral, kuni säilib esialgse kava põhiolemus (27). Juba enne 1. jaanuari 1958 kehtinud üldeeskirja täpsustamine ei kujuta endast teatamiskohustuslikku uut abi (28).
(127)
Saksamaa selgitab, et kohalike maksudega seotud seadused olid olemas juba enne EMÜ asutamislepingu jõustumist 1958. aastal ja neid kohaldati ka pärast seda. Kuna Brandenburg paikneb osaliselt endise Preisi kuningriigi territooriumil, põhineb kehtiva KAG Brandenburgi paragrahvi 6 lõige 2 Preisi Kuningriigi 14. juuli 1893. aasta kohalike maksude seadusel (PrKAG) ja Baieri valdade maksuseadusel (BayGAG). Saksamaa toetus selle väite esitamisel järgmistele alamväidetele:
a)
need seadused kehtisid edasi ka ajavahemikel 1919-1933 ja 1933-1945;
b)
vanade liidumaade tänapäevased kohalike maksude seadused põhinevad PrKAGil;
c)
KAG Brandenburg on - vaatamata Saksamaa jagamisest tulenevale uute liidumaade eriseisundile - ajalooliselt järjepidevas seoses PrKAGiga.
Alamväide a
(128)
PrKAG sisaldas juba kohalike omavalitsuste jaoks võimalust nõuda tasu avaliku taristu kasutamise eest. Seda võimalust pakub ka alates 1938. aastast Baieris kehtiv tasude seadus (millele tugineb mitu sarnast seadust teistes Lõuna-Saksamaa liidumaades) (29). PrKAGi kohaselt tuleb tasumäärad arvestada üldjuhul selliselt, et ettevõtmise haldus- ja ülalpidamiskulud, kaasa arvatud kasutatud kapitali intressi- ja tagasimaksmise kulud, oleksid kaetud. Kuigi PrKAGi kohaselt peavad tasud katma ainult (taristu jaoks) investeeritud kapitalilt intresside arvestamise kulud, viitavad PrKAGiga seotud sõjajärgse aja kohtuotsused kaudselt sellele, et PrKAGi kehtivuse ajal ei ole kolmandate isikute toetustelt intresside arvestamist ette nähtud.
(129)
PrKAGi ja võrreldavaid kehtivaid liidumaade seadusi ei ole Weimari vabariigis ega pärast natsionaalsotsialistide võimuhaaramist kehtetuks tunnistatud. Seega jäid need ka pärast 1918. aastat jõusse.
Alamväide b
(130)
Pärast teist maailmasõda kehtis PrKAG liidumaa õigusaktina edasi vastavalt 1949. aasta põhiseadusele (edaspidi „põhiseadus”), mille kohaselt jäid sellega mitte vastuolus olevad seadused jõusse (põhiseaduse artikkel 123), ja vastavalt sätetele, mis võimaldasid liidumaadel teatud valdkondades seadusi vastu võtta. Seega on selge, et PrKAG kehtis juba enne Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu jõustumist Saksamaa liidumaades.
(131)
Pärast Saksa Föderatiivse Vabariigi asutamist 1949. aastal asendati PrKAG mõningates Lääne-Saksamaa liidumaades järk-järgult asjaomaste kohalike maksude seadustega. PrKAGi asendamisel kõnealuste liidumaade seadustega 1960-1970. aastatel täpsustati õigusakti ja kohandati termineid, kusjuures seaduse põhiolemus jäi siiski alles. Eelkõige jäi kehtima säte, et kolmandate isikute toetustelt ei arvutata arvestuslikku intressimäära (30). PrKAGi kohaselt arvestati intressi ainult võõrkapitalilt. Liidumaade seadustega laiendati intressi arvestamist omakapitalile; PrKAGis ega kõnealustes liidumaade seadustes ei olnud aga ette nähtud arvestusliku intressimäära arvutamist toetustelt.
(132)
Saksamaa on seetõttu seisukohal, et vanade liidumaade tänapäevased kohalike maksude seadused põhinevad PrKAGil. Saksamaa andmetel on käesoleval juhul eriti tähtis vaadelda 1969. aasta KAG Nordrhein-Westfalenit, (31) mis võeti KAG Brandenburgi koostamisel eeskujuks ja mis asendas 1906. aasta PrKAGi; vajalikule mõistete kohandamisele vaatamata vastab KAG Nordrhein-Westfalen sisuliselt PrKAGile (vt käesoleva otsuse põhjendus 128). Ka teiste liidumaade (nt Rheinland-Pfalz, Schleswig-Holstein ja Hessen) kohalike maksude seaduste aluseks oli PrKAG ja nendega tunnistati see kehtetuks.
Alamväide c
(133)
Saksamaa väidab, et KAG Brandenburgil on teisele maailmasõjale järgnenud Saksamaa jagamise tõttu eriseisund. Saksa Demokraatliku Vabariigi (edaspidi „SDV”) asutamisele järgnenud aastatel kaotati Brandenburgis ja teistes Ida-Saksamaa liidumaades eraldi mõjupiirkonnaga kohalik omavalitsus. Eeskirjad kehtestati tsentraliseeritud riigijuhtimise vaimus. 17. mai 1990. aasta kohaliku omavalitsuse korralduse seadusega (32) (mille SDV Rahvakoda võttis vastu enne taasühinemist 3. oktoobril 1990) taastati kohalikud omavalitsused ja selles määrati kindlaks, et kohalikud omavalitsused korraldavad oma finantsmajandust omal vastutusel. Selleks anti neile õigus koguda kommunaalteenuste eest makse ja tasusid.
(134)
27. juuni 1991. aasta KAG Brandenburg põhineb KAG Nordrhein-Westfalenil ja on sellega peaaegu kattuv.
(135)
Ehkki vahepealne õiguslik areng oli SDVs erinev, ei ole Ida- ja Lääne-Saksa liidumaade kohalike maksude seaduste erinev käsitlus asjakohane. KAG Brandenburg jätkab PrKAGi õigustraditsiooni ega ole seotud endise SDV õigustraditsiooniga. Ka SDV (reo)veepuhastussüsteemi ja Brandenburgi liidumaa praeguse reoveepuhastussüsteemi vahel puudub institutsionaalne järjepidevus. 17. mai 1990. aasta kohaliku omavalitsuse korralduse seadusega pandi nurgakivi kohalike maksude seaduste vastuvõtmiseks uutes liidumaades. Sealsed kohalike maksude seadused lähtuvad sisuliselt vanade liidumaade kohalike maksude seadustest, mis omakorda põhinevad PrKAGil. See tuleneb vältimatult asjaolust, et uued liidumaad ühinesid Saksamaa Liitvabariigiga põhiseaduse alusel (33). Eelkõige nähtub see KAG Brandenburgi tekkeloost. KAG Brandenburg jätkab KAG Nordrhein-Westfaleni ja PrKAGi õigustraditsiooni. Saksamaa jagamine ja Ida-Saksa liidumaades seetõttu katkenud õigustraditsioon ei too KAG Brandenburgi tõlgendamist silmas pidades kaasa halvemust.
(136)
KAG Brandenburg on PrKAGiga ajalooliselt järjepidevalt seotud.
(137)
Saksamaa väidab lisaks, et ka võrdväärsuse ja kulude katmise põhimõte kehtisid juba enne EMÜ asutamislepingu jõustumist 1958. aastal. Võrdväärsuse põhimõttega nõutakse, et tasu ei tohi sellega hüvitatava avaliku sektori teenuse väärtusest oluliselt erineda. See on põhiseaduses sätestatud õigusriigi põhimõtte lahutamatu osa. Kulude katmise põhimõte tuleneb vahetult PrKAGist. Isegi kui seda põhimõtet ei kasutata rangelt kõikide tasuarvestuste puhul, ei tohi kohaliku omavalitsuse tulud tema kulusid märkimisväärselt ületada.
Õiguspäraste ootuste põhimõtte ja võrdse kohtlemise üldpõhimõtte järgimine
(138)
Edasi väidab Saksamaa, et abi elementide tagasinõudmine juhul, kui komisjon käsitleb Propapierile arvestatud tasusid tegevusabina, rikub õiguspäraste ootuste põhimõtet ja võrdse kohtlemise üldpõhimõtet.
(139)
Õiguspäraste ootuste põhimõte tähendab, et 1) liidu institutsioon on tekitanud asjaomasel isikul õigustatud ootused ja 2) ettevaatlik ja mõistlik ettevõtja ei tohi olla viibinud olukorras, kus ta näeb ette tema huve puudutada võiva meetme vastuvõtmist.
(140)
Kuna ühiskava (heaks kiidetud otsusega juhtumi N 644e/02 kohta) ei käsitletud riigiabina, võis Propapieril olla õigustatud ootus, et tegu ei ole talle antud abiga. Kava kokkusobivuses liidu õigusega varem kahtlusi ei olnud, sest Euroopa Komisjon ei ole veel kunagi sarnast kava uurinud.
(141)
Tasudes mittesisalduva abi elemendi tagasinõudmine juhul, kui komisjon liigitab selle tegevusabiks, rikub ka võrdse kohtlemise põhimõtet, mille kohaselt tuleb võrdseid asjaolusid ühesuguselt vaadelda. Tagasinõue annaks Propapieri konkurentidele eelise.
4.3. SAKSAMAA KOHALIKE OMAVALITSUSTE LIITUDE JA VKU MÄRKUSED
(142)
Saksamaa kohalike omavalitsuste liidud ja VKU kiidavad heaks Saksamaa 28. jaanuari 2011. aasta märkused, mille koostamises nad osalesid. Nad viitavad eelkõige väitele, et reovee puhastamine on Saksamaal kohalike omavalitsuste mittemajanduslik riiklik ülesanne. Kohalikud omavalitsused korraldavad ja rahastavad seda tegevust kodanike huvides omavalitsusele määratud kohustusliku ülesande raames.
(143)
Saksamaa kohalike omavalitsuste liidud ja VKU selgitavad, et KAG Brandenburgi paragrahvi 6 lõike 2 viies lause, mille kohaselt peavad reoveepuhastusjaama kasutustasud katma kulud, arvestusliku intressimäära ja arvestusliku amortisatsiooni, samal ajal kui toetusi investeeritud omakapitali arvestusliku intressimäära arvutamisel arvesse ei võeta, on tarbijate huvides. Kuna kolmandate isikute toetused ei kujuta endast kohalike omavalitsuste investeeritud omakapitali, ei peaks tarbijad maksma kohalikele omavalitsustele nende toetuste eest ka intresse.
5. MEETME HINDAMINE RIIGIABI OLEMASOLU SEISUKOHAST
(144)
Kõnealused meetmed tuleb liigitada riigiabiks, kui on täidetud järgmised tingimused: i) meedet rahastatakse liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest; ii) see annab ettevõtjale majandusliku eelise; iii) see eelis on valikuline ja iv) meede kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ja kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. Riigiabiga on tegemist juhul, kui Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tingimused on kumulatiivselt täidetud.
(145)
Juba menetluse algatamise otsuses jäeti vaidlustamata, et kõik kõnealused meetmed hõlmavad riigi ressursside kasutamist ja et need võivad kahjustada konkurentsi ja kaubandust siseturul.
(146)
Komisjon märgib seoses kaebuses tõstatatud küsimustega, et tuleb eristada 1) sihtotstarbeliste taristumeetmetega (reoveepuhastusjaama ja teatud muude taristuprojektide ehitamine tööstuspiirkonna laiendusalal, kus paikneb Propapieri uus tehas) Propapierile antud väidetavat riigiabi ning 2) Propapierile reovee puhastamise eest vähendatud tasudena antud väidetavat abi.
5.1. KAS AVALIKU SEKTORI VAHENDITEST RAHASTATUD TARISTUPROJEKTIDE PUHUL ON TEGEMIST ÜLDISE VÕI ERANDITULT SIHTOTSTARBELISELT PROPAPIERILE ETTE NÄHTUD TARISTUGA?
(147)
Varem on komisjon olnud seisukohal, et avaliku sektori haldusasutus võib teha oma territooriumil ruumilise planeerimise töid. Selles mõttes võib ta rahastada taristut, mis toob kasu kogu elanikkonnale. Lisaks on komisjon arvamusel, et ei ole tähtis, mis põhjusel taristu rajatakse, kuni seda tehakse üldsuse hüvanguks. Kui selline taristu toob aga kasu ainult ühele eraettevõtjale, peab tema rahastamise üle võtma. Selle põhjuseks on asjaolu, et riigiabi puhul peab komisjon uurima meetme konkreetset mõju, mitte järgitavaid eesmärke. Seetõttu tuleb komisjoni arvates käesoleval juhul uurida, milline taristu teenib üldsust (kaasa arvatud Propapieri) ja milline toob kasu ainult Propapierile. Propapier peaks rahastama ainult viimatinimetatut (34).
(148)
Komisjon märgib, et parklat, teed ja Oderi-Spree kanalit ei kasuta ettevõtjad Euroopa Liidu konkurentsiõiguse tähenduses, sest nende kasutamine on tasuta. Seetõttu ei teki käesoleval juhul küsimust nende taristute omanikele ja käitajatele antud riigiabi kohta.
5.1.1. Parkla
(149)
Kaebuse esitaja väidab, et parkla asub ebasoodsas ja liiga kõrvalises kohas, et teised linnasisesed ettevõtjad saaksid seda kasutada ja et linnal oleks selle tulemusena võimalik linnasisesed veokite parkimiskohad sulgeda. Saksamaa ei ole tõesti vastupidist tõendanud; kuid ainuüksi asjaolu, et parkla asub ettevõtja vahetus läheduses, ei tähenda automaatselt, et parkla on sihtotstarbeliselt selle ettevõtja jaoks ette nähtud või toob kasu esmajoones sellele ettevõtjale. Kaebuse esitaja viidatud liiklusmärk (vt põhjendus 46), millel olid näidatud parkimiskohad elektrijaama veokitele, oli vaid ajutist laadi ja põhjustatud ehitustöödest elektrijaamas, mis lõpetati 2011. aasta märtsi lõpus. Komisjon märgib, et parkla on vabalt ligipääsetav ja selleni juhatavad avaliku tee ääres olevad viidad, mis ei osuta kindlale ettevõtjale. See, kas parklas on puhkerajatised, ei ole selle üldiseks taristuks liigitamise seisukohast oluline.
(150)
Saksamaa on esitanud piisavalt tõendeid selle kohta, et parklat ei ehitatud spetsiaalselt Propapieri jaoks, vaid see oli osa tööstuspiirkonna üldplaneeringust. Lisaks on Propapieril enda parkimiskohad 27 veoki ja 213 sõiduauto jaoks. Planeerimisel on 120 uut sõiduautode parkimiskohta (ehitusluba on juba väljastatud). Saksamaa kinnitas juba menetluse algatamise otsuse vastuvõtmise hetkel, et Propapieri enda parkimiskohtadest piisab tema töötajate, tarnijate ja külastajate sõidukite parkimiseks.
(151)
Eeltoodud kaalutluste alusel kinnitab komisjon oma esialgset menetluse algatamise otsuses esitatud seisukohta, et parkla ei ole sihtotstarbeliselt Propapieri jaoks ette nähtud ega sisalda riigiabi.
5.1.2. Tee
(152)
Tee puhul on tegemist avaliku teega. See on osa ettevõtluspiirkonna üldplaneeringust, mis kavandati juba 1993. aastal, ammu enne seda, kui Propapier otsustas seal tegutsema asuda. Vastupidiselt kaebuse esitaja andmetele ei lõpe tee mõni meeter Propapieri paberitehasest tagapool, vaid ühendab praeguse Oderi-Spree kanali äärse tööstuspiirkonna ja selle põhjapoolsed laiendusalad kiirteega B 112. Viimane lõik valmis 2013. aastal. Uus tee võib tuua kasu ka teistele ettevõtjatele, sest see pakub ArcelorMittali tööstuspiirkonnale ja teistele tööstuspiirkondadele edasisi arenguvõimalusi. Tee võib lühendada tööstus- ja ärisõidukite sõiduaega Oderi-äärsesse Frankfurti ja võimaldab Frankfurdi ettevõtjatele paremat juurdepääsu Eisenhüttenstadti sisesadamale.
(153)
Komisjon kinnitab seetõttu oma esialgset menetluse algatamise otsuses esitatud seisukohta, et tee ei ole sihtotstarbeliselt Propapieri jaoks ette nähtud ega sisalda riigiabi.
5.1.3. Oderi-Spree kanali laiendamine ja süvendamine
(154)
Kaebuse esitaja väitis oma kaebuses, et Oderi-Spree kanali laiendamise ja süvendamise raames võetud taristumeetmed on sihtotstarbeliselt Propapieri jaoks ette nähtud ja sisaldavad Propapierile antud riigiabi. 2008. aastal laiendas Eisenhüttenstadt ettevõtjate ligitõmbamiseks Oderi-Spree kanali äärset tööstuspiirkonda. Alates 2003. aastast ehitatakse kogu kanali (mis on osa üleeuroopalisest võrgust) pikkuses välja lüüsid. Siiski ei ole mingit märki põhjusliku seose kohta kõnealuste taristumeetmete ja Propapieri tegutsema asumise vahel või Propapierile valikulise meetme andmise kohta kõnealuste meetmete raames; komisjon nõustub Saksamaaga, et Oderi-Spree kanali laiendamine ja süvendamine on osa kanali vajalikust korrapärasest hooldusest.
(155)
Komisjon kinnitab seetõttu oma esialgset menetluse algatamise otsuses esitatud seisukohta, et Oderi-Spree kanali laiendamine ja süvendamine ei ole Propapierile antud valikuline eelis ega sisalda riigiabi.
5.1.4. Reoveepuhastusjaam
(156)
Komisjon märgib, et olemasoleva reoveepuhastuse taristu võimsus väljaspool Oderi-Spree kanali laiendatud tööstuspiirkonda on küllalt piiratud. Eisenhüttenstadti olemasoleva reoveepuhastusjaama vaba tootmisvõimsus oleks suutnud katta vaid veel väikesemahulise lisainvestori vajaduse, kuid kui uues tööstuspiirkonnas oleks tegutsema asunud mõni suurem või mitu väikest investorit, ei oleks sellest siiski enam piisanud.
(157)
Komisjon märgib lisaks, et TAZVi reoveepuhastusjaam ei ole ehitatud spetsiaalselt Propapieri jaoks. Ehitus oli kavandatud juba teiste võimalike investeeringute hulgas aastatel 2004-2006, kaua enne Propapieri tegutsema asumist. Saksamaa esitas tõendid selle kohta, et reoveepuhastusjaam oli kavandatud juba Oderi-Spree kanali äärse tööstuspiirkonna majandusliku arendamise raames. Saksamaa esitas lisaks tõendid mitme reklaamikampaania kohta, millega otsiti investoreid Oderi-Spree kanali äärse tööstuspiirkonna laiendusala jaoks, aga mis on seni jäänud tulemusteta, sest piirkondlikud ametiasutused ei ole seni suutnud lisainvestoreid (peale Propapieri, EnBW ja 5N PV) ligi meelitada.
(158)
Isegi kui reoveepuhastusjaam on tehniliselt - esimeses etapis toimuva anaeroobse puhastuse tõttu - kavandatud nii, et see suudab puhastada väga saastunud tööstuslikku reovett, näiteks vanapaberist lainepaberi tootjate oma, pakuks anaeroobne esimene puhastusetapp huvi ka teistele kasutajatele, kellel tekib tootmise käigus orgaaniliste ainetega väga saastunud tööstuslik reovesi, näiteks joogi- ja toiduainetööstuse ettevõtjatele. Lisaks kaasneb puhastusjaamadega, mille puhul kasutatakse orgaaniliste ainetega tugevasti saastunud tööstusliku reovee jaoks esimeses etapis toimuvat anaeroobset puhastust, arvukalt majanduslikke ja keskkonnaalaseid eeliseid.
(159)
Isegi kui TAZVi puhastusjaam katab praeguses suuruses peaasjalikult Propapieri vajaduse, kasutavad seda samadel tingimustel ka mõlemad teised piirkonnas tegutsevad ettevõtjad. Selle moodulipõhine ehitusviis võimaldab laiendada puhastusjaama teiste kasutajate reovee puhastamiseks. Ka ilma moodulipõhise laiendamiseta on praegune võimsusvaru ligikaudu [20-40] %, mida on võimalik kasutada teiste ettevõtete reovee tarbeks, kusjuures praegust koguvõimsust on võimalik kuni kaks korda suurendada (vt põhjendused 80-84). Veepuhastusjaam on mõeldud ilma diskrimineerimiseta kõikidele kasutajatele (uutele investoritele, kes tööstuspiirkonnas tegutsema asuvad, kehtib liitumis- ja kasutamiskohustus) ja seal saab puhastada ka muude kui paberitööstusettevõtete reovett.
(160)
Komisjoni arvates ei tähenda asjaolu, et TAZVi puhastusjaama kasutab praegu ülekaalukalt (keskmiselt [ 70] % ja maksimaalselt [ 70] %) Propapier, tingimata seda, et puhastusjaam on sihtotstarbeline taristu, sest selle moodulipõhine ehitusviis on piiratud riiklike eelarvevahendite ajal majanduslikust vaatenurgast otstarbekas. Vastupidiselt kaebuse esitaja väitele näitavad TAZVi puhastusjaama võimsuse kahekordistamiseks vajalikud kulud - mida Saksamaa hindab väiksemaks kui 50 % alginvesteeringu kuludest -, et puhastusjaama moodulipõhine ehitusviis annab mastaabisäästu.
(161)
Asjaolu, et regionaalabi anti puhastusjaama ehitamiseks tingimusel, et põhiinvestor (siinsel juhul Propapier) asub tööstuspiirkonna laiendusalal tegutsema, käsitleb komisjon kui väheste ressursside head avalikku haldamist, sest ei ole otstarbekas alustada suure avaliku taristu ehitamist, enne kui selle kasutamine on tagatud, ega seda liiga suureks ehitada.
(162)
Väite, et paberitehastel on üldjuhul enda reoveepuhastusjaamad, võib Saksamaa esitatud näitajate alusel kõrvale jätta. Isegi kui mõnel ettevõtjal on nii paberitööstuses kui ka teistes tööstusharudes enda reovee (eel)puhastusjaam, ei viita see asjaolu iseenesest veel sellele, et juhtudel, kui tööstuskasutajad kasutavad avalikku reoveepuhastusjaama, annab riik kasutajatele eelise, sest kasutajad katavad kulud aja jooksul enda makstavate tasude kaudu.
(163)
Komisjon teeb seetõttu järelduse, et reoveepuhastusjaama puhul on tegemist üldise taristuga ja TAZVi puhastusjaamale antud toetus ei kujuta endast seega Propapierile antud investeerimistoetust. Erinevalt parklast, teest ja Oderi-Spree kanalist on reoveepuhastusjaama käitamine majandustegevus, sest selle käitaja pakub turul tasulist teenust (reoveepuhastus). Komisjon tegi siiski kindlaks, et võimalik TAZVile antud abi kujutaks endast igal juhul olemasolevat abi (menetluse algatamise otsuse põhjendused 51-57). Seetõttu ei ole võimalikku TAZVile antud abi vaja käesolevas otsuses edasi uurida.
(164)
Komisjon teeb kokkuvõtvalt järelduse, et riigi vahenditest rahastatud taristuprojektid tööstuspiirkonna laiendusalal, kus Propapieri tehas paikneb, ei ole ette nähtud eranditult paberivabriku jaoks ja seda ei tule liigitada sihtotstarbeliseks taristuks ja Propapierile antud riigiabiks. See tähendab, et kõnealused rahastamiskõlblikud investeeringud ei kujuta endast ühtset investeerimisprojekti regionaalabi suuniste punkti 60 tähenduses koos Propapieri paberitehasele investeeringuteks ettenähtud regionaalabiga, mille komisjon kiitis heaks lõplikus otsuses riigiabi SA.23827 (2013/C) kohta (vt joonealune märkus 4). Seega ei puuduta käesolev otsus hinnangut Propapierile antud investeerimistoetusele, mis oli eelnimetatud otsuse ese.
5.2. KAS VÄHENDATUD TASUSID REOVEEPUHASTUSJAAMA KASUTAMISE EEST TULEB KÄSITLEDA RIIGIABINA?
(165)
Seoses Saksamaa väitega, et kui käitaja suhtes võeti meede sellise kava raames, mida komisjon ei ole abiks liigitanud, siis ei ole võimalik abi asjaomase taristu kasutajale edasi anda, soovib komisjon juhtida veel kord tähelepanu sellele, et otsuses juhtumi N 644e/02 kohta ei ole avaldatud arvamust selle kohta, kas taristu kasutamise eest nõutud tasud kujutavad endast teatud tingimustel taristu kasutajatele antud abi. Komisjon jääb menetluse algatamise otsuses esitatud seisukoha juurde, et teda ei ole teavitatud tasueeskirjadest, mis kehtivad teatatud kava raames antud toetuste suhtes; seetõttu ei saa kava heakskiitmise otsust käsitleda heakskiidu andmisena vaikimisi lubatud toetustele, mille õiguslik alus on kohalike maksude seadus.
(166)
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.
(167)
Riigiabi olemasolu tuleb kindlaks teha sõltumata sellest, 1) kas ELi veepoliitika raamdirektiivis ja Saksamaa õigusaktides, millega direktiiv üle võetakse, nõutakse kõikide reoveepuhastusteenuste pakkumisega seotud kulude katmist, ja 2) kas tasud on kõnealuste õigusaktidega kooskõlas. Teisisõnu võivad nii ELi veepoliitika raamdirektiivi kui ka kehtivate Saksa õigusaktidega kooskõlas olevad meetmed kujutada endast sellegipoolest riigiabi, kui Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 (vt põhjendus 144) kõik tingimused on täidetud.
Riigi vahendid ja riigiga seostatavus
(168)
Reoveepuhastusjaama kasutamise eest makstavad tasud määrab kindlaks ja nõuab sisse kohalik omavalitsus kooskõlas Brandenburgi liidumaa kohalike maksude seaduse paragrahviga 6. Kui tasud määratakse kindlaks selliselt, et need on väiksemad nendest, mida nõuaks erainvestor, tähendab see kohaliku omavalitsuse jaoks sissetuleku vähenemist.
(169)
Seetõttu rahastatakse meedet Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest, sest kohaliku omavalitsuse sissetulek väheneks Propapierile antud eelise tulemusena.
(170)
Kui tasude suurus määratakse kindlaks selliselt, et ettevõtjal tekib selle tulemusena eelis, tuleks ka see seostada riigiga, sest tasud kehtestab avalik-õiguslik asutus - Eisenhüttenstadti linn.
Majanduslik eelis
(171)
Nagu menetluse algatamise otsuses (35) märgitud, pidi komisjon uurima, kas Propapieri makstavad reoveepuhastustasud määrati kindlaks selliselt, et need annavad Propapierile (valikulise) majandusliku eelise.
(172)
Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei hõlma eelise mõiste mitte ainult positiivseid toetusi, vaid samuti erinevates vormides sekkumisi, mis vähendavad ettevõtja eelarvet tavaliselt koormavaid kohustusi ning mis on seeläbi, ilma et need oleksid toetused selle sõna kitsamas tähenduses, samasuguse iseloomu ja mõjuga (36).
(173)
Kui seda käesolevale juhtumile kohaldada, tekib küsimus, kas Propapieri makstavad reoveepuhastustasud on väiksemad kuludest, mida võrreldav ettevõtja tavapärastel turutingimustel peaks tasuma, st kas tasude suurus on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva isiku põhimõttega. Selle uurimiseks on komisjoni arvates kaks võimalust:
-
Propapieri makstud hinna võrdlemine võrdlushinnaga, mida asjaomases liikmesriigis reovee puhastamise eest tavaliselt nõutakse;
-
eelnev kasumlikkuse analüüs, mis näitab, et eraettevõtja oleks nõudnud sama suuri tasusid.
Võrdlushind
(174)
Võttes arvesse Saksamaa kirjeldatud turukorraldust (vt põhjendused 112-113) ja arvestades asjaolu, et (isegi eraettevõtjatest) käitajatel ei ole võimalik oma teenuste hinda vabalt kindlaks määrata, sest need on seadusega (KAG Brandenburgi alusel) kehtestatud, on komisjon seisukohal, et võimatu on kindlaks teha võrdlushinda, mida eraettevõtjast käitaja tavapärastel turutingimustel oleks nõudnud.
(175)
Komisjon märgib lisaks, et Saksamaa esitas andmed hindade kohta, mida maksavad teised ettevõtjad majandusharus, kus Propapier tegutseb. Kuigi Saksamaa väidab, et esitatud võrdlushinnad on kogukulusid kajastavad keskmised hinnad, ei ole mingit viidet selle kohta, kas need tasud sisaldavad riigiabi. Komisjoni kahtlusi kõnealuste andmete võrdlusalusena kasutatavuse suhtes ei olnud võimalik kõrvaldada. Põhjus on eelkõige selles, et komisjoni arvates kajastavad kõnealused hinnad teatavail tingimustel erinevaid reaalseid kulusid ja ei ole kindel, kas need sisaldavad riigiabi.
Eelnev kasumlikkuse analüüs
(176)
Kuna usaldusväärsed turu võrdlusnäitajad puuduvad, on komisjon seisukohal, et teise, üldtunnustatud standardse hindamismeetodi alusel on võimalik kindlaks teha, kas õigustoiming tehti tavapärastel turutingimustel. Komisjoni arvates võib kõikidele kasutajatele mõeldud taristute puhul, mis ei ole sihtotstarbeliselt teatud kasutajale ette nähtud, lugeda turumajanduse tingimustes tegutseva investori/isiku põhimõte täidetuks, kui taristu kasutajad aitavad eelneva analüüsi seisukohast olemuslikult kaasa käitaja kasumlikkusele (37).
(177)
See on nii juhul, kui käitaja leping üksikkasutajaga võimaldab käitajal katta lepingust tulenevad kulud mõistliku kasumimarginaaliga usaldusväärse keskpika ajavahemiku prognoosi alusel (38).
(178)
Lisaks tuleks kõnealuses analüüsis arvesse võtta kõiki tulusid ja kõiki oodatavaid lisakulusid, mis tekivad käitajal seoses asjaomase kasutaja tegevusega (39).
(179)
Sellised lisakulud hõlmavad kõiki kulu- ja investeeringuliike, näiteks täiendavad personali-, varustuse ja investeeringukulud, mis tulenevad kasutaja kohapealsest tegevusest (40). Seevastu ei tohiks arvesse võtta kulusid, mida käitaja peaks kandma ka ilma kasutajaga sõlmitud lepinguta.
(180)
Kõnealuseid tegureid silmas pidades on komisjon seisukohal, et turumajanduse tingimustes tegutseva investori/isiku põhimõte on täidetud, st vähendatud tasu ei anna Propapierile eelist järgmistel põhjustel:
a)
veepuhastusjaam on mõeldud kasutamiseks kõikidele kasutajatele ega ole sihtotstarbeliselt Propapierile ette nähtud;
b)
Propapieri makstud tasu hõlmab käitamis-, korrashoiu-, hooldus-, personali- ja maksuhalduskulusid, arvestuslikku amortisatsiooni ning arvestuslikku intressimäära 20 % reoveepuhastusjaama investeeritud omakapitalilt. Tasu katab seega kõik lisakulud, mis tekivad reoveepuhastusjaama käitajal seoses Propapieri tegevusega.
(181)
Kui vaadelda mõistlikku kasumimarginaali, mida tasud peale lisakulude katma peavad, siis tuleb märkida, et tasud ei kata käesoleval juhul mitte ainult lisakulusid, vaid ka arvestuslikku intressimäära 20 % investeeritud omakapitalilt. Isegi kui see ei ole eespool määratletud lisakulude arvutamise põhimõtte kohaselt sõnaselgelt mõistliku kasumina kindlaks määratud, kujutab see endast käitaja jaoks siiski lisatulu, mida see ka mõistliku kasumi korral oleks.
(182)
Kuna tasud ei anna Propapierile eelist ega ole seega riigiabi, ei olnud komisjonil vaja uurida, kas need kujutavad endast olemasolevat abi (vt põhjendused 123-137) või tegevusabi (vt põhjendus 26) või kas selline tegevusabi on siseturuga kokkusobiv. Seda järeldust silmas pidades võib komisjon jätta lahtiseks ka küsimuse, kas tasude tagasinõudmine (tegevusabiks liigitamise korral) rikuks õiguspäraste ootuste põhimõtet ja võrdse kohtlemise põhimõtet.
6. JÄRELDUS
(183)
Komisjon teeb seetõttu järelduse, et TAZVi reoveepuhastusjaama ehitamine, parkla ehitamine, uus tee ning Oderi-Spree kanali laiendamine ja süvendamine ei kujuta endast sihtotstarbelisi taristumeetmeid.
(184)
Komisjon järeldab lisaks, et reovee puhastamise eest nõutud tasud ei kujuta endast riigiabi. Turumajanduse tingimustes tegutseva investori/isiku põhimõte on täidetud ja seega ei anta ettevõtjale Propapier PM2 GmbH majanduslikku eelist,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Saksamaa rakendatud taristumeetmete puhul ei ole tegemist sihtotstarbeliselt ettevõtjale Propapier PM2 GmbH ette nähtud taristuga. Tasud, mida TAZV Propapierilt reoveepuhastusjaama kasutamise eest nõuab, ei sisalda riigiabi. Taristumeetmed ja tasude määramise eeskirjad ei kujuta endast seetõttu riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
Artikkel 2
Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.
Brüssel, 1. oktoober 2014