РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 56/2013 НА КОМИСИЯТА
от 16 януари 2013 година
за изменение на приложения I и IV към Регламент (ЕО) № 999/2001 на Европейския парламент и на Съвета относно определяне на правила за превенция, контрол и ликвидиране на някои трансмисивни спонгиформни енцефалопатии
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 999/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 22 май 2001 г. относно определяне на правила за превенция, контрол и ликвидиране на някои трансмисивни спонгиформни енцефалопатии (1), и по-специално член 23, първа алинея от него,
като има предвид, че:
(1)
С Регламент (ЕО) № 999/2001 се определят правила за превенция, контрол и ликвидиране на трансмисивни спонгиформни енцефалопатии (наричани по-нататък „ТСЕ“) при животните. Той се прилага за производството и пускането на пазара на живи животни и продукти от животински произход, а в някои конкретни случаи - и за износа им.
(2)
В член 7, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 999/2001 се забранява храненето на преживни животни с протеини, добити от животни. С член 7, параграф 2 от посочения регламент обхватът на тази забрана се разширява към животни, различни от преживните, а по отношение на храненето на тези животни с продукти от животински произход забраната се ограничава в съответствие с приложение IV.
(3)
С приложение IV към Регламент (ЕО) № 999/2001 обхватът на забраната по член 7, параграф 1 се разширява към храненето на непреживни селскостопански животни, с изключение на храненето на месоядни животни, от които се добиват кожи (с козина), включително и с преработен животински протеин (наричан по-нататък „ПЖП“). Чрез дерогация и при специфични условия с приложение IV се разрешава храненето на непреживни селскостопански животни с определен ПЖП.
(4)
С член 11 от Регламент (ЕО) № 1069/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 г. за установяване на здравни правила относно странични животински продукти и производни продукти, непредназначени за консумация от човека, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1774/2002 (Регламент за страничните животински продукти) (2) се забранява храненето на сухоземни животни от даден вид, различни от животните с ценна кожа, с ПЖП, получен от тела или части от тялото на животни от същия вид. Разпоредбите на посочения член забраняват и храненето на риба, отглеждана в развъдници, с ПЖП, получен от тялото или части от тялото на отглеждана в развъдници риба от същия вид.
(5)
На 16 юли 2010 г. беше прието съобщението на Комисията до Европейския парламент и Съвета „Пътна карта относно ТСЕ 2 - Стратегически документ относно трансмисивните спонгиформни енцефалопатии за периода 2010-2015 г.“ (3). В него са набелязани аспекти, по отношение на които могат да се внесат евентуални бъдещи промени в законодателството на Съюза във връзка с ТСЕ. Също така в Съобщението е подчертано, че изменението на разпоредбите по отношение на ТСЕ следва основно да се ръководи от научните становища и техническите аспекти по контрола и прилагането на новите мерки.
(6)
Наред с другото в Съобщението е обърнато внимание на прегледа на настоящите разпоредби във връзка със забраните на фуражи съгласно законодателството на Съюза. Въз основа на две научни становища, изготвени съответно на 24 януари 2007 г. (4) и 17 ноември 2007 г. (5) от Експертната група по биологични опасности (наричана по-нататък „ЕГБО“) към Европейския орган за безопасност на храните (наричан по-нататък „ЕОБХ“), в Съобщението е подчертано, че не са били установени случаи на ТСЕ при непреживни селскостопански животни в естествени условия и че рискът от предаване на спонгиформна енцефалопатия по говедата (наричана по-нататък „СЕГ“) между непреживни животни е незначителен, ако се избягва вътрешновидовото рециклиране. Поради тази причина в Съобщението се заключава, че може да се разгледа възможността за отмяна на забраната за използване на ПЖП от непреживни животни във фуражите за непреживни животни, но без да се премахва действащата забрана на вътрешновидовото рециклиране и само ако съществуват валидирани аналитични техники за определяне на вида животни, от които произхожда ПЖП, и само ако правилно се насочва ПЖП от различни видове.
(7)
На 29 ноември 2010 г. Съветът прие заключения във връзка с посоченото съобщение (6). В тях се отчита ключовото значение на забраната за използване на ПЖП във фуражите за селскостопански животни с оглед превенция на разпространението на СЕГ чрез фуражите, като така забраната има основна роля за намаляване на случаите на тази болест по говедата. Също така Съветът счита, че наличието на ефективни и валидирани изследвания за разграничаване на ПЖП, произхождащ от различни видове, от една страна, и извършването на внимателен анализ на рисковете за здравето на животните и хората при отмяна на забраните, от друга страна, са основни и задължителни предпоставки, за да се разреши отново използването на преработени животински протеини от непреживни животни за храна на непреживни животни от други видове.
(8)
На 9 декември 2010 г. ЕГБО към ЕОБХ прие научно становище във връзка с прегледа на количествената оценка на риска (наричана по-нататък „КОР“) от СЕГ, дължащ се на преработени животински протеини (7). В него се заключава, че „въз основа на данните от наблюдението през 2009 г. на СЕГ в Съюза, при допускане на замърсяване от 0,1 % (границата на откриване за ПЖП във фуражите) с ПЖП от непреживни животни и според модела на ЕОБХ за КОР по отношение на ПЖП, очакваният общ среден брой инфекциозни агенти, които биха могли да проникнат във фуражите за говеда в Съюза за една година, би възлизал на 0,2 орални инфекциозни дози за 50 % при говедата“. Според ЕГБО „това би означавало, че може да се очаква на година в Съюза да има по-малко от едно допълнително заразено със СЕГ животно в популацията от говеда, като доверителният интервал ще е над 95 %“.
(9)
В резолюцията на Европейския парламент от 8 март 2011 г. относно дефицита на протеинови култури в ЕС: намиране на решение на един отдавна съществуващ проблем (8), се призовава Комисията да представи законодателно предложение пред Парламента и Съвета, с което да се разреши използването на ПЖП от отпадъци от клане на животни за производството на фуражи за едностомашни животни (свине и домашни птици), при условие че съставките произхождат от месо, одобрено за консумация от човека, и при пълно спазване и контрол на забраната за вътрешновидовото рециклиране и принудителния канибализъм.
(10)
По-конкретно, предвид съществуващия дефицит на протеинови култури в Съюза, с резолюцията на Европейския парламент от 6 юли 2011 г. относно законодателството на ЕС относно трансмисивните спонгиформни енцефалопатии (ТСЕ) и свързания с тях контрол върху фуражите и храните - прилагане и перспективи (9), се подкрепя намерението на Комисията да отмени разпоредбите в законодателството на Съюза, които забраняват храненето на непреживни животни с ПЖП, при условие че се касае за нетревопасни животни и се спазват определени условия.
(11)
В посочената резолюция се обръща внимание на това, че производствените и стерилизационните методи, използвани за ПЖП, трябва да отговарят на най-високите норми за безопасност и на правилата, установени в Регламент (ЕО) № 1069/2009, и да се основават на най-новите и безопасни съществуващи технологии. В нея се призовава за запазване на съществуващите забрани на вътрешновидовото рециклиране, за цялостно отделяне на производствените вериги на ПЖП, получен от различни видове, за контрол от компетентните органи в държавите членки на отделянето на тези производствени вериги и за извършване на одит от Комисията. Освен това в Резолюцията се заявява, че преди отмяна на забраната по отношение на фуражите, трябва да се въведе надежден метод за всеки отделен вид, за да се идентифицира животинският вид, от който произхождат протеините във фуражите за животните, съдържащи ПЖП, така че да могат да се изключат вътрешновидовото рециклиране и наличието на ПЖП и да се забрани производството на ПЖП от материали от категория 1 или 2, а за производството на ПЖП да се използват единствено материали от категория 3, които са годни за консумация от човека. В Резолюцията се отхвърля използването на ПЖП, получен от непреживни или преживни животни, във фуражи за преживни животни.
(12)
На 9 март 2012 г. референтната лаборатория на Европейския съюз за животински протеини в хранителните смески валидира нов диагностичен метод на базата на ДНК за откриване на много ниско ниво на материал от преживни животни, който може да присъства във фуражите (10). Методът може да се използва за извършване на рутинния контрол на ПЖП и комбинирания фураж, съдържащ ПЖП, за да се проверява за липсата на протеини от преживни животни.
(13)
Понастоящем няма валидиран диагностичен метод, с който да се открива наличието на материал от свине или домашни птици във фуражите. По тази причина не би било възможно да се осъществява контрол върху правилното прилагане на забраната на вътрешновидовото рециклиране, ако отново се разрешат използването на ПЖП от свине във фуражите за домашни птици и използването на преработени животински протеини от домашни птици във фуражите за свине.
(14)
Производството на аквакултури не поражда никакви опасения по отношение на спазването на забраната на вътрешновидовото рециклиране, тъй като настоящите изисквания към веригата за използване на рибно брашно във фуражите за аквакултурни животни вече доказаха ефективността си.
(15)
По тази причина, освен рибното брашно и комбинирания фураж с рибно брашно, които вече са разрешени за хранене на непреживни животни, ПЖП от непреживни животни и фуражните продукти с такъв ПЖП следва отново да се разрешат при храненето на аквакултурните животни. При събирането, транспортирането и преработката на тези продукти следва да се прилагат стриктни изисквания, за да се избегне рискът от кръстосано замърсяване с протеин от преживни животни. Освен това следва редовно да се вземат проби и да се извършва анализ на ПЖП и комбинирания фураж с такъв ПЖП, за да се проверява за липсата на кръстосано замърсяване с протеини от преживни животни.
(16)
Поради това следва да се отмени забраната за хранене на аквакултурните животни с ПЖП от непреживни животни, установена в приложение IV към Регламент (ЕО) № 999/2001. За по-голяма яснота на законодателството на Съюза е целесъобразно да се замени цялото приложение IV с текста на приложение IV, така както е формулиран в приложението към настоящия регламент.
(17)
Точка 1 от приложение I към Регламент (ЕО) № 999/2001 съдържа препратки към определения на фуражни продукти и непредназначени за консумация от човека странични животински продукти, установени в правни актове на Съюза, които вече са отменени. С оглед на яснотата на законодателството на Съюза тези позовавания следва да се заменят с препратки към съответните определения в действащи правни актове. Поради това приложение I към Регламент (ЕО) № 999/2001 следва да се измени в съответствие с приложението към настоящия регламент.
(18)
Тъй като държавите членки и икономическите оператори във фуражния сектор се нуждаят от достатъчно време, за да приведат процедурите си за контрол в съответствие с въведените с настоящия регламент нови изисквания, той не следва да се прилага веднага след влизането му в сила.
(19)
Поради това Регламент (ЕО) № 999/2001 следва съответно да бъде изменен.
(20)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Постоянния комитет по хранителната верига и здравето на животните,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Приложения I и IV към Регламент (ЕО) № 999/2001 се изменят в съответствие с приложението към настоящия регламент.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 юни 2013 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 16 януари 2013 година.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 56/2013,
16. jaanuar 2013,
millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 (millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad) I ja IV lisa
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad, (1) eriti selle artikli 23 esimest lõiku,
ning arvestades järgmist:
(1)
Määruses (EÜ) nr 999/2001 on sätestatud loomadel transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate (TSEd) vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad. Seda kohaldatakse elusloomade ja loomsete saaduste tootmise ja turustamise ning teatavatel juhtudel ka nende ekspordi suhtes.
(2)
Määruse (EÜ) nr 999/2001 artikli 7 lõikes 1 on sätestatud, et mäletsejalistele on keelatud sööta loomadelt pärit valke. Sama määruse artikli 7 lõikega 2 on seda keeldu laiendatud muudele loomadele peale mäletsejaliste ning seda keeldu on piiratud kõnealustele loomadele loomsete saaduste söötmise osas vastavalt kõnealuse määruse IV lisale.
(3)
Määruse (EÜ) nr 999/2001 IV lisaga laiendatakse artikli 7 lõikes 1 sätestatud keeldu, keelates muu hulgas töödeldud loomseid valke sööta mittemäletsejalistele põllumajandusloomadele, välja arvatud lihasööjatele karusloomadele. Erandina sätestatud keeldudest ja teatud eritingimustel on IV lisaga lubatud sööta mittemäletsejalistele põllumajandusloomadele teatavaid töödeldud loomseid valke.
(4)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1069/2009, (milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1774/2002 (loomsete kõrvalsaaduste määrus)) (2) artikliga 11 on keelatud teatavat liiki maismaaloomade, välja arvatud karusloomade söötmine töödeldud loomse valguga, mis on saadud sama liigi loomade kehadest või kehaosadest. Sama artikliga on keelatud ka tehistingimustes peetavate kalade söötmine töödeldud loomse valguga, mis on saadud sama liiki tehistingimustes peetavate kalade kehadest või kehaosadest.
(5)
16. juulil 2010 võeti vastu komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „TSE tegevuskava nr 2: Strateegiadokument transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate kohta aastateks 2010-2015” (3). Selles on kirjeldatud võimalikke muudatusi, mida võidakse tulevikus teha transmissiivseid spongioosseid entsefalopaatiaid käsitlevatesse liidu õigusaktidesse. Samuti rõhutatakse selles, et transmissiivseid spongioosseid entsefalopaatiaid käsitlevate eeskirjade läbivaatamine peaks eelkõige põhinema uute meetmete kontrolli ja jõustamisega seotud teaduslikel andmetel ja tehnilistel kaalutlustel.
(6)
Kõnealuses teatises on muu hulgas käsitletud ka praegustes liidu õigusaktides sätestatud söödakeelu eeskirjade läbivaatamist. Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) bioloogiliste ohtude teaduskomisjoni (BIOHAZ) 24. jaanuaril 2007 (4) ja 17. novembril 2007 (5) välja antud kahe teadusliku arvamuse põhjal on teatises tunnistatud, et mittemäletsejalistest põllumajandusloomadel ei ole looduslikes tingimustes transmissiivset spongioosset entsefalopaatiat tuvastatud ning veiste spongioosse entsefalopaatia ülekandmise risk mittemäletsejalistelt mittemäletsejalistele on väike, juhul kui välditakse liigisisest ringlussevõttu. Teatises järeldatakse seetõttu, et kaaluda tuleks mittemäletsejalistelt saadud töödeldud loomsete valkude keelu kõrvaldamist mittemäletsejaliste sööda puhul, kuid ei tohiks kõrvaldada kehtivat liigisisese ringlussevõtu keeldu ning keeld tuleks kõrvalda üksnes juhul, kui kasutada saab ka valideeritud analüüsimeetodeid töödeldud loomse valgu päritoluliigi määramiseks ning eri liikidelt saadud töödeldud loomsete valkude õige suunamise kord on sisse seatud.
(7)
Nõukogu võttis 29. novembril 2010 vastu järeldused kõnealuse teatise kohta (6). Järeldustes tunnistatakse, kui oluline on töödeldud loomsete valkude põllumajandusloomadele söötmise keeld veiste spongioosse entsefalopaatia leviku ennetamisel toiduahela kaudu, mistõttu on sellel tähtis osa kõnealusesse haigusesse haigestumise vähendamisel veisepopulatsioonis. Lisaks on neis järeldustes leitud, et mittemäletsejaliste töödeldud loomsete valkude võimaliku taaskasutusse võtmise eeltingimus muudele mittemäletsejaliste liikidele söötmiseks on tõhusate ja valideeritud testide kättesaadavus, et eristada eri liikidelt saadud töödeldud loomseid valkusid, ning põhjalike analüüside tegemine nõuete leevendamise riskide kohta seoses loomade tervishoiu ja rahvatervisega.
(8)
EFSA bioloogiliste ohtude teaduskomisjon võttis 9. detsembril 2010 vastu teadusliku arvamuse töödeldud loomsetest valkudest põhjustatud kvantitatiivse riski hindamise läbivaatamise kohta veiste spongioosse entsefalopaatia korral (7). Arvamuses järeldati, et „veiste spongioosset entsefalopaatiat käsitlevate liidu 2009. aasta seireandmete põhjal, eeldades 0,1 protsendilist saastumist (töödeldud loomsete valkude tuvastamise piirmäär söödas) mittemäletsejaliste töödeldud loomsete valkudega ning arvestades EFSA kasutatavat töödeldud loomsete valkudega seotud kvantitatiivse riski hindamise mudelit, oleks hinnanguline keskmine veiste spongioosse entsefalopaatia nakkavuse koormus, mis võib aasta jooksul sattuda loomasööta liidus, 50 % annusest, mille kaudu võivad veised suu kaudu nakatuda, ehk 0,2.” Selles esitatud hinnangu põhjal „tähendaks see, et igal aastal nakatub 95 protsendillise kindlusega liidu veisepopulatsioonis veiste spongioossesse entsefalopaatiasse vähem kui üks loom lisaks.”
(9)
Euroopa Parlamendi 8. märtsi 2011. aasta resolutsioonis proteiini nappuse ja selle pikaajalise probleemi võimalike lahenduste kohta Euroopa Liidus (8) kutsutakse komisjoni esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule seadusandlik ettepanek, millega lubataks tapajäätmetest töödeldud loomse valgu kasutamist monogastriliste loomade (sead ja kodulinnud) sööda tootmiseks, tingimusel et koostisosad pärinevad lihast, mis oli lubatud inimtoiduks, ning täielikult rakendatakse ja kontrollitakse liigisisese ringlussevõtu ja sunnitud kannibalismi keeldu.
(10)
Euroopa Parlamendi 6. juuli 2011. aasta resolutsioonis transmissiivse spongioosse entsefalopaatia (TSE) vorme ning sellega seotud sööda ja toidu kontrolli käsitlevate liidu õigusaktide rakendamise ja väljavaadete kohta (9) toetatakse - pidades eelkõige silmas valkude praegust puudujääki liidus - komisjoni ettepanekut kaotada liidu õigusaktidest töödeldud loomsete valkude kasutamise keeld mittemäletsejaliste söödas tingimusel, et seda kohaldatakse mittetaimtoiduliste suhtes ning et seda tehakse teatavatel tingimustel.
(11)
Resolutsioonis nõutakse, et töödeldud loomsete valkude tootmise ja steriliseerimise meetodid vastaksid loomsete kõrvalsaaduste määruse kõrgeimatele ohutusstandarditele ja eeskirjadele, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 1069/2009, ning kasutatakse uusimat ja turvalisimat tehnoloogiat. Selles nõutakse, et liigisisese ringlussevõtu kohta kehtivad keelud jääksid samaks, et eri loomaliikide töödeldud loomsete valkude tootmisliinid on täielikult eraldatud ning et nende tootmisliinide eraldamist kontrollivad liikmesriikide pädevad ametiasutused ja neid auditeerib komisjon. Lisaks on selles sätestatud, et enne söödakeelu kaotamise jõustumist peab olema kehtestatud usaldusväärne liigikohane meetod, mille abil määrata töödeldud loomset valku sisaldavas loomasöödas kindlaks valkude päritolu, et oleks võimalik välistada liigisisest ringlussevõttu ja töödeldud loomse valgu sisaldust, ning et 1. kategooria või 2. kategooria töödeldud loomsed valgud oleksid toorainena keelatud ja töödeldud loomse valgu tootmisel kasutataks ainult inimtoiduks kõlblikku 3. kategooria toorainet. Resolutsiooniga keelatakse kasutada mäletsejate söödas mittemäletsejalistelt või mäletsejalistelt saadud töödeldud loomset valku.
(12)
Euroopa Liidu referentlabor loomasöödas sisalduvate loomsete valkude jaoks valideeris 9. märtsil 2012 uue DNA-põhise diagnostilise meetodi, mille abil on võimalik tuvastada väga väikeses koguses mäletsejalistelt saadud toorainet, mida võib söödas leiduda (10). Seda meetodit võib kasutada töödeldud loomsete valkude ja töödeldud loomseid valkusid sisaldava segajõusööda korrapäraseks kontrollimiseks, et teha kindlaks, kas see ei sisalda mäletsejaliste valku.
(13)
Praegu ei ole valideeritud diagnostilist meetodit, mille abil oleks võimalik tuvastada sigadelt ja kodulindudelt saadud tooraine olemasolu söödas. Seega ei oleks võimalik kontrollida liigisisese ringlussevõtu keelu nõuetekohast rakendamist, kui uuesti lubataks kasutada sigadelt saadud töödeldud loomset valku kodulindude söödas ja kodulindudelt saadud töödeldud loomset valku sigade söödas.
(14)
Vesiviljelustoodete tootmisel ei ole liigisisese ringlussevõtu keelu täitmisega probleeme, kuna praegused suunamise nõuded kalajahu kasutamiseks vesiviljelusloomade söödas on juba osutunud tõhusateks.
(15)
Mittemäletsejalistelt saadud töödeldud loomseid valkusid ja töödeldud loomseid valkusid sisaldavat sööta, välja arvatud kalajahu ja kalajahu sisaldav segajõusööt, mida on juba lubatud sööta mittemäletsejalistele loomadele, tuleks seega uuesti lubada kasutada vesiviljelusloomade söötmiseks. Selleks et vältida ristsaastumise ohtu mäletsejaliste valguga, tuleks nende toodete kogumisel, transportimisel ja töötlemisel kohaldada rangeid nõudeid. Lisaks tuleks töödeldud loomsetest valkudest ja töödeldud loomseid valkusid sisaldavast segajõusöödast võtta korrapäraselt proove ja neid analüüsida, et teha kindlaks, kas ei esine ristsaastumist mäletsejaliste valguga.
(16)
Seega tuleks välja jätta määruse (EÜ) nr 999/2001 IV lisas sätestatud keeld, mille kohaselt ei tohi vesiviljelusloomadele sööta mittemäletsejalistelt loomadelt saadud töödeldud loomseid valkusid. Liidu õigusaktide selguse huvides on asjakohane asendada IV lisa tervikuna käesolevas määruses sätestatud IV lisaga.
(17)
Määruse (EÜ) nr 999/2001 I lisa punktis 1 on viidatud sööda ja muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste mõistetele, mis on sätestatud liidu õigusaktides, mis on praeguseks kehtetuks tunnistatud. Liidu õigusaktide selguse huvides tuleks need viited asendada viidetega vastavatele mõistetele praegu jõusolevates õigusaktides. Määruse (EÜ) nr 999/2001 I lisa tuleks seega muuta vastavalt käesoleva määruse lisale.
(18)
Kuna liikmesriikidel ja söödasektori ettevõtjatel on vaja piisavat aega oma kontrollimenetluste kohandamiseks käesoleva määrusega ettenähtud uute nõuetega, ei tuleks käesolevat määrust kohaldada vahetult pärast selle jõustumist.
(19)
Määrust (EÜ) nr 999/2001 tuleks seetõttu vastavalt muuta.
(20)
Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määruse (EÜ) nr 999/2001 I ja IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. juunist 2013.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 16. jaanuar 2013