РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 12942013 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 11 декември 2013 г.
за създаване на програма за действие за митниците в Европейския съюз за периода 2014-2020 г. („Митници 2020“) и за отмяна на Решение № 624/2007/ЕО
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 33 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (1),
като имат предвид, че:
(1)
Прилаганата преди 2014 г. многогодишна програма за действие за митниците допринесе значително за улесняване и задълбочаване на сътрудничеството между митническите органи в рамките на Съюза. Много дейности в митническата сфера са от трансгранично естество, като включват и засягат всички държави членки - и поради това те не могат да се осъществяват по ефективен и ефикасен начин от отделните държави членки. Програма „Митници“ на равнището на Съюза, която се прилага от Комисията, предоставя на държавите членки рамка на равнището на Съюза за развитие на тези дейности за сътрудничество при по-голяма ефективност на разходите, отколкото ако всяка държава членка изградеше собствена рамка за сътрудничество на двустранна или многостранна основа. Поради това е целесъобразно да се осигури продължаване на предишната многогодишна програма за действие за митниците чрез създаване на нова програма в същата област - програма „Митници 2020“ („Програмата“).
(2)
Дейностите по Програмата, а именно европейските информационни системи, съвместните действия за митническите служители и общите инициативи за обучение, ще допринесат за изпълнението на стратегията „Европа 2020“ за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, като укрепят функционирането на вътрешния пазар. Програмата активно ще укрепва функционирането на митническия съюз чрез осигуряването на рамка за дейности, насочени към по-ефикасни и модернизирани митнически органи, укрепване на конкурентоспособността на предприятията, насърчаване на заетостта и рационализиране и координиране на действията на държавите членки за защита на техните и на Съюза финансови и икономически интереси, така че предприятията и гражданите да могат да се възползват от пълния потенциал на вътрешния пазар и световната търговия.
(3)
С оглед да се подкрепи процесът на присъединяване и асоцииране на трети държави, Програмата следва да бъде отворена за участие за присъединяващи се държави и държави кандидатки, както и за потенциални кандидати и държави партньори по европейската политика за съседство, ако са изпълнени някои условия. Предвид нарастващата взаимосвързаност на световната икономика Програмата следва да продължава да предоставя възможност за включване на външни експерти, например служители на трети държави, представители на международни организации или икономически оператори, в определени дейности. Участието на външни експерти се счита от съществено значение, когато целите на дадена програма не могат да бъдат постигнати без приноса на тези експерти. Създаването на Европейската служба за външна дейност под ръководството на Върховния представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност улеснява постигането на координация и съгласуваност на политиката в една област, която е важен елемент от външнополитическите стратегии и действия на Съюза както на двустранна, така и на многостранна основа.
(4)
При формулирането на целите на Програмата следва да се вземат предвид набелязаните проблеми и предизвикателства в митническата сфера през следващото десетилетие. Програмата следва да запази значението си в изключително важни области като съгласуваното прилагане на правото на Съюза в митническата сфера и свързаните с нея въпроси. Освен това Програмата следва да бъде насочена към защита на финансовите и икономическите интереси на Съюза и към защита на безопасността и сигурността. Това следва да обхваща, inter alia, сътрудничество и обмен на информация между органите за наблюдение на вътрешния пазар, както национални, така и на Съюза, и митническите органи. Програмата освен това следва да бъде насочена към улесняване на търговията, inter alia, чрез съвместни усилия за борба с измамите и увеличаване на административния капацитет на митническите органи. В тази перспектива следва да бъде осъществен анализ на ползите и разходите по отношение на детекторното оборудване и свързаната с него технология, за да се улесни придобиването на модерни инструменти за митнически контрол от митническите органи след 2020 г. Следва да бъдат разгледани и методите, улесняващи придобиването на модерни инструменти за митнически контрол, включително съвместни обществени поръчки.
(5)
Прилаганите преди 2014 г. инструменти по Програмата са доказали целесъобразността си и поради това следва да се запазят. С оглед на необходимостта от по-структурирано оперативно сътрудничество следва да се прибавят допълнителни инструменти - експертни екипи, съставени от експерти на Съюза и национални експерти, за съвместно изпълнение на задачи в конкретни области, както и действия за изграждане на капацитет в публичната администрация с цел да се осигури специализирано съдействие на участващите държави, които имат нужда от развитие на административен капацитет.
(6)
Европейските информационни системи изпълняват изключително важна роля за укрепване на митническите системи в рамките на Съюза и поради това следва да продължат да се финансират по Програмата. Освен това следва да се осигури възможност за включване в Програмата на нови информационни системи, свързани с митниците и създадени съгласно правото на Съюза. Европейските информационни системи, когато това е уместно, следва да се основават на модели за споделено разработване и обща ИТ архитектура, с цел да се увеличи гъвкавостта и ефикасността на митническата администрация.
(7)
Изграждането на компетентност на човешките ресурси следва да бъде също така осъществено под формата на общо обучение и следва да се реализира чрез Програмата. Необходимо е митническите служители да разширяват и актуализират своите знания и умения, необходими за обслужване на потребностите на Съюза. Програмата следва да има съществен принос за укрепването на капацитета на човешките ресурси чрез засилена подкрепа за обучение, насочена към митническите служители и икономическите оператори. За тази цел настоящият подход на Съюза за общо обучение, който се основава главно на развитието на централно електронно обучение, следва да се превърне в многостранна програма за подпомагане на обучението за нуждите на Съюза.
(8)
Програмата „Митници 2020“ следва да отдаде дължимото значение и да задели подходяща част от своя бюджет за функционирането на съществуващите европейски информационни системи в митническата сфера и за разработването на нови европейски информационни системи, необходими за изпълнението на Митническия кодекс на Съюза. Същевременно следва да се заделят подходящи средства за дейности, чиято цел е да обединява служители, които работят с митниците, както и за изграждането на компетентност на човешките ресурси. Освен това Програмата следва да предвижда определена степен на бюджетна гъвкавост, необходима, за да се отговоря на промените в приоритетите на политиките.
(9)
Програмата следва да обхваща период от седем години, за да се съгласува нейната продължителност с тази на многогодишната финансова рамка, определена в Регламент (ЕС, Евратом) № 1311/2013 (2).
(10)
Настоящият регламент определя финансов пакет за целия срок на Програмата, който да представлява основната референтна сума по смисъла на точка 17 от Междуинституционалното споразумение от 2 декември 2013 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията относно бюджетната дисциплина, сътрудничеството по бюджетни въпроси и доброто финансово управление (3), за Европейския парламент и Съвета в хода на годишната бюджетна процедура.
(11)
В съответствие с ангажимента на Комисията за съгласуваност и опростяване на програмите за финансиране, посочен в нейното съобщение от 19 октомври 2010 г., озаглавено „Преглед на бюджета на ЕС“, ресурсите следва да се споделят с други инструменти на Съюза за финансиране, ако предвидените дейности по Програмата са насочени към цели, които са общи за различни инструменти за финансиране, като обаче се изключва двойното финансиране. Действията по Програмата следва да гарантират съгласуваност при използването на ресурсите на Съюза в подкрепа на функционирането на митническия съюз.
(12)
Необходимите мерки за финансовото изпълнение на настоящия регламент следва да се приемат в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (4) и в съответствие с Делегиран регламент (ЕС, Евратом) № 1268/2012 на Комисията (5).
(13)
Финансовите интереси на Съюза следва да се защитават чрез подходящи мерки през целия цикъл на разходите, включително чрез предотвратяване, разкриване и разследване на нередности, възстановяване на изгубени, недължимо платени или неправомерно използвани средства, а в случаите, когато е уместно - санкции.
(14)
Сътрудничеството относно интелигентната оценка на риска е жизненоважно, за да се даде възможност на надеждните предприятия да се възползват максимално от опростяването на електронната администрация на митниците, и позволява да се отстранят нередностите.
(15)
За да се гарантират еднакви условия за изпълнение на настоящия регламент на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия по отношение на създаването на годишните работни програми. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (6).
(16)
За да се реагира по подходящ начин на промените в приоритетите на политиките, на Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от Договора за функционирането на Европейския съюз във връзка с изменение на списъка от показатели за измерване на постигането на специфичните цели и промяна на индикативните суми, разпределени за всеки вид дейност. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.
(17)
Тъй като целта на настоящия регламент, а именно създаване на многогодишна програма за подобряване на функционирането на митническия съюз, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите членки, тъй като те не могат ефикасно да извършват сътрудничеството и координацията, необходими за осъществяването на Програмата,но поради нейния мащаб и последици може да бъде по-добре постигната на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тази цел.
(18)
За изпълнението на Програмата Комисията следва да се подпомага от комитета по програма „Митници 2020“.
(19)
С цел улесняване на оценката на Програмата следва от самото начало да се въведе подходяща рамка за мониторинг на резултатите от Програмата. Следва да се извърши и междинна оценка на изпълнението на целите на Програмата, нейната ефикасност и нейната добавена стойност на европейско равнище. Освен това в крайната оценка следва да се разгледа дългосрочното въздействие на Програмата и ефекта от нея във връзка с устойчивостта. Следва да се осигури пълна прозрачност чрез редовно докладване относно мониторинга и оценката пред Европейския парламент и Съвета. Тези оценки следва да се основават на показатели, с които се измерва ефекта от Програмата спрямо предварително определени базови нива. Показателите следва,inter alia, да измерват времето, през което общата комуникационна мрежа е на разположение без сривове в системата, тъй като това е условие за правилното функциониране на всички европейски информационни системи, за да могат митническите органи да си сътрудничат ефикасно в рамките на митническия съюз.
(20)
Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (7) урежда обработването на лични данни, извършвано в държавите членки във връзка с настоящия регламент и под надзора на компетентните органи на държавите членки, по-специално определените от тях независими публични органи. Регламент (ЕО) № 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета (8) урежда от своя страна обработването на лични данни, извършвано от Комисията в рамките на настоящия регламент и под контрола на Европейския надзорен орган по защита на данните. Всеки обмен или предаване на информация от компетентните органи следва да бъде в съответствие с правилата за предаване на лични данни, предвидени в Директива 95/46/ЕО, и всеки обмен или предаване на информация от страна на Комисията следва да бъде в съответствие с правилата за предаване на лични данни, предвидени в Регламент (ЕО) № 45/2001.
(21)
Настоящият регламент заменя Решение № 624/2007/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (9). Поради това посоченото решение следва да бъде отменено,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет
1. Създава се многогодишна програма за действие „Митници 2020“ („Програмата“) с цел да се подпомогне функционирането на митническия съюз.
2. Програмата обхваща периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
(1)
„митнически органи“ означава органите, които отговарят за прилагането на правилата относно митниците;
(2)
„външни експерти“ означава:
а)
представители на държавни органи, включително от държави, които не участват в Програмата, съгласно член 3, параграф 2;
б)
икономически оператори и организации, представляващи икономически оператори;
в)
представители на международни и други организации в митническата сфера.
Член 3
Участие в Програмата
1. Участващи държави са държавите членки и държавите, посочени в параграф 2, ако са изпълнени условията, установени в същия параграф.
2. Програмата е отворена за участие за всяка от следните държави:
а)
присъединяващи се държави, държави кандидатки и потенциални кандидати, които се ползват от предприсъединителна стратегия в съответствие с общите принципи и общите условия за участие на тези държави в програмите на Съюза, установени в съответните рамкови споразумения, решения на Съвета за асоцииране или подобни споразумения;
б)
държавите партньори по европейската политика за съседство, при условие че тези държави са постигнали достатъчно ниво на сближаване на съответното законодателство и административни методи с тези на Съюза.
Съответните държави партньори, посочени в първа алинея, буква б), участват в Програмата в съответствие с разпоредбите, които подлежат на определяне съвместно с тези държави след сключването на рамкови споразумения относно тяхното участие в програми на Съюза.
Член 4
Принос към дейностите по Програмата
Външни експерти могат да бъдат поканени да осигурят принос към избрани дейности, организирани по Програмата, когато това е от съществено значение за постигането на целите, посочени в членове 5 и 6. Външните експерти се подбират от Комисията заедно с участващите държави въз основа на техните умения, опит и знания, свързани със съответните специфични дейности.
Член 5
Обща цел и специфични цели
1. Общата цел на Програмата е да се подпомогне функционирането и модернизирането на митническия съюз, за да се укрепи вътрешният пазар посредством сътрудничество между участващите държави, техните митнически органи и техните служители. Осъществяването на общата цел минава през постигането на специфични цели.
2. Специфичните цели включват подкрепа за митническите органи при защитата на финансовите и икономическите интереси на Съюза и на държавите членки, включително борбата с измамите и защита на правата върху интелектуалната собственост, повишаване на безопасността и сигурността, защита на гражданите и опазване на околната среда, подобряване на административния капацитет на митническите органи и укрепване на конкурентоспособността на европейските предприятия.
Тези специфични цели се постигат по-специално чрез:
а)
компютризация;
б)
осигуряването на модерен и хармонизиран подход към митническите режими и проверки;
в)
улесняване на законната търговия;
г)
намаляване на разходите за привеждане в съответствие с изискванията и намаляване на административната тежест; и
д)
подобряване на функционирането на митническите органи.
3. Постигането на специфичните цели се измерва въз основа на показателите, изброени в приложение I. При необходимост тези показатели могат да бъдат преработени в хода на Програмата.
На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 15 с оглед изменение на списъка от показателите, предвиден в приложение I.
Член 6
Оперативни цели
Оперативните цели на Програмата са следните:
а)
подпомагане на изготвянето, съгласуваното прилагане и ефективното изпълнение на правото и политиката на Съюза в митническата сфера,
б)
разработване, подобряване, експлоатиране и подкрепа за европейските информационни системи в митническата сфера,
в)
идентифициране, разработване, споделяне и прилагане на най-добрите работни практики и административни процедури, по-специално в допълнение на дейностите по сравнителен анализ,
г)
укрепване на уменията и компетентностите на митническите служители,
д)
подобряване на сътрудничеството между митническите органи и международни организации, трети държави, други държавни органи, включително органи на Съюза и национални органи за наблюдение на пазара, както и икономически оператори и организации, представляващи икономически оператори.
ГЛАВА II
ДОПУСТИМИ ДЕЙСТВИЯ
Член 7
Допустими действия
Програмата предоставя при условията, определени в годишната работна програма, посочена в член 14, финансова подкрепа за следните видове действия:
a)
съвместни действия:
i)
семинари и работни срещи;
ii)
проектни групи, които обикновено са съставени от ограничен брой държави, действат в рамките на ограничен период от време и са насочени към реализацията на предварително определена цел с точно определен краен резултат, включително координация или сравнителен анализ;
iii)
работни посещения, организирани от участващите държави или друга държава, с цел да се даде възможност на служителите да придобият или увеличат своя експертен опит или знания по митническите въпроси; при работни посещения, организирани на територията на трети държави, допустимите разходи за финансиране по Програмата са само пътните и дневните разходи (надбавка за настаняване и дневна надбавка);
iv)
дейности по мониторинг, провеждани от съвместни екипи, съставени от служители на Комисията и служители на участващите държави, за анализ на митнически практики, установяване на трудности при прилагането на правилата и, когато е целесъобразно, изготвяне на предложения за адаптиране на правилата и работните методи на Съюза;
v)
експертни екипи, а именно организирани форми на сътрудничество, които са създадени за ограничен период от време или за постоянно, и обединяват експертен опит за изпълнение на задачи в специфични области или за извършване на оперативни дейности, евентуално с помощта на услуги за сътрудничество в реално време, административна помощ и инфраструктурни съоръжения и оборудване;
vi)
изграждане на капацитет на митническата администрация и помощни действия;
vii)
проучвания;
viii)
съвместно разработени комуникационни действия;
ix)
всички други дейности, които подпомагат общите, специфичните и оперативните цели, определени в членове 5 и 6;
б)
изграждане на капацитет в областта на информационните технологии (ИТ): разработка, поддръжка, експлоатация и контрол на качеството на съюзните компоненти в европейските информационни системи, установени в приложение II, раздел А, и нови европейски информационни системи, създадени съгласно правото на Съюза;
в)
изграждане на компетентност на човешките ресурси: общи действия за обучение с цел да се подпомогне развитието на необходимите професионални умения и знания във връзка с митниците.
Член 8
Специални разпоредби по изпълнението за съвместни действия
1. Участието в съвместните действия, посочени в член 7, буква а), се осъществява на доброволна основа.
2. Участващите държави гарантират, че за участие в съвместните действия се избират служители с подходящ профил и квалификация.
3. Участващите държави предприемат по целесъобразност необходимите мерки за осъществяване на съвместните действия, по-специално чрез повишаване на осведомеността за тези действия и като гарантират оптимално използване на получените крайни резултати.
Член 9
Специални разпоредби по изпълнението за изграждане на ИТ капацитет
1. Комисията и участващите държави гарантират, че европейските информационни системи, посочени в приложение II, раздел А, се разработват, експлоатират и поддържат по подходящ начин.
2. В сътрудничество с участващите държави Комисията координира аспектите по създаването и функционирането на съюзните компоненти, които са изброени в приложение II, раздел Б, и несъюзните компоненти, описани в приложение II, раздел В, на европейските информационни системи, посочени в приложение II, раздел А, които са необходими с цел да се осигури тяхната оперативност, взаимосвързаност и непрекъснато усъвършенстване.
3. Съюзът поема разходите за закупуване, развиване, инсталиране, поддръжка и ежедневно функциониране на съюзните компоненти. Разходите за закупуване, развиване, инсталиране, поддръжка и ежедневно функциониране на несъюзните компоненти се поемат от участващите държави.
Член 10
Специални разпоредби по изпълнението за изграждането на компетентност на човешките ресурси
1. Участието в общите действия за обучение, посочени в член 7, буква в), се осъществява на доброволна основа.
2. Участващите държави включват, когато е целесъобразно, съвместно разработеното учебно съдържание, включително модули за електронно обучение, програми за обучение и съвместно договорени стандарти за обучение, в своите национални програми за обучение.
3. Участващите държави осигуряват на своите служители първоначално и по-нататъшно обучение, необходимо за придобиване на общи професионални умения и знания в съответствие с програмите за обучение.
4. Участващите държави осигуряват необходимото езиково обучение на служителите, за да докажат достатъчно ниво на езикови познания за участие в Програмата.
ГЛАВА III
ФИНАНСОВА РАМКА
Член 11
Финансова рамка
1. Финансовият пакет за изпълнение на Програмата за периода 2014-2020 г.е в размер на 522 943 000 евро по текущи цени.
Годишните бюджетни кредити се отпускат от Европейския парламент и от Съвета в рамките на многогодишната финансова рамка.
2. В рамките на финансовия пакет за Програмата се отпускат индикативни суми за допустимите действия, изброени в член 7, в границите на процентите, определени в приложение III за всеки вид дейност. Комисията може да се отклони от тези индикативни суми, но не може да увеличава определения дял от финансовия пакет с повече от 10 % за всеки вид дейност.
Когато се окаже необходимо да се превиши това ограничение, на Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 15 с оглед промяна на индикативните сум, определени в приложение III.
Член 12
Видове намеса
1. Комисията изпълнява Програмата в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
2. Финансовата подкрепа от Съюза за допустимите действия, предвидени в член 7, приема формата на:
а)
безвъзмездни средства;
б)
договори за възлагане на обществена поръчка;
в)
възстановяване на разходи, направени от външните експерти, посочени в член 4.
3. Процентът на съфинансиране при безвъзмездните средства е до 100 % от допустимите разходи при дневните и пътните разходи, разходите за настаняване и разходите, свързани с организирането на мероприятия.
В годишните работни програми се определя приложимият процент на съфинансиране, когато действията изискват отпускането на безвъзмездни средства.
4. Разпределените за Програмата средства могат да покриват също:
а)
разходи, свързани с дейности за подготовка, мониторинг, контрол, одит и оценка, които са необходими за управлението на Програмата и за постигането на нейните цели - по-специално проучвания, срещи на експерти, действия във връзка с информация и комуникация, включително обща комуникация по политическите приоритети на Съюза, доколкото са свързани с целите на настоящата програма;
б)
разходи, свързани с ИТ мрежи, които са насочени към обработка и обмен на информация; и
в)
всички други разходи за техническа и административна помощ, направени от Комисията за управлението на Програмата.
Член 13
Защита на финансовите интереси на Съюза
1. Комисията предприема необходимите мерки, за да гарантира, че при изпълнението на действията, финансирани съгласно настоящия регламент, финансовите интереси на Съюза са защитени чрез прилагането на превантивни мерки срещу измама, корупция и всякакви други незаконни дейности, чрез ефективни проверки и, при установяването на нередности, чрез възстановяване на недължимо платените суми и, когато е уместно, чрез ефективни, пропорционални и възпиращи административни и финансови санкции.
2. Комисията или нейни представители и Сметната палата имат правомощия за извършване на одити по документи и чрез проверки на място на всички бенефициери на безвъзмездни средства, изпълнители и подизпълнители, които са получили средства съгласно настоящия регламент.
3. Европейската служба за борба с измамите (OLAF) може да извършва разследвания, включително проверки и инспекции на място в съответствие с разпоредбите и процедурите, предвидени в Регламент (ЕС, Евратом) № 883/2013 на Европейския парламент и на Съвета (10) и Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета (11), с оглед установяване дали е налице измама, корупция или каквато и да е друга незаконна дейност, накърняваща финансовите интереси на Съюза във връзка със споразумение за отпускане на безвъзмездни средства, с решение за отпускане на безвъзмездни средства или с договор съгласно настоящия регламент.
ГЛАВА IV
ИЗПЪЛНИТЕЛНИ ПРАВОМОЩИЯ
Член 14
Работна програма
1. За изпълнението на Програмата Комисията приема годишни работни програми посредством актове за изпълнение. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 16, параграф 2.
Всяка годишна работна програма изпълнява целите на Програмата, като определя следното:
а)
действията в съответствие с общите, специфичните и оперативните цели, установени в членове 5 и 6, методът на изпълнение, включително, когато е целесъобразно, условията за създаването на експертни екипи, посочени в член 7, буква а), подточка v), и очакваните резултати;
б)
разбивка на бюджета по вид дейност;
в)
процентът на съфинансиране при безвъзмездните средства, посочен в член 12, параграф 3.
2. При подготовката на годишната работна програма Комисията взема предвид общия подход към митническата политика. Този подход подлежи на редовен преглед и се определя в партньорство от Комисията и държавите членки в рамките на Групата за митническа политика, съставена от ръководителите на митническите администрации на държавите членки или техни представители и представители на Комисията.
Комисията редовно информира Групата за митническа политика относно мерките, свързани с изпълнението на Програмата.
Член 15
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при условията, предвидени в настоящия член.
2. Правомощието да приема делегирани актове, посочено в член 5, параграф 3, втора алинея и в член 11, параграф 2, втора алинея, се предоставя на Комисията за срок, започващ на 1 януари 2014 г. и приключващ на 31 декември 2020 г.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 5, параграф 3, втора алинея и в член 11, параграф 2, втора алинея, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и на Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 5, параграф 3, втора алинея и член 11, параграф 2, втора алинея, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът са направили възражение в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета за акта, или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да правят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 16
Процедура на комитета
1. Комисията се подпомага от комитет. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
ГЛАВА V
МОНИТОРИНГ И ОЦЕНКА
Член 17
Мониторинг на действията по Програмата
1. В сътрудничество с участващите държави Комисията извършва мониторинг на изпълнението на Програмата и на действията по нея въз основа на показателите, посочени в приложение I.
2. Комисията оповестява резултатите от мониторинга.
3. Резултатите от мониторинга се използват при оценката на Програмата в съответствие с член 18.
Член 18
Оценка
1. Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета междинен и окончателен доклад с оценка на Програмата по отношение на въпросите, посочени в параграфи 2 и 3. Резултатите от тези оценки, включително установяването на сериозни недостатъци, се включват в решенията за евентуално подновяване, изменение или спиране на Програмата за следващи периоди. Посочените оценки се извършват от независим външен оценител.
2. До 30 юни 2018 г. Комисията изготвя междинен доклад за оценка относно постигането на целите от действията по Програмата, ефикасността при използването на средствата и добавената стойност на програмата на европейско равнище. Освен това в доклада се разглеждат опростяването и продължаващата значимост на целите, както и приносът на програмата към приоритетите на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж.
3. До 31 декември 2021 г. Комисията изготвя окончателен доклад за оценка по въпросите, посочени в параграф 2, и на дългосрочното въздействие и устойчивостта на ефектаот програмата.
4. По искане на Комисията участващите държави ѝ предоставят всички данни и информация от значение, с които могат да допринесат за изготвянето на междинния и окончателния доклад за оценка.
ГЛАВА VI
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 19
Отмяна
Решение № 624/2007/ЕО се отменя, считано от 1 януари 2014 г.
Независимо от това финансовите задължения, свързани с извършвани действия съгласно посоченото решение, продължават да се уреждат от него до тяхното приключване.
Член 20
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на третия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 януари 2014 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Люксембург на 11 декември 2013 година.
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1294/2013,
11. detsembri 2013,
millega luuakse Euroopa Liidu tollialane tegevusprogramm aastateks 2014-2020 („Toll 2020”) ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 624/2007/EÜ
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 33,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)
ning arvestades järgmist:
(1)
Enne 2014. aastat rakendatud mitmeaastane tollialane tegevusprogramm on aidanud märkimisväärselt hõlbustada ja tugevdada liidu tolliasutuste koostööd. Paljud tolli valdkonnas rakendatud meetmed on piiriülesed, hõlmates ja mõjutades kõiki liikmesriike, ja seetõttu ei saa üksikud liikmesriigid neid tulemuslikult ja tõhusalt rakendada. Komisjoni rakendatava liidu tasandi tollialase tegevusprogrammiga luuakse liikmesriikidele kõnealuse koostöö arendamiseks liidu raamistik, mis on kulutõhusam sellest, kui iga liikmesriik looks kahe- või mitmepoolselt eraldi koostööraamistikud. Seetõttu on asjakohane tagada järjepidevus eelmise mitmeaastase tollialase tegevusprogrammiga uue programmi - „Toll 2020” (edaspidi „programm”) - loomisega samas valdkonnas.
(2)
Programmi kohased meetmed, täpsemalt on Euroopa infosüsteemid, tolliametnike ühismeetmed ning ühised koolitusalgatused, aitavad ellu viia aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiat „Euroopa 2020”, tugevdades siseturu toimimist. Luues raamistiku meetmetele, mille eesmärk on tagada tõhusamad ja ajakohastatud tolliasutused, suurendada ettevõtjate konkurentsivõimet, edendada tööhõivet ning ratsionaliseerida ja kooskõlastada liikmesriikide meetmeid nende endi ja liidu finants- ja majandushuvide kaitsmiseks, aitab programm aktiivselt tugevdada tolliliidu toimimist, nii et ettevõtjad ja kodanikud saavad kasu siseturu ja maailmakaubanduse kogu potentsiaalist.
(3)
Selleks et toetada kolmandate riikide ühinemist ja assotsieerumist, peaks programm olema teatavate tingimuste täitmisel avatud osalemiseks ühinevatele riikidele, kandidaatriikidele, potentsiaalsetele kandidaatidele ja Euroopa naabruspoliitika partnerriikidele. Võttes arvesse maailma majanduse üha suuremat seotust, peaks programm ka edaspidi ette nägema võimaluse kutsuda väliseksperte, nagu kolmandate riikide ametnikke, rahvusvaheliste organisatsioonide esindajaid või ettevõtjaid osalema teatavates meetmetes. Välisekspertide osalemist peetakse vajalikuks juhul, kui programmi eesmärke ei saa nende ekspertide abita saavutada. Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja alluvusse loodud Euroopa välisteenistus hõlbustab poliitika kooskõlastamist ja ühtsemat kujundamist nii kahe- kui ka mitmepoolselt valdkonnas, mis on liidu välisstrateegiate ja välistegevuse asjakohane osa.
(4)
Programmi eesmärkide seadmisel tuleks arvesse võtta kindlakstehtud probleeme ja ülesandeid, mis seisavad tollivaldkonnas ees järgmisel aastakümnel. Programmil peaks ka edaspidi olema tähtis roll sellistes olulistes valdkondades nagu liidu õiguse ühetaoline rakendamine tolli- ja sellega seotud valdkonnas. Lisaks peaks programmi keskne ülesanne olema kaitsta liidu finants- ja majandushuve ning tagada turvalisus ja julgeolek. Ülesanne peaks muu hulgas sisaldama turujärelevalve eest vastutatavate riiklike ja liidu asutuste ning tolliasutuste koostöö ja teabe koondamist. Samuti peaks programm keskenduma kaubanduse hõlbustamisele, tehes muu hulgas ühiseid jõupingutusi pettustega võitlemisel, ning tolliasutuste haldussuutlikkuse suurendamisele. Seda silmas pidades tuleks teha avastamisseadmete ja nendega seotud tehnoloogia kulutasuvusanalüüs, et hõlbustada tolliasutustel tänapäevaste tollikontrollivahendite soetamist 2020. aasta järgsel perioodil. Analüüsida tuleks ka meetodeid, mis hõlbustavad tänapäevaste tollikontrollivahendite soetamist, sealhulgas ühiseid riigihankeid.
(5)
Enne 2014. aastat kohaldatud programmivahendid osutusid asjakohasteks ja seepärast tuleks need säilitada. Võttes arvesse vajadust struktureerituma operatiivkoostöö järele, tuleks lisada täiendavad vahendid, nagu liidu ja liikmesriikide ekspertidest moodustatud eksperdirühmad, et täita ühiselt ülesandeid konkreetsetes valdkondades, ning avaliku halduse suutlikkuse suurendamise meetmed, mis peaksid pakkuma eriabi sellistele osalevatele riikidele, kelle haldussuutlikkust on vaja suurendada.
(6)
Euroopa infosüsteemid mängivad väga tähtsat rolli liidu tollisüsteemide tugevdamisel ja seetõttu tuleks neid ka edaspidi programmi raames rahastada. Lisaks tuleks ette näha võimalus lisada programmi ka liidu õiguse alusel loodud uued tolliga seotud infosüsteemid. Euroopa infosüsteemid peaksid vajaduse korral põhinema ühistel arengumudelitel ja IT-arhitektuuril, et suurendada tolliasutuste paindlikkust ja tõhusust.
(7)
Samuti tuleks suurendada inimeste pädevust ühiskoolituste korraldamise kaudu ja see peaks toimuma programmi raames. Tolliametnikud peavad koguma ja ajakohastama oma teadmisi ja oskusi, mida liit vajab. Programm peaks olema esmatähtis, et suurendada tolliametnikele ja ettevõtjatele mõeldud suuremate koolitustoetuste kaudu inimeste suutlikkust. Selleks tuleks liidu praegune ühine koolituspoliitika, mis põhineb peamiselt e-õppe tsentraliseeritud arendamisel, arendada mitmetahuliseks liidu koolitusalaseks toetusprogrammiks.
(8)
Programmis tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta ning oma eelarvest piisavalt toetada olemasolevate tollialaste Euroopa infosüsteemide toimimist ja liidu tolliseadustiku rakendamiseks vajalike uute Euroopa infosüsteemide arendamist. Samal ajal tuleks tagada asjakohased vahendid tegevusele, mis viiks kokku tollivaldkonnas töötavad ametnikud, ja inimeste pädevuse suurendamisele. Lisaks peaks programm tagama eelarve teatava paindlikkuse, et kohanduda muutustega poliitilistes prioriteetides.
(9)
Programm peaks hõlmama seitsmeaastast ajavahemikku, et selle kestus oleks kooskõlas nõukogu määruses (EL, Euratom) nr 1311/2013 (2) sätestatud mitmeaastase finantsraamistiku kestusega.
(10)
Käesoleva määrusega nähakse kogu programmi kehtivusajaks ette rahastamispakett, mis on Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga-aastase eelarvemenetluse käigus peamiseks juhiseks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (3) punkti 17 tähenduses.
(11)
Vastavalt komisjoni 19. oktoobri 2010. aasta teatises „ELi eelarve läbivaatamine” määratletud komisjoni kohustusele muuta rahastamisprogrammid ühtsemaks ja lihtsamaks tuleks juhul, kui programmiga ette nähtud meetmetel on eri rahastamisvahenditega ühised eesmärgid, jagada ressursse teiste liidu rahastamisvahenditega, välistades aga kahekordse rahastamise. Käesoleva programmi raames võetud meetmetega tuleks tagada liidu vahendite kasutamise ühtsus tolliliidu toimimise toetamisel.
(12)
Käesoleva määruse rahastamiseks vajalikke meetmeid tuleks võtta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012 (4) ning komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1268/2012 (5).
(13)
Liidu finantshuve tuleb kogu kulutsükli jooksul kaitsta asjakohaste meetmetega, sealhulgas eeskirjade eiramise ärahoidmise, avastamise ja uurimise, kaotatud, alusetult makstud või vääralt kasutatud vahendite tagasinõudmise ja vajaduse korral trahvide abil.
(14)
Selleks et võimaldada seaduskuulekatel ja usaldusväärsetel ettevõtjatel saada võimalikult suurt kasu tollialase e-halduse lihtsustamisest ning võimaldada eeskirjade eiramise juhtumitega sihipäraselt tegeleda, on oluline teha koostööd aruka riskihindamise valdkonnas.
(15)
Selleks et tagada ühetaolised tingimused käesoleva määruse rakendamiseks, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused iga-aastaste tööprogrammide kehtestamiseks. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (6).
(16)
Selleks et asjakohaselt reageerida muutustele poliitilistes prioriteetides, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta erieesmärkide saavutamise mõõtmise näitajate loetelu ja kohandada iga meetme liigi kohta eraldatavaid soovituslikke summasid. On eriti tähtis, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
(17)
Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt luua mitmeaastane programm tolliliidu toimimise parandamiseks, ei suuda liikmesriigid piisaval määral saavutada, sest nad ei saa teha programmi rakendamiseks vajalikku tõhusat koostööd ja tegevust tulemuslikult kooskõlastada, ning määruse ulatuse ja toime tõttu on seda eesmärki parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.
(18)
Komisjoni peaks käesoleva programmi rakendamisel abistama programmi „Toll 2020” komitee.
(19)
Programmi hindamise hõlbustamiseks tuleks programmiga saavutatud tulemuste järelevalve jaoks kohe alguses paika panna nõuetekohane raamistik. Teha tuleks vahehindamine programmi eesmärkide saavutamise, programmi tõhususe ja selle Euroopa lisandväärtuse kohta. Lõpphindamises tuleks lisaks käsitleda programmi pikaajalist mõju ja selle jätkuvust. Tagada tuleks täielik läbipaistvus seoses järelevalvet käsitleva korrapärase aruandlusega ning hindamisaruannete esitamisega Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Hindamine peaks põhinema näitajatel, millega mõõdetakse programmi tulemusi eelnevalt kindlaksmääratud võrdlusaluste põhjal. Näitajatega tuleks muu hulgas mõõta aega, kui kaua töötab ühine teabevõrk ilma süsteemiriketeta, kuna see on tingimuseks kõikide Euroopa infosüsteemide nõuetekohasele toimimisele, et tolliasutused saaksid tolliliidus tõhusat koostööd teha.
(20)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 95/46/EÜ (7) reguleeritakse käesoleva määruse alusel teostatavat isikuandmete töötlemist liikmesriikides liikmesriikide pädevate asutuste, eelkõige liikmesriikide määratud sõltumatute riigiasutuste järelevalve all. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 45/2001 (8) reguleeritakse isikuandmete töötlemist, mida komisjon teostab käesoleva määruse alusel ning Euroopa Andmekaitseinspektori järelevalve all. Pädevad asutused peaksid teavet vahetama ja edastama kooskõlas direktiivis 95/46/EÜ sätestatud isikuandmete edastamise eeskirjadega ning komisjon peaks teavet vahetama ja edastama kooskõlas määruses (EÜ) nr 45/2001 sätestatud isikuandmete edastamise eeskirjadega.
(21)
Käesolev määrus asendab Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 624/2007/EÜ (9). Nimetatud otsus tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I PEATÜKK
ÜLDSÄTTED
Artikkel 1
Reguleerimisese
1. Tolliliidu toimimise toetamiseks luuakse mitmeaastane tegevusprogramm „Toll 2020” (edaspidi „programm”).
2. Programm hõlmab ajavahemikku 1. jaanuar 2014 kuni 31. detsember 2020.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
1) „tolliasutused”- tollieeskirjade kohaldamise eest vastutavad asutused;
2) „väliseksperdid”-
a)
valitsusasutuste esindajad, sealhulgas kolmandate riikide valitsusasutuste esindajad, kes ei osale programmis vastavalt artikli 3 lõikele 2;
b)
ettevõtjad ja ettevõtjaid esindavad organisatsioonid;
c)
rahvusvaheliste ja muude asjakohaste organisatsioonide esindajad.
Artikkel 3
Programmis osalemine
1. Programmis osalevad riigid on liikmesriigid ja lõikes 2 osutatud riigid, kes täidavad kõnealuses lõikes sätestatud tingimusi.
2. Programmis võivad osaleda järgmised riigid:
a)
ühinemiseelse strateegia raames abi saavad ühinevad riigid, kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaadid vastavalt nende riikide liidu programmides osalemise üldpõhimõtetele ja -tingimustele, mis on sätestatud vastavates raamlepingutes, assotsiatsiooninõukogu otsustes või muudes sarnastes lepingutes;
b)
Euroopa naabruspoliitika partnerriigid, tingimusel et nende riikide asjakohased õigusaktid ja haldusmeetodid on piisavalt ühtlustatud liidu vastavate õigusaktide ja haldusmeetoditega.
Esimese lõigu punktis b osutatud partnerriigid osalevad programmis vastavalt sätetele, mis määratakse koos nende riikidega kindlaks pärast nende riikide liidu programmides osalemist käsitlevate raamlepingute sõlmimist.
Artikkel 4
Programmi kohastes meetmetes osalemine
Väliseksperte võidakse kutsuda osalema teatavates programmi raames võetavates meetmetes, kui see on vajalik artiklites 5 ja 6 osutatud eesmärkide saavutamiseks. Komisjon valib koos osalevate riikidega väliseksperdid konkreetse meetme jaoks asjakohaste oskuste, kogemuse ja teadmiste alusel.
Artikkel 5
Üldeesmärk ja erieesmärgid
1. Programmi üldeesmärk on toetada tolliliidu toimimist ja ajakohastamist, et tugevdada siseturgu, tehes seda osalevate riikide, nende tolliasutuste ja ametnike koostöö abil. Üldeesmärgile püütakse jõuda erieesmärkide saavutamise teel.
2. Erieesmärkideks on toetada tolliasutusi liidu ja liikmesriikide finants- ja majandushuvide kaitsmisel, sealhulgas pettustevastase võitluse ja intellektuaalomandi õiguste kaitse valdkonnas, suurendada turvalisust ja julgeolekut, kaitsta kodanikke ja keskkonda, parandada tolliasutuste haldussuutlikkust ning tugevdada Euroopa ettevõtjate konkurentsivõimet.
Erieesmärgid saavutatakse eeskätt järgmiselt:
a)
arvutistamise teel,
b)
tagatakse tänapäevane ja ühtlustatud lähenemisviis tolliprotseduuridele ja -kontrollile,
c)
hõlbustatakse seaduslikku kaubavahetust,
d)
vähendatakse nõuete täitmise kulusid ja halduskoormust ning
e)
edendatakse tolliasutuste toimimist.
3. Erieesmärkide saavutamist mõõdetakse I lisas loetletud näitajate alusel. Neid näitajaid võidakse vajaduse korral programmi kestuse ajal muuta.
Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 15 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta -I lisas sätestatud näitajate loetelu.
Artikkel 6
Tegevuseesmärgid
Programmi tegevuseesmärgid on järgmised:
a)
toetada liidu tollialaste õigusaktide ja poliitika ettevalmistamist, ühtset kohaldamist ja tõhusat rakendamist;
b)
arendada, täiustada, käitada ja toetada Euroopa tollialaseid infosüsteeme;
c)
selgitada välja parimad töötavad ja haldusmenetlused, arendada neid edasi, jagada neid ja võtta need kasutusele, eeskätt pärast võrdlusuuringuid;
d)
parandada tolliametnike oskusi ja pädevust;
e)
parandada koostööd tolliasutuste ning rahvusvaheliste organisatsioonide, kolmandate riikide, muude valitsusasutuste, sealhulgas liidu ja liikmesriikide turujärelevalveasutuste, ning ettevõtjate ja ettevõtjaid esindavate organisatsioonide vahel.
II PEATÜKK
TOETUSKÕLBLIKUD MEETMED
Artikkel 7
Toetuskõlblikud meetmed
Programmi raames antakse artiklis 14 osutatud iga-aastases tööprogrammis sätestatud tingimustel rahalist toetust järgmistele meetmetele:
a)
ühismeetmed:
i)
seminarid ja õpikojad;
ii)
projektirühmad, kuhu üldjuhul kuulub piiratud arv riike ja kes tegutsevad piiratud aja jooksul, et saavutada eelnevalt kindlaksmääratud eesmärke ja täpselt määratletud tulemusi, sealhulgas koordineerimist või võrdlusuuringuid;
iii)
osalevate riikide või muu riigi korraldatud töövisiidid, mis võimaldavad ametnikel omandada või täiendada oskusi ja teadmisi tollivaldkonnas; kolmandates riikides korraldatud töövisiitide puhul on programmi raames toetuskõlblikud ainult sõidu- ja elamiskulud (majutuskulud ja päevaraha);
iv)
kontrollid, mida teevad komisjoni ja osalevate riikide ametnikest moodustatud ühisrühmad, et analüüsida tollipraktikat, teha kindlaks kõik eeskirjade rakendamisel esinevad probleemid ning esitada vajaduse korral ettepanekuid liidu eeskirjade ja töömeetodite kohandamiseks;
v)
ajutiste või alatiste struktureeritud koostöö vormidena toimivad eksperdirühmad, kes koondavad asjatundjate arvamusi, et täita ülesandeid konkreetsetes valdkondades, või teevad operatiivtööd ja keda toetatakse näiteks veebipõhiste koostööteenuste, haldusabi, taristu ja seadmetega;
vi)
tolliasutuste suutlikkuse suurendamise ja toetamise meetmed;
vii)
uuringud;
viii)
ühiselt väljatöötatud teavitusmeetmed;
ix)
mis tahes muu tegevus, mis toetab artiklites 5 ja 6 sätestatud üld-, eri- ja tegevuseesmärkide täitmist;
b)
IT-suutlikkuse suurendamine: II lisa jao A kohaste Euroopa infosüsteemide ning liidu õiguse alusel loodud uute Euroopa infosüsteemide liiduga seotud komponentide arendamine, hooldamine, käitamine ja kvaliteedi kontroll;
c)
inimeste pädevuse suurendamine: ühiskoolitusmeetmed, mille eesmärk on toetada tolliga seotud vajalikke ametialaseid oskusi ja teadmisi.
Artikkel 8
Erisätted ühismeetmete rakendamise kohta
1. Artikli 7 punktis a osutatud ühismeetmetes osalemine on vabatahtlik.
2. Osalevad riigid tagavad, et ühismeetmete rakendamises määratakse osalema ametnikud, kellel on sobivad teadmised ja kvalifikatsioon.
3. Osalevad riigid võtavad asjakohasel juhul ühismeetmete rakendamiseks vajalikke meetmeid, eelkõige suurendades teadlikkust kõnealustest meetmetest ja tagades saavutatud tulemuste optimaalse kasutamise.
Artikkel 9
Erisätted IT-suutlikkuse suurendamise rakendamise kohta
1. Komisjon ja osalevad riigid tagavad II lisa jaos A osutatud Euroopa infosüsteemide arendamise, käitamise ja nõuetekohase hooldamise.
2. Komisjon kooskõlastab koostöös osalevate riikidega II lisa jaos A osutatud Euroopa infosüsteemide II lisa jaos B sätestatud liiduga seotud komponentide ning II lisa jaos C kirjeldatud liiduväliste komponentide loomise ja toimimisega seotud aspektid, mis on vajalikud nende toimivuse, vastastikune ühenduvuse ja pideva täiustamise tagamiseks.
3. Liit kannab liiduga seotud komponentide soetus-, arendus-, paigaldus-, hooldus- ja igapäevased käituskulud. Liiduväliste komponentide soetus-, arendus-, paigaldus-, hooldus- ja igapäevased käituskulud kannavad osalevad riigid.
Artikkel 10
Erisätted inimeste pädevuse suurendamise rakendamise kohta
1. Artikli 7 punktis c osutatud ühiskoolitusmeetmetes osalemine on vabatahtlik.
2. Vajaduse korral lõimivad osalevad riigid ühiselt välja töötatud koolitussisu, sealhulgas e-õppe moodulid, koolituskavad ja ühiselt kokku lepitud koolitusstandardid oma riiklikesse koolituskavadesse.
3. Osalevad riigid tagavad, et nende ametnikud läbivad ametialaste oskuste ja teadmiste omandamiseks vajaliku põhi- ja täienduskoolituse vastavalt koolituskavale.
4. Osalevad riigid pakuvad ametnikele keeleõpet, et tagada programmis osalemiseks vajalik piisav keeleoskus.
III PEATÜKK
FINANTSRAAMISTIK
Artikkel 11
Finantsraamistik
1. Rahastamispakett programmi rakendamiseks aastatel 2014-2020 on 522 943 000 eurot jooksevhindades.
Iga-aastased eraldised määratakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt kindlaks vastavalt mitmeaastases finantsraamistikus sätestatud piirmääradele.
2. Programmi rahastamispaketi alusel eraldatakse soovituslikud summad artiklis 7 loetletud toetuskõlblikele meetmetele, lähtudes III lisas iga meetme liigi kohta sätestatud protsendimääradest. Komisjon võib kalduda kõrvale lisas esitatud soovituslikest summadest, kuid ei või ühegi meetme liigi puhul suurendada rahastamispaketist eraldatavat summat enam kui 10 % võrra.
Juhul kui kõnealuse piirangu ületamine osutub vajalikuks, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 15 vastu delegeeritud õigusakte III lisas esitatud soovituslike summade muutmiseks.
Artikkel 12
Rahastamise viisid
1. Komisjon rakendab programmi kooskõlas määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012.
2. Artiklis 7 sätestatud toetuskõlblikele meetmetele ette nähtud liidupoolset rahalist toetust antakse järgmisel viisil:
a)
toetused;
b)
avaliku hanke lepingud;
c)
artiklis 4 osutatud välisekspertide kulude hüvitamine.
3. Toetuste kaasrahastamise määr on kuni 100 % toetuskõlblikest kuludest, kui tegemist on päevarahade, sõidu- ja majutuskulude ning ürituste korraldamise kuludega.
Iga-aastases tööprogrammis sätestatakse kohaldatav kaasrahastamise määr juhuks, kui meede vajab toetust.
4. Programmi rahalistest vahenditest võib katta ka:
a)
programmi haldamiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks vajalike ettevalmistustööde, järelevalve, kontrolli, auditi ja hindamise, eelkõige uuringute, ekspertide kohtumiste, info- ja kommunikatsioonimeetmetega (sh ettevõtjate teavitamine liidu poliitilistest prioriteetidest, kui need on seotud käesoleva programmi eesmärkidega) seotud kulusid,
b)
infotöötlemisele ja -vahetusele keskendatud IT-võrkudega seotud kulusid ning
c)
kõiki muid tehnilisi ja haldusabikulusid, mis komisjonile programmi juhtimisel tekivad.
Artikkel 13
Liidu finantshuvide kaitse
1. Komisjon võtab asjakohased meetmed tagamaks, et käesoleva määruse kohaselt rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse liidu finantshuve kelmusi, korruptsiooni ja muud ebaseaduslikku tegevust tõkestavate meetmete kohaldamisega ning tõhusa kontrolliga ja rikkumise avastamise korral alusetult makstud summade tagasinõudmisega ning asjakohasel juhul tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate haldus- ja rahaliste karistustega.
2. Komisjonil või tema esindajatel ja kontrollikojal on õigus auditeerida nii dokumentide põhjal kui ka kohapeal kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, keda on käesoleva määruse alusel rahastatud liidu vahenditest.
3. Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) võib teha muu hulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2013 (10) ning nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 2185/96 (11) sätetele ja korrale, et teha kindlaks, kas seoses käesoleva määruse alusel rahastatud toetuslepingu, toetuse andmise otsuse või liidupoolset rahastamist käsitleva lepinguga on esinenud kelmust, korruptsiooni või muud ebaseaduslikku tegevust, mis mõjutab liidu finantshuve.
IV PEATÜKK
RAKENDAMISVOLITUSED
Artikkel 14
Tööprogramm
1. Programmi rakendamiseks võtab komisjon rakendusaktidega vastu iga-aastased tööprogrammid. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 16 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
Kõikide iga-aastaste tööprogrammidega täidetakse programmi eesmärgid, määrates kindlaks järgmised aspektid:
a)
meetmed kooskõlas artiklites 5 ja 6 sätestatud üld-, eri- ja tegevuseesmärkidega, rakendamise meetod, sealhulgas asjakohasel juhul artikli 7 punkti a alapunktis v osutatud eksperdirühmade moodustamise kord ning oodatavad tulemused;
b)
eelarve jaotus meetmete liikide lõikes;
c)
artikli 12 lõikes 3 osutatud toetuste kaasrahastamise määr.
2. Iga-aastase tööprogrammi koostamisel võtab komisjon arvesse ühist lähenemisviisi tollipoliitikale. Selle lähenemisviisi vaatavad korrapäraselt läbi ja kehtestavad koostöös komisjon ja liikmesriigid tollipoliitika töörühmas, kuhu kuuluvad liikmesriikide tolliasutuste juhid või nende esindajad ja komisjoni esindajad.
Komisjon teavitab tollipoliitika töörühma korrapäraselt programmi rakendamisega seotud meetmetest.
Artikkel 15
Delegeeritud volituste rakendamine
1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2. Artikli 5 lõike 3 teises lõigus ja artikli 11 lõike 2 teises lõigus osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile ajavahemikuks, mis algab 1. jaanuaril 2014 ja lõpeb 31. detsembril 2020.
3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 5 lõike 3 teises lõigus ja artikli 11 lõike 2 teises lõigus osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
4. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
5. Artikli 5 lõike 3 teise lõigu ja artikli 11 lõike 2 teise lõigu alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.
Artikkel 16
Komiteemenetlus
1. Komisjoni abistab komitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
V PEATÜKK
JÄRELEVALVE JA HINDAMINE
Artikkel 17
Programmimeetmete järelevalve
1. Komisjon teostab koostöös osalevate riikidega programmi ja selle meetmete rakendamise üle järelevalvet, võttes aluseks I lisas osutatud näitajad.
2. Komisjon avalikustab järelevalve tulemused.
3. Järelevalve tulemusi kasutatakse programmi hindamiseks kooskõlas artikliga 18.
Artikkel 18
Hindamine
1. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule lõigetes 2 ja 3 osutatud küsimuste vahe- ja lõpphindamise aruanded. Nende hindamiste tulemusi, sealhulgas peamisi tuvastatud puudusi, kasutatakse otsuse tegemisel programmi võimaliku jätkamise, muutmise või peatamise kohta järgnevateks ajavahemikeks. Kõnealuseid hindamisi teeb sõltumatu välishindaja.
2. Komisjon koostab hiljemalt 30. juuniks 2018 vahehindamise aruande programmi meetmete eesmärkide saavutamise, ressursside kasutamise tõhususe ja programmi lisandväärtuse kohta Euroopa tasandil. Aruandes käsitletakse ka lihtsustamist ning eesmärkide jätkuvat asjakohasust ja programmi osakaalu liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu eesmärkide saavutamises.
3. Komisjon koostab hiljemalt 31. detsembriks 2021 lõpphindamise aruande lõikes 2 osutatud küsimuste ning programmi pikaajalise mõju ja selle jätkuvuse kohta.
4. Komisjoni taotluse korral esitavad osalevad riigid talle kõik andmed ja kogu teabe, mis on vajalikud komisjoni vahe- ja lõpparuande koostamiseks.
VI PEATÜKK
LÕPPSÄTTED
Artikkel 19
Kehtetuks tunnistamine
Otsus nr 624/2007/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2014.
Rahalised kohustused, mis on seotud kõnealuse otsuse raames rakendatavate meetmetega, kuuluvad jätkuvalt kõnealuse otsuse reguleerimisalasse kuni nende täitmiseni.
Artikkel 20
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Strasbourg, 11. detsembri 2013