РЕШЕНИЕ 2013/320/ОВППС НА СЪВЕТА
от 24 юни 2013 година
в подкрепа на действията в областта на физическата сигурност и управлението на запасите с цел намаляване на риска от незаконна търговия с малки оръжия и леки въоръжения (МОЛВ) и боеприпаси за тях в Либия и в региона
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за Европейския съюз, и по-специално член 26, параграф 2 и член 31, параграф 1 от него,
като взе предвид предложението на върховния представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност,
като има предвид, че:
(1)
След народния бунт в Либия през февруари 2011 г. и последвалия въоръжен конфликт в страната са налице значителен обем запаси от конвенционални оръжия и боеприпаси, включително големи количества неизползваеми и опасни единици. Безконтролното разпространение на малки оръжия и леки въоръжения (МОЛВ) и боеприпаси допринася за несигурността в Либия, в съседните държави и в региона като цяло, което усложнява конфликтите и подкопава изграждането на мира след въоръжения конфликт, като по този начин създава сериозна заплаха за мира и сигурността.
(2)
Като продължение на подкрепата на Съюза за либийския народ по време на конфликта и след него, Съюзът се ангажира да продължи сътрудничеството с Либия по множество въпроси, включително въпроси на сигурността, и да подпомогне процеса на преход към демокрация, траен мир и сигурност.
(3)
На 15 и16 декември 2005 г. Европейският съвет прие Стратегията на ЕС за борба с незаконното натрупване и трафика с МОЛВ и боеприпаси за тях. В тази стратегия се отбелязва, че изобилието на запаси от МОЛВ и боеприпаси прави тези оръжия еднакво леснодостъпни за граждани, престъпни лица, терористи и бойци и се подчертава необходимостта да продължат превантивните действия за борба с незаконното предлагане на конвенционални оръжия и търсенето на такива оръжия. В стратегията Африка се определя като континента, който в най-голяма степен е засегнат от въздействието на вътрешните конфликти, влошавани от дестабилизиращия приток на МОЛВ.
(4)
На 23 май 2012 г. Либия, Судан, Централноафриканската република, Чад и Демократична република Конго подписаха Декларацията от Хартум, озаглавена „Относно контрола на малките оръжия и леките въоръжения в съседните на Западен Судан страни“. В посочената декларация Либия и останалите подписали я държави се ангажират, наред с другото, да укрепят националните капацитет и институции за разработване и прилагане на всеобхватни стратегии за контрол на МОЛВ, на национални планове за действие и интервенции, включително във връзка с физическата сигурност и управлението на запасите („ФСУЗ“) от МОЛВ и боеприпаси на разположение на държавите, в съответствие с международните стандарти.
(5)
В Декларацията от Хартум се отправя призив към регионалните и международните организации да предоставят техническа и финансова подкрепа, координирана с международната общност, за изпълнение на постигнатите на Конференцията, проведена в Хартум от 22 и 23 май 2012 г. резултати и на всички последващи действия и инициативи за решаване на въпроса за МОЛВ във всяка държава
(6)
На 18 юни 2004 г. Либия ратифицира Протокола срещу незаконното производство и трафика на огнестрелни оръжия, техните части и компоненти и боеприпаси към Конвенцията на Организацията на обединените нации срещу транснационалната организирана престъпност.
(7)
Германското дружество за международно сътрудничество (Deutsche Gesellschaft für internationale Zusammenarbeit (GIZ) GmbH („GIZ“) е в процес на разработване на проект за контрол на конвенционалните оръжия в Либия. На 2 май 2012 г. GIZ и Либийският център по разминиране в качеството му на част от Министерството на отбраната се споразумяха по основните елементи на програма за разминиране и контрол на конвенционалните оръжия. Цялостната Програма за контрол на конвенционалните оръжия в Либия(„програмата“) се състои от два конкретни модула и се финансира съвместно от Съюза и германското Федерално министерство на външните работи.
(8)
Необходимо е да осигури във възможно най-висока степен отговорното участие на Либия в дейностите в областта на ФСУЗ в съответствие с основополагащите принципи за национална отговорност и ефективно издигане на ролята на местните партньори. В този смисъл програмата цели да приобщи към дейностите в областта на ФСУЗ съответните заинтересовани страни в Либия, включително при целесъобразност Министерството на вътрешните работи, Министерството на отбраната, въоръжените сили и др.. GIZ ще предоставя оперативна подкрепа и технически консултации на основните партньори по програмата.
(9)
Програмата отчита протичащите в Либия процеси и необходимостта от самото начало да бъдат привлечени за участие всички заинтересовани страни и потенциални национални партньори. Тя цели да допринесе и за изграждането на партньорства с международни неправителствени организации, специализирани в областта на разминирането и ФСУЗ, които вече са доказали оперативните си способности в Либия. Поставя се акцент и върху стимулирането на регионалното сътрудничество със съседните страни. Съюзът смята, че финансовото подпомагане на GIZ ще допринесе за ограничаване на рисковете, свързани с потенциалното незаконно разпространение на конвенционални оръжия и боеприпаси в Либия и от Либия и в региона като цяло,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Съюзът продължава да насърчава мира и сигурността в Либия и региона като цяло, като подкрепя мерки, насочени към осигуряване на действителна физическа сигурност и управление на запасите в либийските оръжейни арсенали от страна на либийските държавни институции с цел да се намалят рисковете за мира и сигурността, породени от незаконното разпространение и прекомерното натрупване на МОЛВ и боеприпаси за тях, включително като стимулира ефективна многостранност на процеса на регионално равнище в този контекст.
2. Дейностите, които Съюзът ще подкрепя, имат следните конкретни цели:
-
подпомагане на либийските държавни институции при разработването на национална стратегия и стандартни оперативни процедури в областта на ФСУЗ;
-
оказване на подкрепа на либийските държавни институции при създаването на рамка за обучение по въпросите на ФСУЗ;
-
оказване на подкрепа за рехабилитацията и управлението на сигурността в зоните за съхранение на боеприпаси съгласно националните стандарти;
-
предоставяне на временни бази за съхранение на запаси от конвенционални оръжия и боеприпаси;
-
оказване на подкрепа за преместването на зони за съхранение на боеприпаси, разположени в населени райони;
-
провеждане на проучване за осъществимост относно възможностите за намаляване на наличните запаси от боеприпаси чрез рециклиране;
-
стимулиране на регионалното сътрудничество със съседните страни по въпросите на ФСУЗ;
-
установяване на устойчива система за управление на риска, която да осигури резултатност на програмата в условията на бързо променяща се среда по отношение на изпълнението.
3. С оглед на постигането на целта по параграф 1 Съюзът се стреми да оказва подкрепа на либийските държавни институции при рехабилитацията на неосигурените съоръжения за съхранение на амуниции, които са били повредени по време на конфликта, и за осигуряване на действителна физическа сигурност и управление на запасите на арсеналите. Проектът се изпълнява при спазване на принципа за национална отговорност с цел дългосрочна устойчивост. Във връзка с това всички дейности се съгласуват със съответните либийски държавни институции и другите заинтересовани страни. Освен това проектът съблюдава принципите за ненанасянето на вреди при отчитане на особеностите на конфликта.
Подробно описание на проекта се съдържа в приложението.
Член 2
1. Върховният представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност ( „ВП“) отговаря за изпълнението на настоящото решение.
2. Техническото изпълнение на проекта, посочен в член 1, параграф 3, се извършва от Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit (GIZ) GmbH („GIZ“).
3. GIZ изпълнява задачите си под ръководството на ВП. За тази цел ВП сключва необходимите договорености с GIZ.
Член 3
1. Референтната сума за изпълнението на проекта, посочен в член 1, е 5 000 000 евро. Общият прогнозен бюджет на цялостния проект възлиза на 6 600 000 евро, като сумата се осигурява чрез съвместно финансиране с германското Федерално министерство на външните работи.
2. Разходите, които се финансират от сумата по параграф 1, се управляват в съответствие с процедурите и правилата, приложими за бюджета на Съюза.
3. Комисията упражнява надзор върху адекватното управление на разходите, посочени в параграф 1. За тази цел тя сключва необходимото споразумение с GIZ. В споразумението се посочва, че GIZ трябва да осигурява публичност на приноса на Съюза, съобразена с размера на този принос.
4. Комисията полага усилия да сключи посоченото в параграф 3 споразумение във възможно най-кратък срок след влизането в сила на настоящото решение. Тя информира Съвета за всякакви трудности в хода на този процес, както и за датата на сключване на споразумението.
Член 4
1. ВП докладва на Съвета за изпълнението на настоящото решение въз основа на редовни доклади, представяни от GIZ. Тези доклади представляват основа за оценката, извършвана от Съвета.
2. Комисията докладва за финансовите аспекти на изпълнението на проекта, посочен в член 1.
Член 5
1. Настоящото решение влиза в сила в деня на приемането му.
То подлежи на преглед и преработване в зависимост от политическата обстановка в Либия не по-късно от 24 месеца след датата на сключване на споразумението, посочено в член 3, параграф 3.
2. Срокът на действие на настоящото решение изтича 60 месеца след датата на сключване на споразумението, посочено в член 3, параграф 3, освен ако не бъде решено друго в резултат на прегледа, проведен съгласно параграф 2. Независимо от това действието на решението изтича шест месеца след датата на влизането му в сила, ако не бъде сключено споразумение в рамките на този срок.
Съставено в Люксембург на 24 юни 2013 година.
NÕUKOGU OTSUS 2013/320/ÜVJP,
24. juuni 2013,
füüsilise julgeoleku ja varude haldamisega seotud tegevuse toetamiseks, et vähendada Liibüas ja selle piirkonnas väike- ja kergrelvade ning nende laskemoonaga ebaseaduslikult kauplemise ohtu
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 26 lõiget 2 ja artikli 31 lõiget 1,
võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)
2011. aasta veebruari Liibüa rahva ülestõusu ning sellele järgnenud relvakonflikti tõttu seisab Liibüa silmitsi tavarelvade ja laskemoona massiivsete varudega, mille seas on suur kogus kasutuskõlbmatuid ja ohtlikke esemeid. Väike- ja kergrelvade ning laskemoona kontrollimatu levik on vähendanud julgeolekut Liibüas, selle naaberriikides ja piirkonnas, teravdanud konfliktiolukorda ja õõnestanud konfliktijärgset rahu kindlustamist, seades sellega tõsiselt ohtu rahu ja julgeoleku.
(2)
Jätkates konflikti ajal ja pärast seda Liibüa rahvale osutatud toetust, on liit valmis tegema Liibüaga ka edaspidi koostööd mitmes valdkonnas, sealhulgas julgeolekuküsimustes, ja toetama üleminekuprotsessi demokraatiale, kestlikule rahule ja julgeolekule.
(3)
Euroopa Ülemkogu võttis 15. ja 16. detsembril 2005 vastu ELi strateegia väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastaseks võitluseks. Kõnealuses strateegias tunnistatakse, et väike- ja kergrelvade ning laskemoona suured varud teevad need relvad tsiviilisikutele, kurjategijatele, terroristidele ja võitlejatele kergesti kättesaadavaks ning selles rõhutatakse vajadust tegeleda ennetavalt tavarelvade ebaseadusliku pakkumise ja nõudlusega. Samuti tõstetakse strateegias esile Aafrikat kui kontinenti, mida mõjutavad enim sisekonfliktid, mida raskendavad väike- ja kergrelvade destabiliseeriv sissevool.
(4)
Liibüa, Sudaan, Kesk-Aafrika Vabariik, Tšaad ja Kongo Demokraatlik Vabariik kirjutasid 23. mail 2012 alla Hartumi deklaratsioonile väike- ja kergrelvade kontrollimise kohta Lääne-Sudaani naaberriikides. Liibüa ja teised allakirjutanud kohustusid nimetatud deklaratsioonis muu hulgas tugevdama riigi suutlikkust ja asutusi, et arendada ja rakendada terviklikke väike- ja kergrelvade kontrolli strateegiaid, riiklikke tegevuskavasid ja sekkumisi, sealhulgas riigi valduses olevate väike- ja kergrelvade ja laskemoona füüsilist julgeolekut ja varude haldamist kooskõlas rahvusvaheliste standarditega.
(5)
Hartumi deklaratsioonis kutsutakse piirkondlikke ja rahvusvahelisi organisatsioone üles pakkuma rahvusvahelise üldsusega kooskõlastatult tehnilist ja rahalist tuge, et viia ellu Hartumis 22. ja 23. mai 2012 toimunud konverentsi tulemused ning kõik sellele järgnevad tegevused ja algatused väike- ja kergrelvade probleemi lahendamiseks igas riigis.
(6)
Liibüa ratifitseeris 18. juunil 2004 rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni täiendava tulirelvade, nende osade ning laskemoona ebaseaduslikku tootmist ja nendega ebaseaduslikku kauplemist tõkestava protokolli.
(7)
Saksamaa rahvusvahelise koostöö agentuur Gesellschaft für internationale Zusammenarbeit (GIZ) GmbH („GIZ”) on koostamas projekti, mis käsitleb tavarelvastuse kontrolli Liibüas. 2. mail 2012 leppisid GIZ ja kaitseministeeriumi alla kuuluv Liibüa miinivastase tegevuse keskus kokku miinivastase tegevuse ja tavarelvastuse kontrolli programmi kavandis. Üldine tavarelvastuse kontrolli programm Liibüas („programm”) koosneb kahest erimoodulist ning seda rahastavad koos liit ja Saksamaa välisministeerium.
(8)
Tuleb tagada võimalikult suures ulatuses Liibüa isevastutus füüsilise julgeoleku ja varude haldamisega seotud tegevuse läbiviimisel, mis on kooskõlas riikliku isevastutuse ja kohalike partnerite tõhusa kaasamise aluspõhimõtetega. Samuti üritatakse programmiga kaasata asjaomased Liibüa sidusrühmad, sealhulgas vajaduse korral siseministeerium, kaitseministeerium, relvajõud ja teised asjaomased osalejad, füüsilise julgeoleku ja varude haldamisega seotud tegevusse. GIZ pakub programmi peamistele partneritele tegevustoetust ja tehnilist nõu.
(9)
Programm arvestab Liibüa praeguste suundumustega ning vajadusega kaasata algusest peale kõik sidusrühmad ning võimalikud riiklikud partnerid. Programmi eesmärk on luua partnerlussidemed rahvusvaheliste valitsusväliste organisatsioonidega, mis keskenduvad miinivastasele tegevusele ning füüsilisele julgeolekule ja varude haldamisele ning kes on juba tõestanud oma võimet Liibüas tegutseda. Samuti rõhutatakse selles piirkondliku koostöö toetamist naaberriikidega. Liit on seisukohal, et GIZile antav rahaline abi aitaks vähendada ohte, mis on seotud tavarelvade ja laskemoona võimaliku ebaseadusliku levikuga Liibüas ja selle piirkonnas ning sellest väljapoole,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
1. Liit püüab edendada julgeolekut ja rahu Liibüas ning selle piirkonnas, toetades meetmeid, mille eesmärk on tagada Liibüa relvaarsenalide usaldusväärne füüsiline julgeolek ja varude haldamine Liibüa riigiasutuste poolt, et vähendada väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona levikust ja ülemäärasest kogunemisest tulenevat ohtu rahule ja julgeolekule, soodustades sealhulgas sellega seotult piirkondlikul tasandil tõhusat mitmepoolsust.
2. Liidu toetatavatel tegevustel on järgmised konkreetsed eesmärgid:
-
aidata Liibüa riigiasutusi füüsilise julgeoleku ja varude haldamise riikliku strateegia ning standardse töökorra väljatöötamisel;
-
toetada Liibüa riigiasutusi füüsilise julgeoleku ja varude haldamise küsimustega seotud koolitusraamistiku loomisel;
-
toetada laskemoona ladustamise alade taastamist ja julgeoleku korraldamist vastavalt riiklikele standarditele;
-
pakkuda tavarelvade ja laskemoona varudele ajutisi ladusid;
-
toetada asustatud piirkondades asuvate laskemoona ladustamisalade ümberpaigutamist;
-
viia läbi teostatavusuuring võimaluste kohta vähendada olemasolevaid laskemoonavarusid ringlussevõtu kaudu;
-
soodustada piirkondlikku koostööd naaberriikidega füüsilise julgeoleku ja varude haldamise küsimustes;
-
luua vastupanuvõimeline riskijuhtimissüsteem, et tagada programmi teostumine kiirelt muutuvas rakenduskeskkonnas.
3. Lõikes 1 osutatud eesmärgi saavutamiseks kavatseb liit toetada Liibüa riigiasutusi konflikti ajal kahjustada saanud turvamata laskemoona ladustamise alade taastamisel ning relvaarsenalide usaldusväärse füüsilise julgeoleku ja varude haldamise tagamisel. Pikaajalise kestlikkuse saavutamise nimel järgitakse projekti rakendamisel riigi isevastutuse põhimõtet. Sellest lähtuvalt koordineeritakse kõik tegevused vastavate Liibüa riigiasutustega ja teiste asjaomaste sidusrühmadega. Lisaks järgitakse projektis konfliktitundlikkuse tõttu kahjustamisest hoidumise lähenemisviisi.
Projekti üksikasjalik kirjeldus on esitatud lisas.
Artikkel 2
1. Käesoleva otsuse rakendamise eest vastutab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja („kõrge esindaja”).
2. Artikli 1 lõikes 3 osutatud projekti rakendab tehniliselt Saksamaa rahvusvahelise koostöö agentuur Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit (GIZ) GmbH („GIZ”).
3. GIZ täidab oma ülesandeid kõrge esindaja vastutuse all. Sel eesmärgil lepib kõrge esindaja GIZiga kokku vajalike korralduste osas.
Artikkel 3
1. Lähtesumma artiklis 1 osutatud projekti rakendamiseks on 5 000 000 eurot. Kogu projekti hinnanguline üldeelarve on 6 600 000 eurot, mida rahastatakse koos Saksamaa välisministeeriumiga.
2. Kulutusi, mida rahastatakse lõikes 1 sätestatud summast, hallatakse vastavalt liidu eelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.
3. Järelevalvet lõikes 1 osutatud summa nõuetekohase haldamise üle teostab komisjon. Sellel eesmärgil sõlmib komisjon GIZiga asjakohase lepingu. Nimetatud lepingus sätestatakse, et GIZ tagab liidu abi nähtavuse määral, mis vastab abi suurusele.
4. Komisjon püüab sõlmida lõikes 3 osutatud lepingu niipea kui võimalik pärast käesoleva otsuse jõustumist. Komisjon teavitab nõukogu kõigist selle protsessi käigus esilekerkivatest probleemidest ning teatab lepingu sõlmimise kuupäeva.
Artikkel 4
1. Kõrge esindaja annab nõukogule käesoleva otsuse rakendamise kohta aru, lähtudes GIZi koostatud korrapärastest aruannetest. Nimetatud aruannete põhjal viib nõukogu läbi hindamise.
2. Komisjon annab aru artiklis 1 osutatud projekti rakendamise finantsaspektide kohta.
Artikkel 5
1. Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.
Otsus vaadatakse läbi ja seda muudetakse vastavalt Liibüa poliitilisele olukorrale hiljemalt 24 kuu möödumisel pärast artikli 3 lõikes 3 osutatud lepingu sõlmimist.
2. Käesolev otsus kaotab kehtivuse 60 kuu möödumisel artikli 3 lõikes 3 osutatud lepingu sõlmimisest, kui lõike 2 kohase läbivaatamise tulemusel ei otsustata teisiti. Sellest olenemata, kui kuue kuu jooksul alates käesoleva otsuse jõustumisest ei ole nimetatud lepingut sõlmitud, kaotab otsus kehtivuse.
Luxembourg, 24. juuni 2013