РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2015/462 НА КОМИСИЯТА
от 19 март 2015 година
за установяване на технически стандарти за изпълнение по отношение на процедурите за одобрение от надзорните органи за учредяването на схеми със специална цел за алтернативно прехвърляне на застрахователен риск и по отношение на процедурите за сътрудничество и обмен на информация между надзорните органи във връзка с такива схеми със специална цел, както и за определяне на форматите и образците за информацията, която трябва да бъде отчитана от такива схеми със специална цел в съответствие с Директива 2009/138/ЕО на Европейския парламент и на Съвета
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2009/138/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 25 ноември 2009 г. относно започването и упражняването на застрахователна и презастрахователна дейност (Платежоспособност II) (1), и по-специално член 211, параграфи 2а и 2б от нея,
като има предвид, че:
(1)
За учредяването на схеми със специална цел за алтернативно прехвърляне на застрахователен риск (наричани по-нататък „схеми със специална цел“) е необходимо предварително одобрение от надзорните органи, след получаването на което те могат да започнат поемането на рискове от застрахователните и презастрахователните предприятия. Условията и процедурите, които трябва да се спазват при издаване и оттегляне на одобрението, в т.ч. изискванията за представяне на документи, са уредени в Директива 2009/138/ЕО и следва да бъдат допълнени от настоящия регламент.
(2)
Когато схема със специална цел поема рискове от няколко застрахователни или презастрахователни предприятия, тя следва да поддържа активи в размер, равен на или надвишаващ агрегираната максимална рискова експозиция, като се отчита всяко отделно договорно задължение. Когато издава одобрение, надзорният орган следва да прецени дали това задължение се изпълнява, като вземе предвид всеки отделен договор и прехвърляне на риск.
(3)
Важно е да се установят процедури за сътрудничество и обмен на информация между надзорните органи, когато дадена схема със специална цел е учредена в държава членка, която е различна от държавата членка по установяване на застрахователното или презастрахователното предприятие, от което схемата поема риск. Сътрудничеството и обменът на информация между тези надзорни органи са особено важни по време на процеса на издаване на одобрение от надзорния орган за съответната схема със специална цел. Освен това ако има съществени промени, които могат да повлияят на спазването на изискванията по член 211 от Директива 2009/138/ЕО от страна на схемата със специална цел, и ако лицензът бъде отнет или срокът на действието му изтече, сътрудничеството и обменът на информация между тези надзорни органи са необходими за упражняването на ефективен и ефикасен надзор.
(4)
Посредством изискванията за отчитане пред надзорните органи по член 325 от Делегиран регламент (ЕС) 2015/35 на Комисията (2) би трябвало да се осигури възможност за надзорните органи да преценяват дали схемите със специална цел спазват непрекъснато съответните изисквания. Посочените изисквания следва да бъдат допълнени с образците и форматите, определени с настоящия регламент.
(5)
За осигуряване на по-ясно разбиране на техническите разпоредби, които ще бъдат установени, е необходимо да се предвиди определение за понятието „множествена схема със специална цел“.
(6)
Настоящият регламент е изготвен въз основа на проектите на технически стандарти за изпълнение, представени на Комисията от Европейския орган за застраховане и професионално пенсионно осигуряване (ЕОЗППО).
(7)
ЕОЗППО проведе открити обществени консултации по проектите на технически стандарти за изпълнение, въз основа на които е изготвен настоящият регламент, анализира свързаните с тях потенциални разходи и ползи и поиска становище от Групата на участниците от сектора на застраховането, създадена по силата на член 37 от Регламент (ЕС) № 1094/2010 на Европейския парламент и на Съвета (3).
(8)
За да се повиши правната сигурност по отношение на надзорния режим през периода на поетапно въвеждане по член 308а от Директива 2009/138/ЕО, който ще започне на 1 април 2015 г., е важно настоящият регламент да влезе в сила възможно най-скоро - в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет
С настоящия регламент се установяват:
а)
процедурите, които трябва да се спазват при издаването и оттеглянето на одобрение от надзорните органи за учредяването на схеми със специална цел за алтернативно прехвърляне на застрахователен риск (наричани по-нататък „схеми със специална цел“);
б)
процедурите, които трябва да се спазват при сътрудничеството и обмена на информация между надзорния орган на държавата членка, в която е учредена дадена схема със специална цел, и надзорния орган на държавата членка, в която е установено прехвърлящото риск застрахователно или презастрахователно предприятие;
в)
форматите и образците, които трябва да се използват за ежегодното отчитане на информация от схемите със специална цел.
Член 2
Определение
За целите на настоящия регламент „множествена схема със специална цел“ е схема със специална цел, която поема рискове по силата на повече от един отделен договор от едно или няколко застрахователни или презастрахователни предприятия.
Член 3
Одобрение от надзорните органи за учредяване на схема със специална цел
Всяка схема със специална цел иска от надзорния орган на държавата членка да ѝ бъде издаден лиценз, с който ѝ се разрешава да установи централното си управление на територията на тази държава членка.
Член 4
Решение на надзорния орган
1. Надзорният орган на държавата членка, в която е учредена или предстои да бъде учредена схемата със специална цел, взема решение по всяко заявление за лиценз в срок от шест месеца от датата на получаването му.
2. В своето решение за издаване на одобрение надзорният орган посочва дейностите, за които се издава лицензът на схемата със специална цел, а в съответните случаи - и условията, свързани с тези дейности.
3. Надзорният орган уведомява заявителя за решението си да откаже издаването на лиценз, като посочва подробно мотивите си.
Член 5
Изисквания за представяне на доказателства и документи
Когато подава до надзорния орган заявление за одобрение за учредяване, всяка схема със специална цел доказва, че изискванията на членове 318-324, 326 и 327 от Делегиран регламент (ЕС) 2015/35 са спазени и че схемата може да спазва изискванията на член 325 от посочения регламент, като представя съответните документни доказателства в своето заявление. Когато подава заявление за лиценз, заявителят представя най-малко документите, посочени в приложение I. Тези документи се отнасят до структурата на схемата със специална цел, риска, който ще бъде поеман, и финансовата обезпеченост на схемата със специална цел.
Член 6
Отнемане на лиценза
1. Надзорният орган, който издава одобрение за учредяването на схема със специална цел, може да отнеме лиценза на тази схема със специална цел в следните случаи:
а)
когато схемата със специална цел вече не изпълнява първоначалните условия, при които е издадено одобрението за учредяването ѝ;
б)
когато схемата със специална цел извърши тежко нарушение при изпълнението на задълженията си по разпоредбите, които се прилагат за нея.
2. В случая по параграф 1, буква б) надзорният орган приема, че схемата със специална цел е извършила тежко нарушение, когато тя не спазва изискването за пълна финансова обезпеченост и според надзорния орган не може да възстанови в разумен срок състоянието си, отговарящо на изискването.
3. Надзорният орган уведомява незабавно схемата със специална цел за решението си да отнеме лиценза ѝ, като в решението подробно посочва мотивите си.
Член 7
Множествени схеми със специална цел
1. Когато подава до надзорния орган заявление за одобрение за учредяване на множествена схема със специална цел, заявителят допълнително доказва пред надзорния орган, че платежоспособността ѝ не може да бъде неблагоприятно повлияна от производството по ликвидация на нито едно от прехвърлящите рискове застрахователни или презастрахователни предприятия и че множествената схема със специална цел може да изпълнява изискването за платежоспособността непрекъснато.
2. Когато доказва, че платежоспособността ѝ не може да бъде неблагоприятно повлияна от производството по ликвидация на нито едно от прехвърлящите рискове застрахователни или презастрахователни предприятия, множествената схема със специална цел представя достатъчно доказателства, така че надзорният орган да може да направи оценка на нейната сборна агрегирана максимална рискова експозиция и на агрегираната максимална рискова експозиция по всеки отделен договор във връзка с прехвърлянето на риск от застрахователно или презастрахователно предприятие.
3. Когато подава до надзорния орган заявление за одобрение за учредяване на множествена схема със специална цел, заявителят представя достатъчно доказателства, че отговаря на условията по членове 319-321 и член 326 от Регламента за изпълнение, като се отчита всеки отделен договор, за да се определи дали схемата изпълнява изискванията за платежоспособност.
4. Когато заявителят не може да представи достатъчно доказателства съгласно разпоредбите на параграфи 1-3, надзорният орган отхвърля заявлението за учредяване на множествената схема със специална цел.
Член 8
Постоянно сътрудничество между надзорните органи
1. Когато схемата със специална цел, която поема риск от застрахователно или презастрахователно предприятие, е учредена в държава членка, която е различна от държавата членка, където е лицензирано застрахователното или презастрахователното предприятие, съответните надзорни органи осъществяват постоянно сътрудничество.
2. Надзорните органи обменят информация, която е от значение във връзка с упражняването на надзорните им функции, в т.ч. информация за планирани надзорни мерки срещу схемата със специална цел или прехвърлящото риск застрахователно или презастрахователно предприятие, когато това може да окаже въздействие на надзора върху тази схема със специална цел или прехвърлящото риск застрахователно или презастрахователно предприятие. При такива обстоятелства надзорните органи незабавно се уведомяват взаимно.
Член 9
Консултации преди издаването на лиценз
Преди да издаде лиценза, надзорният орган, от когото е поискано одобрение за учредяването на схема със специална цел, се консултира с надзорния орган на държавата членка, където е установено прехвърлящото риск застрахователно или презастрахователно предприятие.
Член 10
Съобщаване за промени
Отговарящият за схемата със специална цел надзорен орган незабавно съобщава на надзорния орган, отговарящ за застрахователното или презастрахователното предприятие, прехвърлящо риск към тази схема със специална цел, всички значими сведения, получени от схема със специална цел по силата на член 325, параграф 5 от Делегиран регламент (ЕС) 2015/35 във връзка с промени, които могат да окажат въздействие върху спазването на изискванията по членове 318-324, 326 и 327 от посочения регламент от страна на схемата със специална цел. Надзорният орган съобщава незабавно за нарушението на изискванията за платежоспособност от страна на схемата със специална цел.
Член 11
Съобщаване за отнемане на лиценз
При отнемане на лиценза на дадена схема със специална цел отговарящият за нея надзорен орган незабавно уведомява надзорния орган, отговарящ за прехвърлящото към нея риск застрахователно или презастрахователно предприятие.
Член 12
Предаване на годишния отчет
Отговарящият за схемата със специална цел надзорен орган незабавно предава екземпляр от годишния ѝ отчет, представен по силата на член 325, параграфи 3 и 4 от Делегиран регламент (ЕС) 2015/35, на надзорния орган, отговарящ за прехвърлящото към нея риск застрахователно или презастрахователно предприятие. При множествена схема със специална цел отговарящият за нея надзорен орган може да предаде на съответните надзорни органи само онези части от отчета, които се отнасят до застрахователното или презастрахователното предприятие, установено в държавата членка на тези надзорни органи.
Член 13
Количествени данни в годишния отчет
По силата на член 325 от Делегиран регламент (ЕС) 2015/35 схемата със специална цел ежегодно представя на отговарящия за нея надзорен орган количествени данни в съответствие с образците и форматите, изложени в приложение II, и съгласно указанията от приложение III. Тези данни включват:
а)
съдържание на отчета по образец SPV.01.01 от приложение II, съгласно указанията от приложение III под название SPV.01.01;
б)
основни данни за схемата със специална цел по образец SPV.01.02 от приложение II, съгласно указанията от приложение III под название SPV.01.02;
в)
данни от счетоводния баланс на схемата със специална цел, в които се разграничават значимите класове активи, пасиви и елементи на собствения капитал, в т.ч. данни за издадените дългови инструменти или други договорени механизми за финансиране, по образец SPV.02.01 от приложение II, съгласно указанията от приложение III под название SPV.02.01;
г)
данни за задбалансовите позиции на схемата със специална цел по образец SPV.02.02 от приложение II, съгласно указанията от приложение III под название SPV.02.02;
д)
поети рискове по всеки отделен договор за прехвърляне на риск от застрахователно или презастрахователно предприятие по образец SPV.03.01 от приложение II, съгласно указанията от приложение III под название SPV.03.01;
е)
списък на издадените дългови ценни книжа или други договорени механизми за финансиране по всеки отделен договор за прехвърляне на риск от застрахователно или презастрахователно предприятие по образец SPV.03.02 от приложение II, съгласно указанията от приложение III под название SPV.03.02.
Член 14
Качествени данни в годишния отчет
По силата на член 325 от Делегиран регламент (ЕС) 2015/35 схемата със специална цел ежегодно представя на отговарящия за нея надзорен орган качествени данни, съдържащи:
а)
подходящо описание на базата, методите и допусканията, използвани при оценяването на активите;
б)
подходящо описание на базата, методите и допусканията, използвани за определянето на агрегираната максимална рискова експозиция;
в)
подробни сведения за конфликтите на интереси между схемата със специална цел, застрахователните или презастрахователните предприятия и кредиторите и лицата, предоставящи финансиране;
г)
подробни сведения за значимите сделки, сключени от схемата със специална цел през последния отчетен период;
д)
сведения, които доказват, че схемата със специална цел продължава да спазва изискването за пълна финансова обезпеченост, в т.ч.:
i)
описание на рисковете, вкл. ликвидните рискове и количествено измеримите рискове, поети от схемата със специална цел;
ii)
сведения за издадените дългови инструменти или други договорени механизми за финансиране;
е)
ако схемата със специална цел не е спазвала непрекъснато изискванията за пълна финансова обезпеченост през отчетния период, тя включва в отчета всички важни сведения за това нарушение и преодоляването му през отчетния период съгласно член 326 от Делегиран регламент (ЕС) 2015/35;
ж)
качествени данни за евентуалните промени, които биха могли да окажат въздействие върху спазването на изискванията по членове 318-324, 326 и 327 от Делегиран регламент (ЕС) 2015/35.
Член 15
Описание на рисковете, поети от схемата със специална цел
Когато описва поетите рискове по силата на член 14, схемата със специална цел представя в годишния си отчет следните сведения:
а)
дали поетите рискове са свързани с животозастраховане, или с общо застраховане;
б)
какви видове активиращи събития се прилагат за тези рискове;
в)
дали през отчетния период е имало настъпване на активиращо събитие, довело до предявяване на претенция към активите на схемата със специална цел;
г)
дали през отчетния период са извършени плащания по претенция, какъв е размерът на тези плащания към момента и дали активиращото събитие е оказало неблагоприятно влияние върху ликвидността на схемата със специална цел;
д)
дали рисковият профил на схемата със специална цел се е променил съществено след предходния отчетен период, или в сравнение с първоначалните условия, съобщени на отговарящия за нея надзорен орган при издаването на лиценза.
Член 16
Сведения за издадените дългови инструменти или други договорени механизми за финансиране
Когато по силата на член 14 представя сведения за издадените дългови инструменти или други договорени механизми за финансиране, схемата със специална цел включва следното:
а)
приходите от издаването на дългови инструменти или от други механизми за финансиране и сведения и дали те са били напълно платени, по отношение на всеки отделен договор за прехвърляне на риск от застрахователно или презастрахователно предприятие;
б)
различните равнища на механизма за финансиране, като се посочват траншовете или равнищата, в т.ч. сведения за присъдени външни рейтинги или използвани вътрешни рейтинги на издадените дългови инструменти и за кредитните агенции, чиито услуги евентуално са били използвани;
в)
причините, поради които финансовите договорености се смятат за достатъчно стабилни, за да осигурят непрекъсната защита срещу възможни претенции на застрахователното или презастрахователното предприятие, прехвърлящо риск към схемата със специална цел, да поддържат способността ѝ да изплаща задълженията си, когато станат изискуеми, и да гарантират изплащането на дълга или задълженията по механизмите за финансиране;
г)
всички дългови инструменти, които са били обезсилени или изкупени обратно, частично или изцяло, за периода след издаването им и отделно за текущия отчетен период.
Член 17
Начини на отчитане
Схемите със специална цел предават на надзорния орган количествените данни по член 13 по електронен път, а качествените данни по член 15 - в електронно четим формат.
Член 18
Валута и единици
1. Схемите със специална цел представят всички парични данни от отчета по член 13 в отчетната си валута. За тази цел данните в други валути се преизчисляват в отчетната валута по валутния курс, който е в сила към края на отчетния период.
2. Схемите със специална цел представят числовите стойности като данни в следните формати:
а)
данните от категорията „парични“ се представят с минимална точност до единица;
б)
данните от категорията „цели числа“ се представят без никакви знаци след десетичната запетая и с точност до единица.
Член 19
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 19 март 2015 година.
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/462,
19. märts 2015,
milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses järelevalveasutuse poolt eriotstarbelise varakogumi asutamise heakskiitmise korraga, järelevalveasutuste koostöö ja teabevahetusega eriotstarbeliste varakogumite osas ning eriotstarbelise varakogumi poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ kohaselt esitatava teabe vormingu ja vormide kehtestamiseks
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II), (1) eriti selle artikli 211 lõike 2 punkti a ja artikli 211 lõike 2 punkti b,
ning arvestades järgmist:
(1)
Eriotstarbelise varakogumi asutamiseks on vajalik järelevalveasutuse heakskiit, enne kui varakogum kindlustus- või edasikindlustusandjatelt riske enda kanda saab võtta. Heakskiidu andmise ja tagasivõtmise tingimusi ja korda, sealhulgas dokumentide esitamise nõudeid reguleerib direktiiv 2009/138/EÜ ning käesolev määrus peaks neid täiendama.
(2)
Kui eriotstarbeline varakogum võtab enda kanda riske rohkem kui ühelt kindlustus- või edasikindlustusandjalt, peab eriotstarbeline varakogum tagama, et tema varad vastavad varakogumi agregeeritud maksimaalsele riskipositsioonile või ületavad selle, võttes arvesse iga lepingulist kohustust eraldi. Heakskiidu andmise käigus peaks järelevalveasutus hindama selle kohustuse täitmist ning kaaluma eraldi iga lepingulist kokkulepet ja riski ülekandmist.
(3)
Oluline on kehtestada järelevalveasutustevahelise koostöö ja teabevahetuse kord juhuks, kui eriotstarbeline varakogum on asutatud liikmesriigis, mis ei ole liikmesriik, kus on asutatud kindlustus- või edasikindlustusandja, kellelt varakogum riski enda kanda võtab. Asjaomaste järelevalveasutuste vaheline koostöö ja teabevahetus on eriti olulised eriotstarbelisele varakogumile järelevalveasutuse heakskiidu andmise protsessi jooksul. Ka juhul kui toimuvad olulised muudatused, mis võivad mõjutada eriotstarbelise varakogumi vastavust direktiivi 2009/138/EÜ artikli 211 nõuetele, ning kui varakogumi tegevusluba kehtetuks tunnistatakse või kaotab kehtivuse, on asjaomaste järelevalveasutuste vaheline koostöö ja teabevahetus vajalikud, selleks et tagada tulemuslik ja tõhus järelevalve.
(4)
Komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/35 (2) artiklis 325 sätestatud järelevalvelise aruandluse nõuded peaksid võimaldama eriotstarbeliste varakogumite järelevalveasutustel hinnata seda, kas varakogumid täidavad jätkuvalt asjaomaseid nõudeid. Neid nõudeid tuleks täiendada käesolevas määruses esitatud vormide ja vormingutega.
(5)
Kehtestatavate asjakohaste tehniliste normide paremaks mõistmiseks tuleb määratleda termin „mitme kokkuleppe alusel tegutsev eriotstarbeline varakogum”.
(6)
Käesolev määrus tugineb Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) poolt komisjonile esitatud rakenduslike tehniliste standardite eelnõule.
(7)
EIOPA on läbi viinud avatud avalikud konsultatsioonid käesoleva määruse aluseks oleva rakenduslike tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1094/2010 (3) artikli 37 kohaselt loodud kindlustuse ja edasikindlustuse sidusrühmade kogult.
(8)
Et suurendada õiguskindlust järelevalvekorra suhtes, mida kohaldatakse direktiivi 2009/138/EÜ artiklis 308a sätestatud järkjärgulise kohaldamise perioodil, mis algab 1. aprillil 2015, on oluline tagada, et käesolev määrus jõustuks nii pea kui võimalik, järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Reguleerimisese
Käesolevas määruses sätestatakse:
a)
eriotstarbelise varakogumi asutamiseks järelevalveasutuse heakskiidu andmise ja tagasivõtmise kord;
b)
selle liikmesriigi järelevalveasutuse, kus on asutatud eriotstarbeline varakogum, ja selle liikmesriigi järelevalveasutuse, kus on asutatud riski üle kandev kindlustus- või edasikindlustusandja, vahelise koostöö ja teabevahetuse kord;
c)
vormid ja vormingud, mida tuleb kasutada eriotstarbelise varakogumi iga-aastase aruandluse jaoks.
Artikkel 2
Määratlus
Käesolevas määruses kasutatakse järgmist määratlust: mitme kokkuleppe alusel tegutsev eriotstarbeline varakogum - eriotstarbeline varakogum, mis võtab enda kanda riske rohkem kui ühe eri lepingulise kokkuleppe alusel ühelt või mitmelt kindlustus- või edasikindlustusandjalt.
Artikkel 3
Järelevalveasutuse heakskiit eriotstarbelise varakogumi asutamiseks
Eriotstarbeline varakogum taotleb liikmesriigi järelevalveasutuselt tegevusluba oma peakontori asutamiseks selle liikmesriigi territooriumil.
Artikkel 4
Järelevalveasutuse otsus
1. Selle liikmesriigi järelevalveasutus, kus eriotstarbeline varakogum on asutatud või asutatakse, teeb otsuse tegevusloa taotluse kohta kuue kuu jooksul alates taotluse kättesaamise kuupäevast.
2. Järelevalveasutuse heakskiidu andmise otsuses märgib järelevalveasutus, milliste tegevusaladega tegelemine on eriotstarbelisel varakogumil tegevusloa kohaselt lubatud ning vajaduse korral nende tegevusaladega tegelemise tingimused.
3. Tegevusloa andmisest keeldumise otsust tuleb igakülgselt põhjendada ja järelevalveasutus edastab selle taotlejale.
Artikkel 5
Tõendamise ja dokumentide esitamise nõuded
Järelevalveasutuse heakskiidu taotlemisel eriotstarbelise varakogumi asutamiseks tõendab eriotstarbeline varakogum, et delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artiklites 318-324, 326 ja 327 sätestatud nõuded on täidetud ning et eriotstarbeline varakogum suudab täita delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artikli 325 nõudeid, esitades oma taotluses selle kohta dokumentaalsed tõendid. Tegevusloa taotluse esitamisel esitab taotleja vähemalt I lisas nimetatud tõendavad dokumendid. Dokumentides käsitletakse eriotstarbelise varakogumi struktuuri, enda kanda võetavat riski ja varakogumi rahastamist.
Artikkel 6
Tegevusloa kehtetuks tunnistamine
1. Järelevalveasutus, kes on eriotstarbelise varakogumi asutamise heaks kiitnud, võib varakogumi tegevusloa kehtetuks tunnistada, kui:
a)
eriotstarbeline varakogum ei vasta enam algsetele tingimustele, mille kohaselt eriotstarbelise varakogumi asutamine heaks kiideti;
b)
eriotstarbeline varakogum jätab olulisel määral täitmata oma kohustused, mis tulenevad tema tegevust reguleerivatest normidest.
2. Lõike 1 punktis b nimetatud juhul loeb järelevalveasutus, et eriotstarbeline varakogum on jätnud oma kohustused olulisel määral täitmata, kui ta ei täida nõuet olla täielikult finantseeritud ja järelevalveasutus leiab, et eriotstarbeline varakogum ei suuda seda nõuet mõistliku aja jooksul uuesti täitma hakata.
3. Tegevusloa kehtetuks tunnistamise otsus sisaldab üksikasjalikke põhjendusi ja see edastatakse viivitamata eriotstarbelisele varakogumile.
Artikkel 7
Mitme kokkuleppe alusel tegutsev eriotstarbeline varakogum
1. Järelevalveasutuse heakskiidu taotlemisel mitme kokkuleppe alusel tegutseva eriotstarbelise varakogumi asutamiseks tõendab taotleja lisaks järelevalveasutusele viimast rahuldaval viisil, et varakogumile riski üle kandvatest kindlustus- ja edasikindlustusandjatest ühegi lõpetamismenetlus ei mõjuta eriotstarbelise varakogumi solventsust negatiivselt ja et mitme kokkuleppe alusel tegutsev eriotstarbeline varakogum suudab solventsusnõuet igal ajal täita.
2. Selleks et tõendada, et mitme kokkuleppe alusel tegutsevale eriotstarbelisele varakogumile riski üle kandvatest kindlustus- ja edasikindlustusandjatest ühegi lõpetamismenetlus ei mõjuta eriotstarbelise varakogumi solventsust negatiivselt, esitab mitme kokkuleppe alusel tegutsev eriotstarbeline varakogum piisavad tõendid, mis võimaldavad järelevalveasutusel hinnata mitme kokkuleppe alusel tegutseva eriotstarbelise varakogumi kogu agregeeritud maksimaalset riskipositsiooni ja iga kindlustus- või edasikindlustusandjalt riski ülekandmise lepingulise kokkuleppega seotud agregeeritud maksimaalset riskipositsiooni eraldi.
3. Järelevalveasutuse heakskiidu taotlemisel mitme kokkuleppe alusel tegutseva eriotstarbelise varakogumi asutamiseks esitab taotleja piisavad tõendid selle kohta, et ta vastab delegeeritud meetmete artiklites 319-321 ja artiklis 326 sätestatud tingimustele iga kokkulepet eraldi arvesse võttes, selleks et kindlaks teha, kas mitme kokkuleppe alusel tegutsev eriotstarbeline varakogum täidab solventsusnõudeid.
4. Kui taotleja ei suuda lõigete 1-3 kohaseid piisavaid tõendeid esitada, jätab järelevalveasutus mitme kokkuleppe alusel tegutseva eriotstarbelise varakogumi asutamise taotluse rahuldamata.
Artikkel 8
Järelevalveasutustevaheline jooksev koostöö
1. Kui eriotstarbeline varakogum, kes võtab enda kanda riski kindlustus- või edasikindlustusandjalt, on asutatud liikmesriigis, mis ei ole see liikmesriik, kus on välja antud selle kindlustus- või edasikindlustusandja tegevusluba, teevad asjaomased järelevalveasutused jooksvalt koostööd.
2. Järelevalveasutused vahetavad järelevalveülesannete täitmise seisukohast asjakohast teavet, sealhulgas teavet eriotstarbelise varakogumi või riski üle kandnud kindlustus- või edasikindlustusandjate vastu suunatud kavandatud järelevalvemeetmete kohta, kui see võib mõjutada eriotstarbelise varakogumi või riski üle kandnud kindlustus- või edasikindlustusandjate järelevalvet. Sellises olukorras suhtlevad järelevalveasutused omavahel viivitamata.
Artikkel 9
Eelnev konsulteerimine enne tegevusloa väljaandmist
Enne tegevusloa väljaandmist konsulteerib järelevalveasutus, kellelt taotletakse eriotstarbelise varakogumi asutamise heakskiitmist, järelevalveasutusega selles liikmesriigis, kus on asutatud riski üle kandev kindlustus- või edasikindlustusandja.
Artikkel 10
Muudatustest teatamine
Eriotstarbelise varakogumi järelevalveasutus edastab eriotstarbeliselt varakogumilt delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artikli 325 lõike 5 kohaselt saadud asjakohase teabe muudatuste kohta, mis võivad mõjutada eriotstarbelise varakogumi vastavust delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artiklites 318-324, 326 ja 327 sätestatud nõuetele, viivitamata asjaomasele eriotstarbelisele varakogumile riski üle kandva kindlustus- või edasikindlustusandja järelevalveasutusele. Järelevalveasutus teatab viivitamata sellest, kui eriotstarbeline varakogum rikub solventsusnõudeid.
Artikkel 11
Tegevusloa kehtetuks tunnistamisest teatamine
Juhul kui eriotstarbelise varakogumi tegevusluba kehtetuks tunnistatakse, teatab eriotstarbelise varakogumi järelevalveasutus sellest viivitamata eriotstarbelisele varakogumile riski üle kandva kindlustus- või edasikindlustusandja järelevalveasutusele.
Artikkel 12
Aastaaruandest teatamine
Eriotstarbelise varakogumi järelevalveasutus jagab eriotstarbelise varakogumi aastaaruannet, mis on esitatud vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artikli 325 lõigetele 3 ja 4, viivitamata eriotstarbelisele varakogumile riski üle kandva kindlustus- või edasikindlustusandja järelevalveasutusega. Mitme kokkuleppe alusel tegutseva eriotstarbelise varakogumi puhul võib selle eriotstarbelise varakogumi järelevalveasutus jagada teiste järelevalveasutustega ainult aruande neid osi, mis käsitlevad kindlustus- ja edasikindlustusandjaid, kes on asutatud asjaomase järelevalveasutuse liikmesriigis.
Artikkel 13
Aastaaruande kvantitatiivne osa
Delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artikli 325 kohaselt esitab eriotstarbeline varakogum oma järelevalveasutusele korra aastas vastavalt II lisas esitatud vormingutele ja vormidele ning III lisas esitatud juhiseid järgides kvantitatiivse teabe, mis sisaldab järgmist:
a)
teabe sisu, nagu on ette nähtud II lisa vormiga SPV.01.01, vastavalt III lisas viite SPV.01.01 all esitatud juhistele;
b)
põhiteave eriotstarbelise varakogumi kohta, nagu on ette nähtud II lisa vormiga SPV.01.02, vastavalt III lisas viite SPV.01.02 all esitatud juhistele;
c)
eriotstarbelise varakogumi bilansiandmed, milles on eraldi välja toodud olulised vara- ja kohustiste klassid ja olulised omavahendite kirjed, sealhulgas emiteeritud võlaväärtpaberid või muud kasutatud finantseerimismehhanismid, nagu on ette nähtud II lisa vormiga SPV.02.01, vastavalt III lisas viite SPV.02.01 all esitatud juhistele;
d)
eriotstarbelise varakogumi bilansivälised andmed, nagu on ette nähtud II lisa vormiga SPV.02.02, vastavalt III lisas viite SPV.02.02 all esitatud juhistele;
e)
iga kindlustus- või edasikindlustusandjalt riski ülekandmise lepingulise kokkuleppe kohaselt varakogumi kanda võetud riskid, nagu on ette nähtud II lisa vormiga SPV.03.01, vastavalt III lisas viite SPV.03.01 all esitatud juhistele;
f)
iga kindlustus- või edasikindlustusandjalt riski ülekandmise lepingulise kokkuleppega seoses emiteeritud võlaväärtpaberite või muude kasutatud finantseerimismehhanismide loetelu, nagu on ette nähtud II lisa vormiga SPV.03.02, vastavalt III lisas viite SPV.03.02 all esitatud juhistele.
Artikkel 14
Aastaaruande kvalitatiivne osa
Delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artikli 325 kohaselt esitab eriotstarbeline varakogum oma järelevalveasutusele korra aastas kvalitatiivse teabe, mis sisaldab järgmist:
a)
varade hindamiseks kasutatud aluste, meetodite ja eelduste piisav kirjeldus;
b)
agregeeritud maksimaalse riskipositsiooni kindlaksmääramiseks kasutatud aluste, meetodite ja eelduste piisav kirjeldus;
c)
eriotstarbelise varakogumi, kindlustus- või edasikindlustusandjate ja võlausaldajate või finantseerijate vaheliste huvide konflikti üksikasjad;
d)
eriotstarbelise varakogumi poolt viimase aruandeperioodi jooksul tehtud oluliste tehingute üksikasjad;
e)
teave, mis tõendab, et eriotstarbeline varakogum on jätkuvalt täielikult finantseeritud, sealhulgas:
i)
eriotstarbelise varakogumi kanda võetud riskide, sealhulgas likviidsusriskide ja mõõdetavate riskide kirjeldus;
ii)
teave emiteeritud võlainstrumentide või muude kasutatud finantseerimismehhanismide kohta;
f)
kui eriotstarbeline varakogum ei ole aruandeperioodi jooksul pidevalt täitnud nõuet olla täielikult finantseeritud, esitab eriotstarbeline varakogum kogu asjakohase teabe nõude mittetäitmise kohta ja olukorra parandamise kohta vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artiklile 326 aruandeperioodi jooksul;
g)
kvalitatiivne teave kõigi muudatuste kohta, mis võivad mõjutada eriotstarbelise varakogumi vastavust delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artiklites 318-324, 326 ja 327 sätestatud nõuetele.
Artikkel 15
Eriotstarbelise varakogumi kanda võetud riskide kirjeldus
Eriotstarbelise varakogumi kanda võetud riskide kirjeldamisel vastavalt artiklile 14 esitab eriotstarbeline varakogum aastaaruandes teabe selle kohta:
a)
kas varakogumi kanda võetud riskid on peamiselt elu- või kahjukindlustusriskid;
b)
mis liiki käivitavaid sündmusi nende riskide puhul kohaldatakse;
c)
kas aruandeperioodi jooksul toimus mõni käivitav sündmus, mis oleks olnud aluseks nõudele eriotstarbelise varakogumi varade suhtes;
d)
kas nõudest tulenevalt on aruandeperioodi jooksul välja makstud summasid ja kui on, siis kui palju on siiani välja makstud ja kas käivitav sündmus on negatiivselt mõjutanud eriotstarbelise varakogumi likviidsust;
e)
kas eriotstarbelise varakogumi riskiprofiil on eelmisest aruandeperioodist saadik või tegevusloa taotlemisel järelevalveasutusele esitatud algsete tingimustega võrreldes oluliselt muutunud.
Artikkel 16
Teave emiteeritud võlainstrumentide või muude kasutatud finantseerimismehhanismide kohta
Emiteeritud võlainstrumente või muid kasutatud finantseerimismehhanisme käsitleva teabe esitamisel vastavalt artiklile 14 tuleb hõlmata järgmist:
a)
võlakirjade emiteerimisest või muust finantseerimismehhanismist saadud tulu ja kas see tulu on täielikult sisse makstud iga kindlustus- või edasikindlustusandjalt riski ülekandmise kokkuleppe kohta;
b)
finantseerimismehhanismi tasemeliigid, täpsustades, milliste nõudeõiguse järkude või tasemetega on tegu, sealhulgas teave emiteeritud võlainstrumentidele antud välisreitingute või nende puhul kasutatud sisereitingute kohta ja selle kohta, kas kasutati reitinguagentuure ja kui, siis milliseid;
c)
põhjused, miks peetakse eriotstarbelise varakogumi rahastamiskorda piisavalt kindlaks, et tagada eriotstarbelisele varakogumile riski üle kandvate kindlustus- ja edasikindlustusandjate võimalike nõuete jätkuv kaitse, olla jätkuvalt suuteline tähtaja jooksul maksma summasid, mida varakogum on kohustatud maksma, ja tagada võlainstrumentide või finantseerimismehhanismide kohased väljamaksed;
d)
võlainstrumendid, mis on pärast nende emiteerimist osaliselt või täielikult tühistatud, tagasi ostetud või välja lunastatud, kusjuures see teave tuleb esitada eraldi käesoleva aruandeperioodi kohta.
Artikkel 17
Aruande esitamise vahendid
Eriotstarbeline varakogum esitab artiklis 13 nimetatud aruande kvantitatiivse osa järelevalveasutusele elektrooniliselt ja artiklis 15 nimetatud aruande kvalitatiivse osa elektrooniliselt loetaval kujul.
Artikkel 18
Valuuta ja ühikud
1. Eriotstarbeline varakogum esitab kõik rahalised andmed artiklis 13 nimetatud aruandes eriotstarbelise varakogumi aruandlusvaluutas. Selleks arvestatakse muud valuutad ümber aruandlusvaluutasse, kasutades aruandeperioodi lõpus kehtinud vahetuskurssi.
2. Eriotstarbeline varakogum esitab arvulised väärtused faktidena vastavalt järgmistele vormingutele:
a)
„rahalist” andmetüüpi andmepunktid esitatakse minimaalselt täisühiku täpsusega;
b)
„täisarvulist” andmetüüpi andmepunktid esitatakse ilma kümnendkohtadeta, täisühiku täpsusega.
Artikkel 19
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 19. märts 2015