ДЕЛЕГИРАН РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 665/2014 НА КОМИСИЯТА
от 11 март 2014 година
за допълване на Регламент (ЕС) № 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета по отношение на условията за използване на незадължителния термин за качество „планински продукт“
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 21 ноември 2012 г. относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни (1), и по-специално член 31, параграфи 3 и 4 от него,
като има предвид, че:
(1)
С Регламент (ЕС) № 1151/2012 се създава схема за незадължителни термини за качество с цел да се улесни предоставянето на информация в рамките на вътрешния пазар за добавящите стойност характеристики или специфики на селскостопанските продукти от техните производители. В същия регламент се определят условията за използването на незадължителния термин за качество „планински продукт“, като Комисията се оправомощава да приема делегирани актове относно дерогациите от тези условия за използване в надлежно обосновани случаи и с цел отчитане на природните ограничения, които влияят върху селскостопанското производство в планинските райони. Също така по силата на регламента Комисията се оправомощава да приема делегирани актове за установяване на методи на производство и други критерии, които са от значение за използването на посочения термин.
(2)
С цел да се предотврати риск от въвеждане в заблуда на потребителите следва да се уточни използването на термина „планински продукт“ за продукти от животински произход. За продукти, добити от животни, като например мляко и яйца, производството следва да се извършва в планински райони. За продукти, произведени от животни, като например месо, животните следва да бъдат отглеждани в планински райони. Тъй като животновъдите често купуват млади животни, тези животни следва да прекарат най-малко последните две трети от живота си в планински райони.
(3)
Смяната на пасищата, включително между планински към непланински и обратно, се практикува в много райони на Съюза с цел използването на сезонната паша. По този начин се гарантира запазването на пасищата, разположени на по-голяма височина, които не са подходящи за целогодишна паша, и на традиционните културни ландшафти в планинските райони. Наред с това смяната на пасищата носи преки ползи за околната среда, например чрез намаляване на риска от ерозия и лавини. С цел да се насърчи продължителната практика на смяна на пасищата, следва също така използването на термина „планински продукт“ да се разреши за продукти, произведени от отглеждани при такава практика животни, които са прекарали поне една четвърт от жизнения си цикъл на пасища в планински райони.
(4)
За да се гарантира, че фуражите за селскостопански животни са с произход главно от планински райони, следва да се уточни, че по принцип е необходимо поне половината от годишната дажба храна на животните, изразена в процент сухо вещество, да е съставена от фуражи с произход от планински райони.
(5)
Тъй като наличните фуражи на преживните животни в планинските райони съставляват повече от половината от годишната им дажба храна, в техния случай този дял следва да бъде по-висок.
(6)
Поради природни ограничения и поради факта, че произведените в планинските райони фуражи са предназначени предимно за преживни животни, в момента само малка част от фуражите за свине е с произход от планинските райони. За да се постигне необходимият баланс между двете цели на термина „планински продукт“, посочени в съображение 45 от Регламент (ЕС) № 1151/2012, и да се гарантира, че свиневъдството в планинските райони може да продължи и по този начин да се запази селскостопанското производство, дялът на фуражите за свине с произход от тези райони следва да бъде по-малко от половината от годишната им дажба храна.
(7)
Ограниченията по отношение на фуражите при животни, отглеждани при смяна на пасищата, следва да се прилагат, докато животните пребивават в планински райони.
(8)
Тъй като тази практика се прилага и при кошерите, използването на термина „планински продукт“ следва да се уточни и по отношение на продуктите от пчеларство. Независимо от това, понеже захарта, служеща за храна на пчелите, обикновено не е с произход от планински райони, по отношение на пчелите не се прилагат хранителни ограничения.
(9)
С цел да се предотврати риск от въвеждане в заблуда на потребителите терминът „планински продукт“ следва да се използва за продукти от растителен произход само когато растенията са отглеждани в планински райони.
(10)
Следва да се разреши преработените продукти да съдържат суровини като захар, сол или билки, които не могат да бъдат произведени в планински райони, при условие че те не представляват повече от 50 % от общото тегло на съставките.
(11)
В планинските райони в определени части на Съюза липсват достатъчно съоръжения за производство на мляко и млечни продукти от сурово мляко, за клане на животни и разфасоване и обезкостяване на кланични трупове и за пресоване на маслиново масло. Природните ограничения влияят върху наличността на подходящи съоръжения и затрудняват процеса на преработка в планинските райони. Преработката на други места в близост до планинските райони не променя естеството на преработените продукти по отношение на планинския им произход. Поради това следва да се разреши терминът „планински продукт“ да се използва за такива продукти, когато преработката им се извършва извън планинските райони. С оглед на местоположението на преработвателните съоръжения в някои държави членки и необходимостта да се задоволят очакванията на потребителите, преработвателните дейности следва да се извършват в радиус от 30 km от съответните планински райони.
(12)
Освен това, за да се позволи на съществуващите съоръжения за производство на мляко и млечни продукти да продължат дейността си, следва да се разреши използването на термина „планински продукт“ само по отношение на онези от тях, които са били действащи към датата на влизане в сила на Регламент (ЕС) № 1151/2012. Тъй като разпределението на тези съоръжения в планинските райони не е равномерно, на държавите членки следва да се разреши да налагат по-строги изисквания за разстояние или изобщо да премахнат тази възможност,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Продукти от животински произход
1. Терминът „планински продукт“ може да се използва за продукти, добити от животни, в планински райони по смисъла на член 31, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1151/2012, и преработени в такива райони.
2. Терминът „планински продукт“ може да се използва за продукти, произведени от животни, които най-малко през последните две трети от живота си са отглеждани в посочените планински райони, ако продуктите са преработени в такива райони.
3. Чрез дерогация от параграф 2 терминът „планински продукт“ може да се използва за продукти, произведени от животни, отглеждани при смяна на пасищата, които през поне една четвърт от живота си са отглеждани на пасища в планински райони.
Член 2
Фуражи
1. За целите на член 31, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 1151/2012 фуражите за селскостопански животни се считат за произхождащи главно от планинските райони, ако дялът на годишната дажба фуражи, които не могат да бъдат произведени в планински райони, изразен в процент сухо вещество, не надвишава 50 %, а в случаите на преживни животни - 40 %.
2. Чрез дерогация от параграф 1 дялът на фуражите за свине, които не могат да бъдат произведени в планински райони, изразен в процент сухо вещество, не надвишава 75 % от годишната дажба храна на животните.
3. Параграф 1 не се прилага по отношение на фуражи за посочените в член 1, параграф 3 животни, отглеждани при смяна на пасищата, когато отглеждането им се извършва извън планинските райони.
Член 3
Продукти от пчеларство
1. Терминът „планински продукт“ може да се използва за продукти от пчеларство, ако пчелите са събирали нектар и полен само в планински райони.
2. Чрез дерогация от член 31, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 1151/2012 не се изисква захарта, служеща за храна на пчелите, да е с произход от планински райони.
Член 4
Продукти от растителен произход
Чрез дерогация от член 31, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 1151/2012 терминът „планински продукт“ може да се използва за продукти от растителен произход само когато растенията са отглеждани в планински райони по смисъла на член 31, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1151/2012.
Член 5
Съставки
Когато се използват в продуктите, посочени в членове 1 и 4, следните съставки могат да бъдат с произход извън планинските райони, при условие че не представляват повече от 50 % от общото тегло на съставките:
а)
продукти, които не са изброени в приложение I към Договора; и
б)
билки, подправки и захар.
Член 6
Преработвателни дейности извън планинските райони
1. Чрез дерогация от член 31, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕС) № 1151/2012 и член 1, параграфи 1 и 2 от настоящия регламент следните преработвателни дейности може да се извършват и извън планинските райони, при условие че разстоянието от съответния планински район не превишава 30 km:
а)
преработвателни дейности за производство на мляко и млечни продукти в преработвателни съоръжения, действащи към 3 януари 2013 г.;
б)
клане на животни и разфасоване и обезкостяване на кланични трупове;
в)
пресоване на маслиново масло.
2. По отношение на продукти, преработвани на тяхна територия, държавите членки могат да решат, че дерогацията в параграф 1, буква а) няма да се прилага или че e необходимо преработвателните съоръжения да бъдат разположени в радиус от по-малко от 30 km от съответния планински район.
Член 7
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на седмия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 11 март 2014 година.
KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 665/2014,
11. märts 2014,
millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1151/2012 seoses vabatahtliku kvaliteedimõiste „mägitoode” kasutamise tingimustega
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 31 lõikeid 3 ja 4,
ning arvestades järgmist:
(1)
Määrusega (EL) nr 1151/2012 on kehtestatud vabatahtlike kvaliteedimõistete kava, et aidata lisaväärtusega põllumajandustoodete tootjail tutvustada siseturul paremini oma toodete selliseid omadusi ja tunnuseid, mis suurendavad nende väärtust. Määrusega on kehtestatud vabatahtliku kvaliteedimõiste „mägitoode” kasutamise tingimused ja on antud komisjonile volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse erandid kõnealustest kasutustingimustest nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, et võtta arvesse looduslikke piiranguid, mis mõjutavad põllumajandustootmist mägipiirkondades. Määrusega on komisjonile antud ka volitus võtta vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad tootmismeetodit ja muid kõnealuse mõiste kasutamisega seotud asjakohaseid kriteeriume.
(2)
Et vältida tarbijate eksitamist, tuleks täpsustada mõiste „mägitoode” kasutamist loomsete saaduste puhul. Loomadelt saadavate loomakasvatussaaduste, nt piima ja munade tootmine peab toimuma mägipiirkonnas. Selliste loomadest valmistatud toodete puhul nagu liha peab loom olema kasvanud mägipiirkonnas. Kuna põllumajandusettevõtjad ostavad sageli noorloomi, siis peavad kõnealused loomad viibima vähemalt viimased kaks kolmandikku elueast mägipiirkonnas.
(3)
Mitmes liidu piirkonnas tegeletakse rändkarjatamisega, sealhulgas karjamaadel, mis asuvad mägipiirkonnas ja väljaspool seda, et kasutada hooajalisi karjatamisvõimalusi. See tagab selliste mägikarjamaade, kus loomi ei saa karjatada aasta läbi, ja traditsiooniliste kultuurmaastike säilimise mägipiirkondades. Rändkarjatamisest on keskkonnale ka otseselt kasu, sest sellega aidatakse vähendada näiteks erosiooni- ja laviiniohtu. Selleks et toetada rändkarjatamise jätkamist, peaks lubama kasutada mõistet „mägitoode” ka nende toodete puhul, mis on saadud rändkariloomadest, kes veedavad vähemalt veerandi elueast mägipiirkonna karjamaadel.
(4)
Tagamaks, et põllumajandusloomade sööt oleks peamiselt pärit mägipiirkonnast, tuleks täpsustada, et põhimõtteliselt peaks vähemalt pool aastasest söödaratsioonist, väljendatud kuivaine protsendimäärana, olema pärit mägipiirkonnast.
(5)
Kuna mäletsejaliste jaoks on mägipiirkonnas sööta saadaval rohkem kui pool nende aastasest söödaratsioonist, peaks see osatähtsus olema nende puhul protsentuaalselt suurem.
(6)
Looduslike piirangute tõttu ja võttes arvesse asjaolu, et mägipiirkonnas toodetud sööta antakse peamiselt mäletsejalistele, hangitakse sigade söödast praegu vaid väike osa mägipiirkonnast. Et saavutada mõiste „mägitoode” kasutamisel vajalik tasakaal kahe eesmärgi vahel, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1151/2012 põhjenduses 45, ning selleks, et tagada seakasvatuse jätkumine mägipiirkondades ja säilitada maaelu struktuur, peaks mägipiirkonnast pärit sööt moodustama sigade aastasest söödaratsioonist vähem kui poole.
(7)
Söödaga seotud kitsendusi tuleks rändkariloomade suhtes kohaldada vaid nende viibimisel mägipiirkonnas.
(8)
Kuna ka mesilasi transporditakse korjekohtade vahel, tuleks täpsustada mõiste „mägitoode” kasutamist mesindustoodete puhul. Kuna suhkur, mida mesilastele söödetakse, ei ole üldjuhul pärit mägipiirkonnast, ei peaks mesilaste suhtes kohaldama söödaga seotud piiranguid.
(9)
Et vältida tarbijate eksitamist, tuleks taimsete saaduste puhul kasutada mõistet „mägitoode” üksnes siis, kui taimed on kasvatatud mägipiirkonnas.
(10)
Töödeldud toodete puhul peaks olema lubatud, et koostisained sisaldavad selliseid tooraineid nagu suhkrut, soola või maitsetaimi, mida ei ole võimalik toota mägipiirkonnas, tingimusel et need ei moodusta üle 50 % koostisainete kogukaalust.
(11)
ELi teatavates mägipiirkondades puuduvad piisavad vahendid piima ja piimatoodete tootmiseks toorpiimast, loomade tapmiseks ja tükeldamiseks ning rümpade konditustamiseks ning oliiviõli pressimiseks. Looduslikud piirangud mõjutavad sobivate töötlemisrajatiste olemasolu mägipiirkondades ning muudavad töötlemise keeruliseks ja majanduslikult võimatuks. Töötlemine mägipiirkonna läheduses ei mõjuta sellise töötlemise läbinud toote mägipiirkonna päritolu. Seepärast tuleks lubada kasutada mõistet „mägitoode” ka nende toodete puhul, mida on töödeldud väljaspool mägipiirkonda. Võttes arvesse töötlemisrajatiste asukohta teatavates liikmesriikides ja vajadust rahuldada tarbija ootusi, peaks töötlemine toimuma 30 km raadiuses ümber asjakohase mägipiirkonna.
(12)
Lisaks, et võimaldada olemasolevatel piima ja piimatoodete tootmise rajatistel oma tegevust jätkata, tuleks lubada kasutada mõistet „mägitoode” ainult neil rajatistel, mis olid olemas enne määruse (EL) nr 1151/2012 jõustumise kuupäeva. Selliseid rajatisi on mägipiirkondades erineval määral ning liikmesriikidel peaks olema lubatud kehtestada rangemaid vahemaanõudeid või kõrvaldada kõnealune võimalus,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Loomsed saadused
1. Mõistet „mägitoode” võib kasutada määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 31 lõike 2 kohaselt mägipiirkonnana määratletud piirkonnas loomadelt saadud ja sellises piirkonnas töödeldud loomakasvatussaaduste puhul.
2. Mõistet „mägitoode” võib kasutada loomadest valmistatud toodete puhul, kui loomi on vähemalt viimased kaks kolmandikku nende elueast kasvatud kõnealuses mägipiirkonnas ning kui toodet on töödeldud selles piirkonnas.
3. Erandina lõikest 2 võib mõistet „mägitoode” kasutada nende toodete puhul, mis on valmistatud rändkariloomadest, keda on nende elueast vähemalt ühe neljandiku jooksul karjatatud mägipiirkonna rändkarjatamiskarjamaadel.
Artikkel 2
Sööt
1. Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 31 lõike 1 punkti a kohaselt loetakse põllumajandusloomade sööt pärinevaks peamiselt mägipiirkonnast, kui aastases söödaratsioonis ei ületa sellise sööda osakaal, mida ei ole võimalik toota mägipiirkonnas (väljendatuna protsendina kuivainemassist), 50 % ja mäletsejaliste puhul 40 %.
2. Erandina lõikest 1 ei tohi sigade aastases söödaratsioonis sellise sööda osakaal, mida ei ole võimalik toota mägipiirkonnas (väljendatuna protsendina kuivainemassist), ületada 75 %.
3. Lõiget 1 ei kohaldata artikli 1 lõikes 3 osutatud rändkariloomade sööda suhtes, kui neid kasvatatakse väljaspool mägipiirkonda.
Artikkel 3
Mesindustooted
1. Mõistet „mägitoode” võib kasutada mesindustoodete puhul, kui mesilased on kogunud nektarit ja õietolmu vaid mägipiirkonnas.
2. Erandina määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 31 lõike 1 punktist a ei nõuta, et mesilastele söödetav suhkur oleks pärit mägipiirkonnast.
Artikkel 4
Taimsed saadused
Erandina määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 31 lõike 1 punktist a võib mõistet „mägitoode” kasutada taimsete saaduste puhul üksnes juhul, kui taimed on kasvatatud määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 31 lõike 2 kohaselt määratletud mägipiirkonnas.
Artikkel 5
Koostisained
Artiklites 1 ja 4 osutatud toodetes võivad järgmised koostisained olla pärit väljastpoolt mägipiirkonda, tingimusel et need ei moodusta koostisainetest üle 50 %:
a)
aluslepingu I lisas loetlemata kaubad ning
b)
ürdid, vürtsid ja suhkur.
Artikkel 6
Töötlemistoimingud väljaspool mägipiirkonda
1. Erandina määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 31 lõike 1 punktist b ja käesoleva määruse artikli 1 lõigetest 1 ja 2 võivad järgmised töötlemistoimingud toimuda väljaspool mägipiirkonda, tingimusel et kaugus mägipiirkonnast ei ületa 30 km:
a)
piima ja piimatoodete töötlemise toimingud töötlemisrajatistes, mis on rajatud enne 3. jaanuari 2013;
b)
loomade tapmine ja tükeldamine ning rümpade konditustamine;
c)
oliiviõli pressimine.
2. Liikmesriigid võivad nende territooriumil töödeldavate toodete puhul otsustada, et lõike 1 punktis a sätestatud erandit ei kohaldata või et töötlemisrajatised peavad asuma mägipiirkonnast vähem kui 30 km kaugusel, täpsustades kauguse.
Artikkel 7
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 11. märts 2014