РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2015/110 НА КОМИСИЯТА
от 26 януари 2015 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана с произход от Беларус, Китайската народна република и Русия и за прекратяване на процедурата по отношение на вноса на някои заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана с произход от Украйна вследствие на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграфи 2 и 5 от него,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След провеждане на антидъмпингово разследване („предишното разследване“) с Регламент (ЕО) № 1256/2008 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана, понастоящем класирани в кодове по КН ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 и ex 7306 30 77, с произход от Беларус, Китайската народна република („КНР“), Русия, Тайланд и Украйна („окончателните антидъмпингови мерки“). Тези мерки са под формата на адвалорно мито, което е между 10,1 и 90,6 %.
2. Искане за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(2)
След публикуването на известие (3) за предстоящото изтичане на срока на действащите окончателни антидъмпингови мерки, на 18 септември 2013 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед на изтичането на срока на посочените мерки съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от Комитета за защита на производството на заварени стоманени тръби на Европейския съюз („заявителя“) от името на производители, които представляват съществен дял - в конкретния случай над 25 % - от общото производство на Съюза на заварени тръби и тръбопроводи.
(3)
Като основание за искането е изтъкната вероятността изтичането на срока на действие на мерките да доведе до продължаване или повторно възникване на дъмпинга и на вредата за промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(4)
След като установи след консултация с Консултативния комитет, че са налице достатъчно доказателства, даващи основание за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, Комисията обяви на 19 декември 2013 г. с известие (4), публикувано в Официален вестник на Европейския съюз („известието за започване на преразглеждане“), че започва преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Разследване
4.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(5)
Разследването на вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследвания период в рамките на преразглеждането“ или „РПРП“). Прегледът на тенденциите, които имат отношение към оценката на вероятността от продължаване или повторно възникване на вредата, обхвана периода от 1 януари 2010 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглеждания период“).
4.2. Страни, засегнати от процедурата
(6)
Комисията официално уведоми заявителя, другите известни производители от Съюза, производителите износители в Беларус, КНР, Русия и Украйна („засегнатите държави“), несвързаните вносители и ползвателите, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на засегнатите държави за започването на преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят писмено становищата си и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(7)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на искането си, беше предоставена такава възможност.
4.2.1. Извадка по отношение на производителите износители
(8)
Поради видимо големия брой производители износители в КНР, Русия и Украйна, в известието за започване на преразглеждане бе предвидено да се използва изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, изискана в известието за започване на преразглеждане.
(9)
В крайна сметка Комисията не получи отговори на въпросника, изготвен във връзка с подбора на извадката, от производители износители в КНР. Един отговор във връзка с подбора на извадката беше получен от един производител износител в Украйна. Три отговора във връзка с подбора на извадката бяха получени от производители износители в Русия. Поради това Комисията счете, че изготвянето на извадка от производители износители не е необходимо.
4.2.2. Извадка по отношение на вносителите и производителите от Съюза
(10)
Поради видимо големия брой несвързани вносители в Съюза, в известието за започване на преразглеждане бе предвидено да се използва изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, изискана в известието за започване на преразглеждане. Тъй като не бе получен отговор от нито един несвързан вносител, по отношение на несвързаните вносители не бе приложено изготвяне на извадка.
(11)
Предвид големия брой производители от Съюза, участващи в тази процедура, в известието за започване на преразглеждане бе обявено, че Комисията е изготвила временна извадка от производители от Съюза в съответствие с член 17 от основния регламент за целите на установяването на вредата. Предварителният подбор бе направен въз основа на информацията, с която разполагаше Комисията при започването на процедурата, като бяха използвани следните критерии: обемът на продажбите на производителите, производственият им обем и географското им местоположение в Съюза. Извадката съответстваше на най-големия представителен обем на производство, който можеше да бъде разследван по приемлив начин в рамките на наличното време, и който представлява 52 % от общото производство на промишлеността на Съюза и нейните продажби за несвързани клиенти в ЕС. Освен това извадката бе представителна от гледна точка на географското местоположение на дружествата, тъй като бяха обхванати четири различни държави членки. С производителите от ЕС бяха проведени консултации относно предложената извадка на датата на публикуване на известието за започване на преразглеждане. Като се има предвид, че не се отзоваха други производители и че не бяха получени коментари по отношение на извадката, предложената извадка бе потвърдена.
(12)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга, на вероятността от продължаване или повторно възникване на вредата, както и на интереса на Съюза. За тази цел Комисията изпрати въпросници на включените в извадката производители износители и производители от Съюза. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
производители в Съюза:
-
Arcelor Mittal Karvina, Чешката република,
-
Arcelor Mittal Krakow, Полша,
-
Arvedi Tubi Acciaio s.p.A, Cremona, Италия,
-
Tata Steel UK Limited, Corby, Обединеното кралство;
б)
производител износител в Беларус:
-
Mogilev Metallurgical Works, Mogilev, Беларус;
в)
търговец, свързан с производителя износител в Украйна:
-
Interpipe Europe SA, Lugano, Швейцария;
г)
производител в Русия:
-
Pervouralsk New Pipe Plant, Pervouralsk, Русия;
д)
производител в държавата аналог:
-
Robor Ltd. Johannesburg, Южна Африка.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(13)
Разглежданият продукт са заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана, с кръгло напречно сечение и с външен диаметър непревишаващ 168,3 mm, без тръби от видовете, използвани за нефтопроводи или газопроводи, обсадни тръби и други тръби от видовете, използвани за добив на нефт и газ, прецизно обработени тръби и тръби, снабдени с принадлежности, за газове или течности, предназначени за гражданската авиация, понастоящем класирани в кодове по КН ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 и ex 7306 30 77, с произход от Беларус, КНР, Русия и Украйна.
(14)
При разследването бе установено, че всичките различни видове на разглеждания продукт имат едни и същи основни физически, химически и технически характеристики и като цяло са използвани за едни и същи цели.
2. Сходен продукт
(15)
Установено бе, че заварените тръби и тръбопроводи, произвеждани и продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, и заварените тръби и тръбопроводи, произвеждани и продавани в засегнатите държави и в държавата аналог, по същество имат едни и същи физически, химически и технически характеристики и същите видове основна употреба като заварените тръби и тръбопроводи, произвеждани в засегнатите държави и продавани за износ за Съюза. Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ДЪМПИНГА
(16)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент Комисията проучи доколко е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повторно възникване на дъмпинга от четирите засегнати държави.
(17)
По време на разследвания период в рамките на преразглеждането и четирите държави, които са обект на разследването, са изнесли незначителни количества от разглеждания продукт. Поради това няма вероятност от продължаване на дъмпинга в случая на която и да е от четирите държави, които са обект на разследването. Оценката бе ограничена до вероятността от повторно възникване на дъмпинга, направена при използване на експортните цени за други трети държави. Както и при предишното разследване, износът за Беларус не бе взет предвид за тази цел.
ДЪРЖАВИ С НЕПАЗАРНА ИКОНОМИКА
1. Държава аналог
(18)
В съответствие с разпоредбите на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент Беларус и КНР не се считат за държави с пазарна икономика. При предишното разследване като държава аналог за целите на определянето на нормалната стойност бяха използвани САЩ. В известието за започване на преразглеждане беше предвидено като държава аналог при въпросното преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките да бъдат използвани САЩ съгласно предложеното от заявителя.
(19)
Комисията получи коментари от дружеството Mogilev, както и от беларуските власти. Не бяха получени коментари от заинтересовани страни в КНР.
(20)
Беларуските заинтересовани страни заявиха, че изборът на САЩ не е подходящ поради предполагаеми връзки между единствения оказал съдействие производител от САЩ и промишлеността на Съюза.
(21)
Беларуските заинтересовани страни предложиха като държава аналог да се използва Русия въз основа на твърденията, че руската стоманодобивна промишленост е сходна на стоманодобивната промишленост в Беларус поради общите им връзки с бившия Съветски съюз.
(22)
Разследването обаче установи, че стойността на природния газ не е отразена правилно в производствените разходи на единствения оказал съдействие производител в Русия (вж. съображение 69 по-долу). Освен това съдействието от страна на този производител в Русия не бе достатъчно (вж. съображение 61 по-долу). Поради това изборът на Русия не беше счетен за целесъобразен.
(23)
Комисията също така установи наличието на други трети държави - износителки на разглеждания продукт за Съюза. Комисията се свърза с производители в 14 държави, известни като производители на стомана. Сред тях бяха такива държави, като Босна и Херцеговина, Бразилия, бившата югославска република Македония, Сърбия, Южна Африка, Южна Корея и Тайван.
(24)
В крайна сметка Комисията не получи съдействие от производители от САЩ. Тя обаче получи пълни отговори на въпросника от производители в бившата югославска република Македония и в Южна Африка. Комисията счете, че най-подходящ е изборът на Южна Африка поради значителния обем на продажбите на вътрешния пазар на производителя от тази държава.
БЕЛАРУС
1. Предварителни забележки
(25)
Най-големият известен производител в Беларус - OJSC Mogilev Metallurgical Works („Mogilev“), оказа съдействие при разследването. Дружеството Mogilev обаче не е изнасяло разглеждания продукт за Съюза по време на разследвания период в рамките на преразглеждането. Поради това информацията за вероятните експортни цени за Съюза се основаваше на експортните цени за други трети държави, както е посочено в съображение 27 по-долу.
2. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
2.1. Определяне на нормалната стойност
(26)
Нормалната стойност за Беларус бе определена по вид на продукта за сходния продукт въз основа на продажните цени на продукта на вътрешния пазар за несвързани клиенти при обичайни търговски условия в Южна Африка (държавата аналог). Когато не е имало продажби на даден вид на продукта за сходния продукт при обичайни търговски условия или когато даден вид на продукта не е бил продаван в представителни количества на вътрешния пазар на Южна Африка, Комисията използва конструирана нормална стойност, като към производствените разходи на сходния продукт добави разходи за продажба, общи и административни разходи и печалба.
2.2. Определяне на вероятната експортна цена
(27)
По време на разследвания период в рамките на преразглеждането дружеството Mogilev не е изнасяло разглеждания продукт за Съюза. Поради това вероятната експортна цена бе определена въз основа на продажните цени за други трети държави.
2.3. Сравнение
(28)
Сравнението между нормалната стойност и вероятната експортна цена бе направено на база на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(29)
Когато беше приложимо, бяха направени корекции за разликите в разходите за транспорт, рабатите, отстъпките и нивото на търговията.
2.4. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
(30)
Въз основа на горепосоченото вероятният дъмпингов марж по смисъла на член 11, параграф 2 от основния регламент бе определен на 28,4 %.
3. Развитие на износа, в случай че мерките бъдат отменени
3.1. Производствен капацитет на производителите износители
(31)
Производствените линии на Mogilev са използвани както за производството на заварени тръби и тръбопроводи, така и за производството на кухи профили (производството на двата продукта се различава само с една малка производствена стъпка). Дружеството Mogilev е произвеждало значителни обеми кухи профили и ги е изнасяло и за Съюза, наред с други държави, тъй като по отношение на тези стоки няма действащи антидъмпингови мита. Освен това същото дружество е произвеждало заварени тръби с диаметър, превишаващ 168,3 mm („големи тръби“), които не са предмет на антидъмпингови мита в Съюза.
(32)
Въз основа на сегашния продуктов асортимент свободният капацитет на Mogilev се изчислява на около 20 000 тона или на около 5 % от потреблението на Съюза.
(33)
Поради това, в случай че мерките бъдат отменени, е налице риск дружеството Mogilev да продава значителни количества заварени тръби на пазара на Съюза на дъмпингови цени.
(34)
След оповестяването дружеството Mogilev заяви, че неговият действителен свободен капацитет е значително по-малък поради затруднение във връзка с хидравличното изпитване. Хидравлично изпитване обаче е само една малка стъпка в цялостния производствен процес на разглеждания продукт и следователно това затруднение относително лесно може да се елиминира. Поради това аргументът, че свободният капацитет на предприятието трябва да се определи въз основа на затрудненията във връзка с оборудването за хидравлично изпитване, не може да бъде приет.
3.2. Пренасочване на производство от други продукти, произвеждани на същите съоръжения
(35)
Както е посочено в съображение 31 по-горе, понастоящем за Mogilev е по-изгодно да произвежда кухи профили, тъй като те не са предмет на антидъмпингови мита, за разлика от заварените тръби, които са предмет на антидъмпингови мита в Съюза. Действително през разследвания период в рамките на преразглеждането производството е било силно съсредоточено върху продукти, които не са предмет на антидъмпингови мита в Съюза и които са формирали преобладаващата част от произведените продукти. При липсата на мерки по отношение на заварените тръби може да се очаква, че Mogilev ще произвежда по-добре балансиран продуктов асортимент, като пренасочи капацитет от продуктите, които понастоящем не са предмет на мерки, към заварените тръби.
(36)
Следователно, в случай че мерките бъдат отменени, е налице съществен риск Mogilev поне частично да пренасочи производството от продукти, които понастоящем не са предмет на антидъмпингови мита, към заварени тръби за пазара на Съюза на дъмпингови цени.
(37)
След оповестяването дружеството Mogilev заяви, че не би пренасочило незабавно продуктовия си асортимент от кухи профили към заварени тръби и тръбопроводи, тъй като от няколко години делът на продажбите му на кухи профили е много по-голям в сравнение с този на заварените тръби и тръбопроводи и не би имало причини да променя тази практика.
(38)
В това отношение следва да се посочи, че ЕС е най-големият пазар за кухи профили на Mogilev и че понастоящем дружеството не продава заварени тръби и тръбопроводи на пазара на Съюза. Mogilev не предостави никакви доказателства, че ако мерките бъдат отменени, делът на различните продукти при продажбите за ЕС няма да се промени. Поради това заключението, че ако мерките бъдат отменени, Mogilev вероятно ще произвежда по-добре балансиран продуктов асортимент и поне частично ще пренасочи производството от кухи профили към заварени тръби и тръбопроводи за пазара на Съюза, остава в сила.
3.3. Привлекателност на пазара на Съюза
(39)
Както е посочено в съображение 27 по-горе, по време на разследвания период в рамките на преразглеждането не е имало беларуски износ на разглеждания продукт за Съюза. Ето защо се наложи преценката на вероятността от риск от отклоняване на търговията към пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени, да бъде направена въз основа на:
-
преобладаващите продажни цени за други експортни пазари,
-
преобладаващите на пазара на Съюза цени, предлагани както от промишлеността на Съюза, така и от други източници на внос, и
-
поведението при продажби от страна на Mogilev в случая на продукти, които не са предмет на антидъмпингови мита.
(40)
При сравняване на средните продажни цени на Mogilev за други държави с тези на пазара на Съюза може да бъде установено значително ниво на подбиване на цените. В сравнение със средните продажни цени на промишлеността на Съюза е налице ниво на подбиване на цените между 30 и 50 %. Цените на Mogilev са по-ниски и в сравнение с други източници на внос на пазара на Съюза, като Индия и Турция.
(41)
Вероятната привлекателност на пазара на Съюза се засилва и от факта, че дружеството Mogilev вече разполага с установени канали за продажба, които понастоящем се използват за продажби на други продукти и които биха могли да бъдат използвани и за продажби на разглеждания продукт, в случай че мерките бъдат отменени.
(42)
В светлината на казаното по-горе Комисията достига до заключението, че в случай че мерките бъдат отменени, е налице значителен риск от пренасочване на износа на дъмпингови цени към пазара на Съюза, тъй като този пазар е много по-привлекателен от гледна точка на цените.
(43)
След оповестяването дружеството Mogilev заяви, че значителното увеличение на продажбите му на заварени тръби и тръбопроводи на вътрешния пазар и на руския пазар през разглеждания период не е било отчетено правилно. В това отношение следва да се отбележи, че увеличаването на обема на продажбите на тези пазари е било потвърдено по време на разследването. В своите коментари след оповестяването Mogilev допълнително потвърди, че заварените тръби и тръбопроводи са продавани на цени, които са по-ниски от преобладаващите пазарни цени на пазара на ЕС. Следователно обстоятелството, че обемът на продажбите на тези продукти както на вътрешния пазар, така и на руския пазар се е увеличил с течение на времето, не намалява, нито премахва риска от пренасочване към пазара на Съюза поради по-привлекателните цени в ЕС. Поради това твърдението на Mogilev беше отхвърлено.
4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(44)
С оглед на наличния свободен капацитет в Беларус, на риска от пренасочване на производството от други продукти към производство на разглеждания продукт и на привлекателното ниво на цените на пазара на Съюза се достига до заключението, че съществува риск от увеличаване на дъмпинговия износ от Беларус, ако се допусне срокът на действие на действащите мерки да изтече.
КНР
1. Предварителни бележки
(45)
Както е посочено в съображение 9 по-горе, Комисията не получи отговори от КНР. Така, при липсата на съдействие от страна на производителите износители в КНР, цялостният анализ, включително изчисляването на дъмпинга, се основава на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. Китайските органи бяха информирани за намерението на Комисията да приложи член 18 от основния регламент и да направи своите заключения въз основа на наличните факти.
(46)
Поради тази причина вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга бе оценена, като бе използвано искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, съчетано с други източници на информация, като например търговските статистически данни за вноса и износа (данни на Евростат и данни за китайския износ), както и изданието „Metal Bulletin“.
(47)
Липсата на съдействие се отрази на сравнението на нормалната стойност с експортната цена на различните видове на продукта. Счетено бе за целесъобразно както нормалната стойност, така и експортната цена да бъдат определени в световен мащаб, а именно въз основа на средните стойности, в съответствие с член 18 от основния регламент.
2. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
2.1. Определяне на нормалната стойност
(48)
Нормалната стойност за КНР бе определена въз основа на средните продажни цени на продукта на вътрешния пазар за несвързани клиенти при обичайни търговски условия в Южна Африка (държавата аналог).
2.2. Определяне на вероятната експортна цена
(49)
При липсата на съдействие от страна на китайски производители износители се наложи експортната цена да се определи въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент.
(50)
Комисията първо анализира статистическите данни от Евростат. Тъй като обаче внесените от КНР количества от продукта бяха много ограничени, техните цени бяха счетени за непредставителни. По тази причина вероятната експортна цена бе определена въз основа на китайските търговски статистически данни за износа за трети държави.
2.3. Сравнение
(51)
Сравнението между нормалната стойност и вероятната експортна цена бе направено на база на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(52)
Когато беше приложимо, бяха направени корекции за разликите в разходите за транспорт, разходите за застраховка, неподлежащия на възстановяване ДДС, експортните цени, рабатите и отстъпките.
2.4. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
(53)
Въз основа на горепосоченото вероятният дъмпингов марж по смисъла на член 11, параграф 2 от основния регламент бе 39,3 %.
3. Развитие на износа, в случай че мерките бъдат отменени
3.1. Производствен капацитет на производителите износители
(54)
При липсата на съдействие от страна на китайски производители износители бяха използвани следните източници:
-
информация, предоставена от заявителя,
-
налични публикации (като например изданието „Metal Bulletin“),
-
информация, събрана при предишното разследване.
(55)
Китайският промишлен сектор за производство на заварени тръби е известен като несъмнено най-големият в света. По данни на „Metal Bulletin“ годишното производство на заварени тръби през 2012 г. възлиза на около 35 милиона тона. Заявителят е изчислил, че производственият капацитет на КНР в областта на заварените тръби далеч надхвърля 45 милиона тона годишно. Така общият свободен капацитет би надхвърлил 10 милиона тона, което се равнява на 25 пъти общото видимо потребление на заварени тръби в ЕС.
(56)
Поради това, в случай че мерките бъдат отменени, е налице съществен риск китайските производители износители да продават значителни количества заварени тръби на пазара на Съюза на дъмпингови цени.
3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(57)
При липсата на съдействие от страна на китайски производители износители заключенията са направени въз основа на наличните факти. За тази цел оценката на риска от отклоняване на търговията към пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени, се основава на обществено достъпни източници.
(58)
По данни на обществено достъпни източници, като напр. „Metal Bulletin“, китайските цени са на равнище, което е значително под средната продажна цена на промишлеността на Съюза от 848 EUR/тон и средните цени на вноса в Съюза от основни държави износителки, като Индия и Турция. В сравнение със средните продажни цени на промишлеността на Съюза е налице ниво на подбиване на цените между 30 и 50 %. Това несъмнено показва привлекателността на пазара на Съюза, както и способността на китайските производители да предлагат конкурентни цени, в случай че мерките бъдат отменени.
(59)
В светлината на посоченото по-горе Комисията достигна до заключението, че поради съществената разлика в цените, посочена по-горе, е налице значителен риск от отклоняване на търговията от трети държави с по-ниски цени към по-печелившия пазар на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(60)
С оглед на наличния свободен капацитет в КНР и привлекателното ниво на цените на пазара на Съюза бе достигнато до заключението, че съществува риск от значително увеличаване на китайския дъмпингов износ на разглеждания продукт, ако се допусне срокът на действие на действащите мерки да изтече.
ДЪРЖАВИ С ПАЗАРНА ИКОНОМИКА
РУСИЯ
1. Предварителни бележки
(61)
Двама руски производители износители, които представляват 75 % от руското производство и които представиха отговорите на въпросника във връзка с подбора на извадката, по-късно информираха Комисията, че не възнамеряват да представят отговори на въпросника за производители износители. Само един малък производител, който няма износ за Съюза и има незначителен износ за други държави, оказа съдействие на разследването, като отговори на въпросника и прие проверка на място. С оглед на значителната степен на неоказване на съдействие от страна на производителите износители в Русия цялостният анализ, включително изчисляването на дъмпинга, се основава на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. Неоказалите съдействие руски производители износители, както и руските органи бяха информирани за намерението на Комисията да приложи член 18 от основния регламент и да направи своите заключения въз основа на наличните факти.
(62)
Поради тази причина вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга бе оценена, като бе използвано искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, съчетано с други източници на информация, като например търговските статистически данни на Евростат за вноса, статистическите данни за руския износ и изданието „Metal Bulletin“.
(63)
Значителната степен на неоказване на съдействие се отрази на сравнението на нормалната стойност с експортната цена на различните видове на продукта. Счетено бе за целесъобразно както нормалната стойност, така и експортната цена да бъдат определени в световен мащаб, а именно въз основа на средните стойности в съответствие с член 18 от основния регламент.
(64)
Комисията отбеляза, че в статистическите данни на Евростат фигурира известен внос на разглеждания продукт от Русия. Тъй като обаче количествата са били много ограничени, цените на този внос бяха счетени за непредставителни. Поради това информацията за вероятните експортни цени за Съюза се основаваше на експортните цени за други трети държави, както е посочено в съображение 73 по-долу.
2. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
2.1. Определяне на нормалната стойност
(65)
Както е посочено в съображение 61 по-горе, поради значителната степен на неоказване на съдействие от страна на производителите износители в Русия Комисията беше принудена да използва наличните факти при определянето на нормалната стойност. За тази цел бе използвана информацията, предоставена от оказалия съдействие руски производител.
(66)
Нормалната стойност бе определена в съответствие с член 2, параграф 2, първо изречение от основния регламент. Най-напред бе определено дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт през разследвания период в рамките на преразглеждането са били представителни в сравнение с руските експортни продажби за трети държави. Продажбите на вътрешния пазар бяха счетени за представителни, ако обемът на продажбите на сходния продукт е представлявал 5 % или повече от руските експортни продажби за трети държави.
(67)
След това бе проверено дали сходният продукт е бил продаван при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти за съответния вид на продукта.
(68)
За целите на проверката за обичайни търговски условия бяха взети предвид средните производствени разходи. По отношение на производствените разходи и в частност разходите за енергия, доколкото са свързани с газ, бе проверено дали цените на газа, платени от единствения оказал съдействие производител износител, са отразявали достоверно разходите, свързани с производството и разпределението на газа.
(69)
Бе установено, че цената на газа на вътрешния пазар, заплащана от производителите износители, е била около 30 % от експортната цена на природния газ от Русия. В тази връзка всички налични данни показаха, че цените на газа на вътрешния пазар на Русия са регулирани цени, които са значително под пазарните цени, заплащани за руски природен газ на нерегулирани пазари. Тъй като разходите за газ не са били достоверно отразени в документацията на производителя износител, както е предвидено в член 2, параграф 5 от основния регламент, те трябваше да бъдат съответно коригирани. При липсата на достатъчно представителни недеформирани цени на газа във връзка с руския вътрешен пазар, бе счетено за целесъобразно, в съответствие с член 2, параграф 5 от основния регламент, коригирането да бъде направено въз основа на информацията от други представителни пазари. Коригираната цена бе определена въз основа на средната цена на руския газ при продажбата му за износ на немско-чешката граница (Вайдхаус), коригирана с разходите за местно разпределение. Вайдхаус е основната станция за продажба на руски природен газ за ЕС, представляващ както най-големият пазар за руския газ, така и пазар с цени, достоверно отразяващи разходите. Поради това Вайдхаус може да се счита за представителен пазар по смисъла на член 2, параграф 5 от основния регламент.
(70)
Вследствие на това за целите на проверката за обичайни търговски условия Комисията използва средните производствени разходи след корекция за разходите за газ.
(71)
Така нормалната стойност бе определена като средната цена на рентабилните продажби на вътрешния пазар през разследвания период в рамките на преразглеждането, тъй като обемът на рентабилните продажби е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите.
2.2. Определяне на вероятната експортна цена
(72)
Поради значителната степен на неоказване на съдействие от страна на производителите износители в Русия Комисията бе принудена да използва наличните факти при определянето на експортната цена. Не бе възможно да се използва информацията, предоставена от единствения оказал съдействие руски производител, тъй като този производител не е изнасял разглеждания продукт за ЕС и е изнасял само незначителни количества за други трети държави.
(73)
По тази причина и като се има предвид, че износът от Русия за Съюза е бил незначителен, вероятната експортна цена бе определена въз основа на статистическите данни за руския износ, като бяха използвани данни за износа за други трети държави. Износът към други трети държави е бил в значителни количества.
(74)
Тъй като единственият оказал съдействие руски производител е произвеждал изключително така наречените „черни тръби“ (т.е. негалванизирани тръби), за определяне на експортната цена бе използвана само информацията, свързана с черни тръби. Съгласно статистическите данни за руския износ преобладаващата част от руския износ също се състои от черни тръби.
(75)
След оповестяването единственият сътрудничещ руски производител заяви, че е следвало да се използват експортните му цени, тъй като те са били в основата на повече от 10 % от общия обем на неговите продажби. Тези продажби обаче съставляват по-малко от 2 % от общия обем на износа, отчетен от статистическите данни за руския износ. Въз основа на това заключението, че експортните цени на този производител не може да се използват поради незначителното количество на износа, остава в сила.
2.3. Сравнение
(76)
Сравнението между нормалната стойност и вероятната експортна цена бе направено на база на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(77)
Когато беше приложимо, бяха направени корекции за разликите в разходите за транспорт.
2.4. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
(78)
Въз основа на горепосоченото вероятният дъмпингов марж по смисъла на член 11, параграф 2 от основния регламент бе 38,7 %.
3. Развитие на износа, в случай че мерките бъдат отменени
3.1. Производствен капацитет на производителите износители
(79)
Заявителят е изчислил, че свободният капацитет за производство на разглеждания продукт в Русия надхвърля общото потребление на пазара на ЕС. Заявителят е изготвил своята оценка въз основа на информацията, публикувана в базата данни „Metal Expert“. Освен това заявителят е счел, че степента на използване на мощностите е 56 %, което се потвърждава от предоставената от оказалия съдействие производител информация.
(80)
Поради това, в случай че мерките бъдат отменени, е налице съществен риск руските производители износители да продават значителни количества заварени тръби на пазара на Съюза на дъмпингови цени.
(81)
След оповестяването неоказалите съдействие руски производители, посочени в съображение 61 по-горе, заявиха, че Комисията е пренебрегнала представената от тези производители информация относно предполагаемата привлекателност на други пазари, включително на руския пазар, и свободния капацитет в Русия.
(82)
В това отношение следва да се отбележи, че информацията относно свободния капацитет се отнасяше до по-широк набор от продукти, включително кухи профили и тръби с голям диаметър. Следователно тази информация е по-малко относима към случая в сравнение с предоставената от заявителя информация. Освен това, дори въз основа на твърдяната от руските производители степен на използване на капацитета от 60 - 70 %, определеният в резултат на това свободен капацитет би съответствал на по-голямата част от потреблението на пазара на ЕС.
(83)
Що се отнася до предоставената от неоказалите съдействие руски производители информация относно предполагаема привлекателност на други пазари, включително на руския пазар, на първо място следва да се отбележи, че поради липсата на съдействие не бе възможно тези данни да бъдат потвърдени. На второ място, тази информация противоречи на получената по време на разследването информация, посочена в съображения 84 - 86 по-долу, която се основава на официалните статистически данни за руския износ и която не бе оспорена от двамата неоказали съдействие руски производители.
3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(84)
Съгласно руските търговски статистически данни средната руска експортна цена от 647 EUR/тон е далеч под средната продажна цена на промишлеността на Съюза от 848 EUR/тон и е в съответствие със средните цени на вноса в Съюза от основни държави износителки, като Индия и Турция.
(85)
Според същите търговски статистически данни 33 % от целия руски износ е за продажби за Азербайджан, който е най-големият пазар за износ на Русия. Продажната цена за Азербайджан е 586 EUR/тон, което е значително по-ниско от продажната цена на промишлеността на ЕС от 848 EUR/тон, и дори по-ниско от цените, начислявани от други основни износители за Съюза, като Индия или Турция. Освен това руският износ за Азербайджан се равнява на около 15 % от потреблението в ЕС. Следователно съществува риск износът да бъде пренасочен към ЕС, ако мерките бъдат отменени.
(86)
В светлината на посоченото по-горе Комисията стигна до заключението, че е налице значителен риск от отклоняване на търговията към пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(87)
С оглед на наличния свободен капацитет в Русия и привлекателното ниво на цените на пазара на Съюза бе достигнато до заключението, че съществува риск от увеличаване на руския дъмпингов износ на разглеждания продукт за пазара на Съюза, ако се допусне срокът на действие на действащите мерки да изтече.
(88)
След оповестяването някои заинтересовани страни заявиха, че запазването на действащите мерки срещу Русия при прекратяване на действащите мерки срещу Украйна (вж. по-долу) представлява дискриминация, тъй като според тях Русия и Украйна имат сходен свободен капацитет.
(89)
Това твърдение не бе подкрепено от констатациите от разследването, при което бе установен значителен свободен капацитет в Русия, съответстващ на поне по-голямата част от потреблението на пазара на ЕС. От друга страна, за Украйна беше установено, че наличният свободен капацитет за износ към всички държави е ограничен. Поради тази значителна разлика в свободния капацитет твърдението за дискриминация се отхвърля.
УКРАЙНА
1. Предварителни бележки
(90)
Само един украински производител износител - Interpipe group (Interpipe), оказа съдействие по време на разследването. На Interpipe се пада най-значителният дял от украинското производство, както и почти целият, осъществяван в много малки количества украински износ за Съюза. Известни са най-малко 4 украински производители, които не оказаха съдействие, но съгласно търговските статистически данни техният износ за ЕС е незначителен.
(91)
С оглед на незначителния украински износ за Съюза вероятната експортна цена бе определена въз основа на продажните цени на Interpipe за други трети държави, както е описано в съображение 17 по-горе.
2. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
2.1. Определяне на нормалната стойност
(92)
Комисията първо провери дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на единствения оказал съдействие производител износител - Interpipe, е бил представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар е представлявал най-малко 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за износ за Съюза по време на разследвания период в рамките на преразглеждането. На тази база бе установено, че реализираният от Interpipe общ обем продажби на сходния продукт на вътрешния пазар е бил представителен.
(93)
Впоследствие Комисията идентифицира видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са били идентични или сравними с видовете, продавани за износ от Interpipe.
(94)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар на Interpipe за всеки вид на продукта, който е идентичен или сравним с вид на продукта, продаван за износ, са били представителни в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на един вид на продукта са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на този вид на продукта за независими клиенти по време на разследвания период в рамките на преразглеждането е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите за износ на идентичния или сравним вид на продукта. Комисията установи, че за преобладаващата част видове на продукта продажбите на вътрешния пазар са били осъществени в представителни количества.
(95)
Като следваща стъпка Комисията определи дела на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар за всеки вид на продукта по време на разследвания период в рамките на преразглеждането с цел да вземе решение дали да използва действителните продажби на вътрешния пазар за изчисляването на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(96)
Нормалната стойност се основава на действителната цена за всеки вид на продукта на вътрешния пазар, независимо дали продажбите са рентабилни или не, ако:
а)
обемът на продажбите на вида на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представлява повече от 80 % от общия обем на продажбите за този вид на продукта; и
б)
среднопретеглената продажна цена на този вид на продукта е равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция.
(97)
В този случай нормалната стойност е среднопретеглената стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар на този вид на продукта по време на разследвания период в рамките на преразглеждането.
(98)
Нормалната стойност е действителната цена на вътрешния пазар за всеки вид на продукта само при рентабилните продажби на вътрешния пазар на този вид на продукта по време на разследвания период в рамките на преразглеждането, ако:
а)
обемът на рентабилните продажби на въпросния вид на продукта представлява 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид; или
б)
среднопретеглената цена на този вид на продукта е равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция.
(99)
Анализът на продажбите на вътрешния пазар показа, че нормалната стойност е изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар по време на разследвания период в рамките на преразглеждането или като средна претеглена стойност само на рентабилните продажби, в зависимост от вида на продукта.
(100)
Когато продажбите на сходния продукт не са били осъществявани при обичайни търговски условия или когато даден вид на продукта не е бил продаван в представителни количества на вътрешния пазар, Комисията използва конструирана нормална стойност в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент.
(101)
Нормалната стойност бе конструирана чрез добавяне на описаните по-долу елементи към производствените разходи на сходния продукт на Interpipe по време на разследвания период в рамките на преразглеждането:
-
разходите за продажба, общите и административни разходи, направени от Interpipe за продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт при обичайни търговски условия по време на разследвания период в рамките на преразглеждането, и
-
реализираната печалба от Interpipe при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт при обичайни търговски условия по време на разследвания период в рамките на преразглеждането.
2.2. Определяне на вероятната експортна цена
(102)
При липсата на значителен украински износ за Съюза вероятната експортна цена бе определена въз основа на продажните цени на Interpipe за други трети държави, за които износът е бил в значителни количества, както е описано в съображение 17 по-горе.
(103)
Всички продажби на Interpipe са били осъществени пряко за несвързани клиенти в трети държави. По този начин продажната цена бе определена въз основа на цените, платени или подлежащи на плащане от тези независими клиенти.
2.3. Сравнение
(104)
Сравнението между нормалната стойност и вероятната експортна цена бе направено на база на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(105)
Когато беше приложимо, бяха направени корекции за разликите в разходите за транспорт и разходите по кредити.
2.4. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
(106)
Въз основа на горепосоченото вероятният дъмпингов марж по смисъла на член 11, параграф 2 от основния регламент бе 16 %.
(107)
След оповестяването заинтересовани страни изказаха твърдението, че Комисията е установила продължаване на дъмпинга от страна на Украйна на ниво от 16 %. Това твърдение обаче е неоснователно, тъй като изглежда се основава на недоразумение. Както е посочено в съображение 17 по-горе, по време на разследвания период в рамките на преразглеждането всички държави, в т.ч. Украйна, са изнесли незначителни количества от разглеждания продукт за Съюза. Поради това не бе възможно да се направят обосновани заключения въз основа на тези количества и не бе установено продължаване на дъмпинга по отношение на Украйна. Поради това твърдението се отхвърля.
3. Развитие на износа, в случай че мерките бъдат отменени
Производствен капацитет на производителите износители
(108)
В предишното разследване Комисията установи, че производственият капацитет в Украйна превишава 400 000 тона годишно. След въпросното разследване обаче двама от известните производители, а именно Lugansk Tube Plant и Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant - една от структурите на Interpipe Group, са спрели производството на заварени тръби. Тъй като няма настъпило след това потвърдено увеличение на производствения капацитет в Украйна, сегашният капацитет е значително по-малък, отколкото по време на предишното разследване.
(109)
По отношение на използването на капацитета, посочен в съображение 108 по-горе, Interpipe доказа, че - като се имат предвид техническите ограничения на предприятието - през разследвания период в рамките на преразглеждането то е работило при почти пълно използване на капацитета.
(110)
Друг важен аспект е географското местоположение на украинските предприятия. По-голямата част от тях са разположени в източната част на Украйна и са пряко или косвено засегнати от съществуващата в тази част на страната особена от гледна точка на сигурността ситуация. Поради това не е ясно до каква степен тези дружества могат да използват изцяло своя производствен капацитет.
(111)
След оповестяването заинтересовани страни изказаха твърдението, че една значителна част от украинското производство е разположено извън зоната, засегната от настоящата особена от гледна точка на сигурността ситуация. Въпреки това следва да се отбележи, че и дружествата извън тази зона са непряко засегнати от въпросната ситуация, например поради недостатъчното предлагане на суровини. Следователно се стигна до заключението, че повечето украински предприятия са пряко или косвено засегнати от настоящата особена от гледна точка на сигурността ситуация. Поради това твърдението се отхвърля.
(112)
В същото време, с оглед на особената ситуация, в която се намира Украйна след края на разследвания период в рамките на преразглеждането, може да се очаква след нормализирането на особената от гледна точка на сигурността ситуация строителният сектор да поеме допълнителния капацитет на вътрешния пазар. Сходният продукт се използва и за строителни цели, например за опора на товари, за заграждения, като защитни средства и в скелета.
(113)
Като се има предвид намалението на производствения капацитет и очакваното нарастване на вътрешното търсене, се достига до заключението, че наличният свободен капацитет за износ към всички държави е ограничен.
(114)
След оповестяването заинтересовани страни изказаха твърдението, че в Украйна съществува значителен свободен капацитет. Тези твърдения обаче не бяха подкрепени от конкретни доказателства и по тази причина бяха отхвърлени.
(115)
Заинтересованите страни изказаха също така твърдението, че Interpipe е обявил, че ще увеличи съществено износа си за ЕС с около 60 %, което опровергава аргумента за наличие на ограничен украински свободен капацитет за износ. Това твърдение обаче не може да бъде прието. Съобщението на Interpipe се отнася за дружеството по принцип, а не конкретно за разглеждания продукт. Дори ако се предположи, че твърдението се отнася и за разглеждания продукт, в резултат на същественото увеличение с около 60 % ще се постигне пазарен дял в ЕС от около едва 0,5 %, който продължава да се счита за незначителен. Следователно аргументът не опровергава заключението, че наличният свободен капацитет за износ към всички държави е ограничен.
(116)
Същите заинтересовани страни заявиха, че свободният капацитет не следва да се използва като елемент в анализа на дъмпинга, тъй като, както е посочено в съображение 139 по-долу, използването на капацитета не се счита за съществен показател за вредата в анализа на вредата.
(117)
Това твърдение не може да бъде прието. Целта на тези две оценки е различна. В анализа на вредата бе преценено дали ниската степен на използване на капацитета може да се разглежда като знак за вреда за промишлеността на Съюза, което не е непременно така в случая, в който оставащият капацитет може да се използва за производството на други продукти. Вниманието при анализа на дъмпинга е насочено към самия свободен капацитет, т.е. неизползвания капацитет, който не се оползотворява чрез производството на каквито и да било продукти и поради това лесно може да се оползотвори чрез производство на разглеждания продукт.
4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(118)
С оглед на ограничения наличен свободен капацитет в Украйна и на ограничения риск от пренасочване на дъмпинговия износ бе достигнато до заключението, че не съществува риск от значително увеличаване на украинския дъмпингов износ на разглеждания продукт, ако се допусне срокът на действие на действащите мерки да изтече. Поради това е малко вероятно изтичането на срока на действие на антидъмпинговите мерки срещу Украйна да доведе до повторно възникване на дъмпинг в количества, които не са незначителни, по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент.
Г. ОПРЕДЕЛЕНИЕ ЗА ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
(119)
По време на разследвания период в рамките на преразглеждането сходният продукт е бил произвеждан от около 20 производители в Съюза. Поради това се счита, че продукцията на тези производители (установена въз основа на информацията, събрана от оказалите съдействие производители, и въз основа на данните от искането за преразглеждане по отношение на другите производители от Съюза) съставлява общото производство на Съюза. Всички тези производители съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(120)
Както бе пояснено в съображение 11 по-горе, поради големия брой производители от Съюза бе подбрана извадка. За целите на анализа на вредата показателите за вредата бяха установени на следните две равнища:
-
макроикономическите елементи (производство, капацитет, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, трудова заетост, производителност, средни единични цени, размер на дъмпинговите маржове и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг) бяха оценени на равнището на промишлеността на Съюза въз основа на информацията, събрана от оказалите съдействие производители, а по отношение на другите производители от Съюза бе използвана приблизителна оценка, направена въз основа на данните в искането за преразглеждане,
-
анализът на микроикономическите елементи (складови наличности, възнаграждения, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за привличане на капитали и инвестиции) за производителите от Съюза, включени в извадката, беше направен въз основа на предоставената от тях информация.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на Съюза
(121)
Потреблението на Съюза бе определено въз основа на обема на продажбите на собствената продукция, произведена от промишлеността на Съюза и предназначена за пазара на Съюза, както и на статистически данни на Евростат за обемите на вноса на пазара на Съюза.
(122)
През разглеждания период потреблението на ЕС е намаляло с 28 %. Намалението е било с 6 % през 2011 г., с 8 процентни пункта през 2012 г. и с още 10 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Низходящата тенденция може да се обясни отчасти с определена степен на техническа замяна, тъй като при водопроводните тръби се наблюдава тенденция на заместване на стоманените тръби с тръби от алтернативни продукти, като мед, пластмаса или неръждаема стомана.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Общо потребление на ЕС (в тонове)
561 955
528 191
460 847
404 394
Индекс (2010 г. = 100)
100
94
82
72
(123)
След оповестяването заинтересованите страни заявиха, че стойностите за потреблението на ЕС са били значително занижени. Тези страни обаче не представиха никакви надеждни доказателства в подкрепа на твърдението си, което поради това не може да бъде прието.
2. Внос от Беларус, КНР и Русия
(124)
Тъй като при разследването се установи, че не съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга от Украйна (вж. съображения 17 и 118 по-горе), в рамките на направения по-долу анализ малкият по обем внос от тази държава не бе разгледан заедно с вноса от другите засегнати държави.
(125)
За да може да се направи оценка на кумулирането на вноса от Беларус, КНР и Русия, бе проучена ситуацията на всяка една от тези държави през призмата на условията, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент.
(126)
Що се отнася до количествата и дъмпинговите маржове и предвид незначителния обем на вноса по време на разследвания период в рамките на преразглеждането, Комисията направи прогнозен анализ за всяка държава на вероятния обем на износа и вероятните дъмпингови маржове, които биха възникнали, в случай че мерките бъдат отменени. Този анализ показа, че ако мерките бъдат отменени, обемите вероятно ще нараснат, като надхвърлят равнищата, достигнати през разследвания период в рамките на преразглеждането, и със сигурност ще надхвърлят прага на пренебрежимост (вж. съображения 33, 56 и 80 по-горе). Също така Комисията установи, че ако мерките бъдат отменени, вероятният дъмпингов марж би бил значителен (вж. съображения 30, 53 и 78 по-горе).
(127)
Що се отнася до средната цена на вноса, данните за внесените незначителни количества не може да бъдат използвани за формулирането на окончателни заключения.
(128)
Разследването обаче също показа, че условията на конкуренция между съответните оператори са били сходни. Разследването показа, че разглежданият продукт, внасян от Беларус, КНР и Русия, и сходният продукт, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза, са сходни във всички свои съществени физически и технически характеристики.
(129)
Въз основа на изложеното по-горе се счита, че по отношение на Беларус, КНР и Русия са изпълнени критериите, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент. Поради това вносът от тези три държави бе разгледан кумулативно.
а) Обем
(130)
Обемът на вноса на разглеждания продукт от Беларус, КНР и Русия в Съюза е спаднал с 60 % от около 7 000 тона през 2010 г. на около 2 900 тона през разследвания период в рамките на преразглеждането. Той е нараснал с 31 % през 2011 г., преди да намалее с 62 процентни пункта през 2012 г. и с още 28 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Обем на вноса от Беларус
25
55
0,1
-
Индекс (2010 г. = 100)
100
222
0
0
Пазарен дял на вноса от Беларус
0 %
0 %
0 %
0 %
Цена на вноса от Беларус (EUR/тон)
677
1 246
600
-
Индекс (2010 г. = 100)
100
184
89
-
Обем на вноса от КНР
712
375
458
118
Индекс (2010 г. = 100)
100
53
64
17
Пазарен дял на вноса от КНР
0,1 %
0,1 %
0,1 %
0,0 %
Цена на вноса от КНР (EUR/тон)
636
1 052
1 347
2 102
Индекс (2010 г. = 100)
100
165
212
330
Обем на вноса от Русия
6 396
8 937
4 440
2 790
Индекс (2010 г. = 100)
100
140
69
44
Пазарен дял на вноса от Русия
1,1 %
1,7 %
1,0 %
0,7 %
Цена на вноса от Русия (EUR/тон)
470
506
513
462
Индекс (2010 г. = 100)
100
108
109
98
Обем на вноса от засегнатите държави
7 133
9 367
4 898
2 908
Индекс (2010 г. = 100)
100
131
69
41
Пазарен дял на вноса от засегнатите държави
1,3 %
1,8 %
1,1 %
0,7 %
Цена на вноса от засегнатите държави (EUR/тон)
488
532
591
528
Индекс (2010 г. = 100)
100
109
121
111
Източник: база данни Comext.
б) Пазарен дял
(131)
Съответният пазарен дял, държан от износителите от Беларус, КНР и Русия на пазара на Съюза, е намалял от 1,3 % през 2010 г. на 0,7 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. По-конкретно пазарният дял е нараснал от 1,3 % през 2010 г. на 1,8 % през 2011 г., намалял е на 1,1 % през 2012 г. и допълнително на 0,7 % през разследвания период в рамките на преразглеждането.
в) Цени
i) Движение на цените
(132)
Между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането средната цена на вноса на разглеждания продукт с произход от Беларус, КНР и Русия се е увеличила с 11 %: от 488 EUR/тон през 2010 г. до 528 EUR/тон през разследвания период в рамките на преразглеждането. По-конкретно цените са се увеличили с 9 % през 2011 г. и с 12 % през 2012 г., преди да отбележат спад от 10 % през разследвания период в рамките на преразглеждането.
ii) Подбиване на цените
(133)
Твърде малкото продажби на разглеждания продукт от КНР и Русия за Съюза по време на разследвания период в рамките на преразглеждането не могат да послужат като основание за сериозно заключение. Поради това бе направено сравнение между цените на сходния продукт, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза, и цените на продукта, предмет на разследването, произвеждан в Беларус, КНР и Русия и продаван в останалата част на света. Това сравнение показа значително подбиване на цените.
3. Внос от други трети държави
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Обем на вноса от Индия
25 720
48 704
58 619
53 007
Пазарен дял на вноса от Индия
4,6 %
9,2 %
12,7 %
13,1 %
Обем на вноса от Турция
83 654
83 753
98 742
69 757
Пазарен дял на вноса от Турция
14,9 %
15,9 %
21,4 %
17,2 %
Обем на вноса от Украйна
956
573
944
1 147
Пазарен дял на вноса от Украйна
0,2 %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
Обем на вноса от други трети държави
34 948
42 714
38 518
30 374
Пазарен дял на вноса от други трети държави
6,2 %
8,1 %
8,4 %
7,5 %
(134)
Вносът от Турция и Индия се е увеличил през разглеждания период. Пазарният дял на вноса от Украйна се е задържал на много ниско равнище. Пазарният дял на вноса от други трети държави е останал относително стабилен през разглеждания период.
(135)
След оповестяването заинтересовани страни изказаха твърдението, че 12-процентната загуба на пазарен дял от страна на промишлеността на Съюза е била почти изцяло компенсирана от нарастването на пазарния дял на Индия и Турция, взети заедно, и че вероятно основните причини за нестабилното състояние на промишлеността на Съюза са ниските цени на вноса от Индия и Турция. В това отношение следва да се отбележи, че целта на настоящото разследване е да се проучи дали отмяната на действащите мерки срещу трите държави, по отношение на които е установена вероятност от повторно възникване на дъмпинг, ще доведе до повторно възникване на вреда за промишлеността на Съюза. По време на разследването беше потвърдено, че е имало значително подбиване на цените при продажбите на продуктите от Беларус, КНР и Русия за останалата част от света. Поради това, в случай че мерките бъдат отменени, дъмпинговият износ от тези страни за ЕС вероятно ще възникне повторно, с последващо от това вероятно увеличение на вредата за промишлеността на ЕС. Обстоятелството, че вносът от Турция и Индия може да се е увеличил през разглеждания период, не влияе на оценката относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга и на вредата.
4. Състояние на промишлеността на Съюза
(136)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички относими икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
4.1. Макроикономически елементи
а) Производство
(137)
От ниво от около 437 000 тона през 2010 г. производството на промишлеността на Общността е намаляло с 37 % по време на разглеждания период. По-конкретно то е намаляло с 14 % през 2011 г., с 19 процентни пункта през 2012 г. и с още 4 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Спадът в производството е бил свързан със спад на потреблението, но е бил още по-силно изразен поради увеличението на вноса от Индия и Турция.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Производство (в тонове)
437 492
376 106
294 260
277 483
Индекс (2010 г. = 100)
100
86
67
63
б) Капацитет и степен на използване на капацитета
(138)
Производственият капацитет е бил над 1 700 000 тона през 2010 г. и е намалял с 16 % през разглеждания период. Спадът се е дължал на факта, че някои производители от ЕС са намалили броя на дневните производствени смени.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Производствен капацитет (в тонове)
1 761 677
1 621 386
1 318 459
1 485 339
Индекс (2010 г. = 100)
100
92
75
84
Използване на капацитета
25 %
23 %
22 %
19 %
Индекс (2010 г. = 100)
100
93
90
75
Източник: разследването.
(139)
През 2010 г. използването на капацитета е било 25 %. То е спаднало до 23 % през 2011 г., до 22 % през 2012 г. и допълнително до 19 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. Ниската степен на използване на капацитета се обяснява главно с факта, че продуктите извън обхвата на настоящото разследване (предимно кухи профили) могат да бъдат произвеждани със същото производствено оборудване, използвано за производството на заварени тръби и тръбопроводи. Поради това степента на използване на капацитета не е непременно съществен показател за вредата в анализа на вредата за този конкретен промишлен отрасъл.
в) Обем на продажбите
(140)
Продажбите на промишлеността на Съюза на собствената му продукция за несвързани клиенти на пазара на ЕС са намалели с 16 % през 2011 г., с 21 процентни пункта през 2012 г. и с още 3 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Погледнато като цяло, между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането тези продажби са намалели с около 40 %. Това се е дължало на спада в потреблението и на нарастването на вноса от Индия и Турция.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Обем на продажбите на ЕС за несвързани клиенти (в тонове)
409 544
343 080
259 127
247 201
Индекс (2010 г. = 100)
100
84
63
60
Източник: разследването.
г) Пазарен дял
(141)
През 2010 г. пазарният дял на промишлеността на Съюза е бил 73 %. Той е намалял до 65 % през 2011 г. и е продължил да намалява, достигайки 56 % през 2012 г., преди да се увеличи на 61 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. Погледнато като цяло, пазарният дял на промишлеността на Съюза през разглеждания период е намалял с 12 процентни пункта.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза
73 %
65 %
56 %
61 %
Индекс (2010 г. = 100)
100
89
77
84
Източник: разследването.
д) Растеж
(142)
Между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането, когато потреблението на Съюза е намаляло с 28 %, обемът на продажбите за несвързани клиенти на пазара на ЕС е намалял с 40 %. Това е довело до загуба на пазарен дял в размер на 12 процентни пункта от страна на промишлеността на Съюза през разглеждания период. Следователно през разглеждания период промишлеността на Съюза не е отбелязала растеж.
е) Трудова заетост
(143)
Броят на наетите лица в промишлеността на Съюза е намалял с 13 % през 2011 г., с 27 процентни пункта през 2012 г. и с още 3 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Като цяло трудовата заетост в промишлеността на Съюза е намаляла с 43 % през разглеждания период, т.е. от над 1 600 души на по-малко от 1 000 души.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Трудова заетост (брой наети лица)
1 655
1 446
991
939
Индекс (2010 г. = 100)
100
87
60
57
Източник: разследването.
ж) Производителност
(144)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като продукция (в тонове) на наето лице на година първоначално леко се е понижила с 2 % през 2011 г. спрямо изходното ниво от 264 тона на наето лице. Впоследствие тя се е увеличила с 14 процентни пункта през 2012 г. и е останала стабилна през разследвания период в рамките на преразглеждането. Погледнато като цяло, производителността на промишлеността на Съюза се е увеличила с 12 % през разглеждания период.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Производителност (тонове/наето лице)
264
260
297
296
Индекс (2010 г. = 100)
100
98
112
112
Източник: разследването.
з) Фактори, които засягат продажните цени
(145)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти са се увеличили с 5 % през 2011 г. и с 1 процентен пункт през 2012 г., преди да намалеят с 4 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Погледнато като цяло, тези цени са се увеличили с 2 % през разглеждания период - от 833 EUR/тон на 848 EUR/тон през разследвания период в рамките на преразглеждането.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Единична цена на пазара на ЕС (EUR/тон)
833
871
881
848
Индекс (2010 г. = 100)
100
105
106
102
Източник: разследването.
и) Размер на дъмпинговия марж
(146)
Разследването установи вероятност от повторно възникване на дъмпинга със значителни маржове, размерът на които не може да се смята за пренебрежим в случая на Беларус, КНР и Русия.
(147)
Както бе посочено по-горе, Комисията не установи вероятност от продължаване или повторно възникване на дъмпинга в случая на Украйна.
й) Възстановяване от предишен дъмпинг
(148)
Разгледаните по-горе макроикономически показатели показват, че независимо от това, че частично е била постигната целта на антидъмпинговите мерки за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза, промишлеността все още се намира в уязвимо и нестабилно състояние. В действителност през разглеждания период обемът на производството е намалял с 37 %, обемът на продажбите за несвързани клиенти на пазара на ЕС е намалял с 40 %, а трудовата заетост е намаляла с 43 %. В допълнение делът на промишлеността на Съюза на пазара на ЕС се е свил от 73 % през 2010 г. на 61 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. Поради това не бе възможно да се установи действително възстановяване от предишния дъмпинг и се счита, че промишлеността на Съюза остава уязвима за причиняващия вреда ефект на евентуален дъмпингов внос на пазара на Съюза.
4.2. Микроикономически елементи
а) Складови наличности
(149)
Нивото на складовите наличности в края на периода, поддържано от включените в извадката производители от Съюза, е било почти стабилно до 2011 г. То се е увеличило с 14 процентни пункта през 2012 г., преди да намалее с 10 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Следователно нивото на складовите наличности през разследвания период в рамките на преразглеждането е било с 5 % по-високо в сравнение с 2010 г.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
13 892
14 039
16 012
14 556
Индекс (2010 г. = 100)
100
101
115
105
Източник: разследването.
б) Възнаграждения
(150)
През разглеждания период разходите за труд са намалели с 29 %. По-конкретно те са намалели с 2 % през 2011 г., с 15 процентни пункта през 2012 г. и с още 12 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Общото намаление по време на разглеждания период е продиктувано от спада в заетостта.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Годишни разходи за труд (в евро)
20 602 275
20 266 132
17 140 089
14 578 317
Индекс (2010 г. = 100)
100
98
83
71
Източник: разследването.
(151)
През разглеждания период разходите за труд за наето лице са се увеличили с 25 %. Това вероятно е временна ситуация, свързана с разходите за съкращения, предизвикани от значителното намаляване на броя на наетите лица.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Годишни разходи за труд на наето лице (в евро)
12 449
14 015
17 296
15 525
Индекс (2010 г.= 100)
100
113
139
125
в) Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите (ВИ)
(152)
По време на разглеждания период рентабилността на продажбите на включените в извадката производители от Съюза на пазара на ЕС, изразена като процент от нетните продажби, се е подобрила от загуба в размер на повече от 7 % през 2010 г. на печалба в размер на почти 1 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. По-конкретно загубата на включените в извадката производители от Съюза е намаляла от 7,3 % през 2010 г. на 5 % през 2011 г. и на 0,6 % през 2012 г., преди да се достигне до малка печалба в размер на 0,8 % през разследвания период в рамките на преразглеждането.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Рентабилност на производителите от ЕС (процент от нетните продажби)
- 7,3 %
- 5,0 %
- 0,6 %
0,8 %
Индекс (2010 г. = 100)
- 100
- 69
- 8
12
ВИ (печалба в % от нетната балансова стойност на инвестицията)
- 19,2 %
- 11,8 %
0,5 %
4,3 %
Индекс (2010 г. = 100)
- 100
- 62
3
22
Източник: разследването.
(153)
Повишаването на рентабилността се обяснява с факта, че през разглеждания период продажните цени са се увеличили с 2 %, докато производствените разходи (предимно за горещо валцувани рулони, които съставляват повече от 60 % от производствените разходи) през същия период са намалели с 6 %, като същевременно годишните разходи за труд са намалели съществено. Следователно включените в извадката производители от Съюза са били в състояние постепенно да започнат да начисляват на своите клиенти на пазара на ЕС цени, които водят до печалба.
(154)
Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като процент от нетната счетоводна стойност на инвестициите, в общи линии e следвала тенденциите по отношение на рентабилността. Настъпило е подобрение от загуба в размер на 19,2 % през 2010 г. до загуба в размер на 11,8 % през 2011 г., а след това е постигната печалба в размер на 0,5 % през 2012 г. и в размер на 4,3 % през разследвания период в рамките на преразглеждането.
г) Паричен поток и способност за привличане на капитал
(155)
През 2010 г. нетният паричен поток от оперативната дейност се е задържал на около - 44 милиона евро. Той се е увеличил на около - 7 милиона евро през 2011 г., на близо 17 милиона евро през 2012 г. и на около 20 милиона евро през разследвания период в рамките на преразглеждането. Нито един от включените в извадката производители от Съюза не е посочил, че е изпитвал трудности при привличането на капитали. Подобрението може да се отдаде на намаляването на производствените разходи и на разходите за труд, както и на слабото увеличение на цените.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Паричен поток (продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) (в евро)
- 44 322 891
- 7 033 547
16 927 597
20 202 074
Индекс (2010 г. = 100)
- 100
- 16
38
46
Източник: разследването.
д) Инвестиции
(156)
Годишните инвестиции на включените в извадката производители от Съюза в производството на сходния продукт са намалели с 34 % през 2011 г., увеличили са се с 90 процентни пункта през 2012 г. и накрая са намалели с 59 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Като цяло през разглеждания период инвестициите, предназначени за поддържане и обновяване на съществуващото оборудване, а не за увеличаване на капацитета, са намалели с 3 %.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Нетни инвестиции (в евро)
1 149 094
757 750
1 789 210
1 111 661
Индекс (2010 г. = 100)
100
66
156
97
Източник: разследването.
5. Заключение относно вредата
(157)
Редица показатели, и по-специално финансовите, са се подобрили значително през разглеждания период. Рентабилността се е подобрила от загуба от над 7 % на печалба от 0,8 %, която обаче е все още под определената при предишното разследване целева печалба от 5 %. Възвръщаемостта на инвестициите се е подобрила от загуба от над 19 % на печалба от над 4 %, а нивото на паричния поток се е подобрило от - 44 милиона евро на 20 милиона евро. Тези фактори подсказват, че промишлеността е била в състояние частично да се възстанови.
(158)
От друга страна, някои показатели са претърпели отрицателно развитие в периода между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането. Констатирано е намаление на обема на производството с 37 %, на използването на капацитета - с 25 %, на обема на продажбите за несвързани клиенти на пазара на ЕС - с 40 %, на пазарния дял на промишлеността на Съюза - с 12 процентни пункта, а на трудовата заетост - с 43 %.
(159)
Целта на антидъмпинговите мерки е била частично постигната чрез отстраняване на част от вредата, понесена от промишлеността на Съюза в резултат на дъмпинговия внос от засегнатите държави. Промишлеността на Съюза отново е постигнала макар и слаба рентабилност, но за сметка на пазарния си дял на пазара на Съюза. Промишлеността на Съюза е успяла да подобри финансовото си състояние, като е увеличила цените за сметка на обемите. Поради това е ясно, че промишлеността на Съюза все още не се е възстановила напълно от въздействието на предишния дъмпинг и продължава да е в нестабилно състояние, което я прави много уязвима за всяко едно повторно възникване на дъмпингов внос.
(160)
Дори и ако нестабилното състояние на промишлеността на Съюза бъде квалифицирано като съществена вреда, тя не може да се отдаде на вноса от засегнатите държави. Кумулативният пазарен дял на трите засегнати държави (за Украйна при разследването се установи, че не съществува вероятност от продължаване или повторно възникване на дъмпинга) представлява по-малко от 1 % от пазара на ЕС. При липсата на ценови натиск от засегнатите държави промишлеността на Съюза е била в състояние да поддържа цени на равнище, което е достатъчно, за да се постигне рентабилност, макар и значително под целевата печалба.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДА
1. Внос от КНР, Беларус и Русия
(161)
Въз основа на посоченото по-горе тенденциите сочат, че целта на антидъмпинговите мерки за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза, частично е била постигната. От друга страна, както е видно от отрицателното развитие на редица показатели за вредата, промишлеността все още се намира в много нестабилно състояние.
(162)
Както бе посочено по-горе, износителите от всяка една от трите засегнати държави имат свободен капацитет за много бързо увеличаване на своя износ. Предвид по-изгодните цени на пазара на ЕС в сравнение с някои пазари на трети държави, има вероятност значителни количества, които в момента се изнасят за тези държави, да бъдат преориентирани към пазара на ЕС, в случай че антидъмпинговите мерки бъдат отменени. Това увеличение на дъмпинговия внос на цени, подбиващи цените на промишлеността на Съюза, вероятно ще увеличи ценовия натиск върху пазара на Съюза, като по този начин се влоши и без това нестабилното състояние на промишлеността на Съюза. Подобно рязко развитие вече бе наблюдавано по време на предишното разследване, когато пазарният дял на вноса в ЕС от трите държави бе нараснал тройно само в рамките на три години и половина, т.е. от 6,2 % през 2004 г. до 18,7 % през разследвания период (от 1 юли 2006 г. до 30 юни 2007 г.). Следователно производителите износители в КНР, Беларус и Русия вече са показали способността си бързо да увеличават обема на износа за Съюза.
(163)
Поради това, въз основа на изложеното по-горе може да се направи заключението, че има вероятност от повторно възникване на вредата, в случай че мерките бъдат отменени.
2. Внос от Украйна
(164)
Като се има предвид заключението, че няма вероятност от продължаване или повторно възникване на дъмпинга от Украйна, не се изисква допълнителен анализ на вероятността от повторно възникване на вредата.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(165)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията проучи въпроса дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза бе основано на оценка на всички различни засегнати интереси. На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становищата си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(166)
Разследването показа, че състоянието на промишлеността на Съюза продължава да е много нестабилно. Целта на антидъмпинговите мерки е била частично постигната чрез отстраняване на част от вредата, понесена от промишлеността на Съюза в резултат на дъмпинговия внос от засегнатите държави. Промишлеността на Съюза отново е постигнала макар и слаба рентабилност, но за сметка на пазарния си дял на пазара на Съюза. Промишлеността на Съюза е успяла да подобри финансовото си състояние, като благодарение на действащите мерки е увеличила цените за сметка на обемите. Прекратяването на мерките ще увеличи ценовия натиск върху пазара на Съюза и ще доведе отново до загуби. Поради това запазването на мерките е в интерес на промишлеността на Съюза.
2. Интерес на вносителите и ползвателите
(167)
Комисията се свърза с повече от 100 несвързани вносители и ползватели в Съюза, за да потърси съдействие от тях, но не получи нито един отговор. Това може да се обясни с много малките обеми на износа на всяка от засегнатите държави за пазара на Съюза. Във всеки случай няма фактори, които да подсказват, че вносителите или ползвателите ще бъдат непропорционално засегнати, ако срокът на действие на мерките бъде удължен.
(168)
Поради това, в светлината на изложеното по-горе се смята, че положението на вносителите и ползвателите в Съюза едва ли ще бъде засегнато съществено от удължаването на срока на мерките.
3. Риск от недостиг на доставки/конкуренция на пазара на ЕС
(169)
Потреблението на Съюза е намаляло с 28 % през разглеждания период, като е достигнало около 400 000 тона през разследвания период в рамките на преразглеждането. През разглеждания период капацитетът на промишлеността на Съюза непрекъснато е надвишавал търсенето в ЕС, като през разследвания период в рамките на преразглеждането е достигнал равнище от близо 1 500 000 тона. Налице е достатъчна конкуренция между производителите от ЕС. Освен това през разследвания период в рамките на преразглеждането промишлеността на Съюза е работила при степен на използване на капацитета от едва 19 %, тъй като е произвеждала различни продукти (разглеждания продукт и други продукти, като напр. кухи профили) с едно и също производствено оборудване. Поради това промишлеността на Съюза разполага със свободен капацитет за увеличаване на производството си в случай на повишено търсене, като промени своя производствен асортимент. Част от търсенето може да се удовлетвори и с внос от други трети държави, а именно Индия и Турция.
(170)
Предвид изложеното по-горе не може да се заключи, че запазването на антидъмпинговите мерки би могло да доведе до недостиг на доставки на пазара на ЕС или до ограничаване на конкуренцията на пазара на ЕС.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(171)
Изложеното по-горе показва, че отрицателното въздействие от продължаването на мерките би било ограничено и във всеки случай няма да бъде по-голямо от ползите от продължаването на мерките за промишлеността на Съюза.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(172)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. Също така на страните беше даден срок, в който да предоставят коментарите си след посоченото оповестяване. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(173)
От изложеното по-горе следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, приложими по отношение на вноса на някои заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана с произход от Беларус, Китайската народна република и Русия, следва да бъдат запазени. Припомня се, че тези мерки представляват адвалорни мита с различни ставки.
(174)
Що се отнася до Украйна, въз основа на заключенията, че няма вероятност от продължаване или повторно възникване на дъмпинга (вж. съображения 17 и 118 по-горе), мерките следва да бъдат отменени, а процедурата - да бъде прекратена.
(175)
Посочените в настоящия регламент индивидуални антидъмпингови митнически ставки за дружествата се прилагат само за внос на разглеждания продукт, произведен от тези дружества, и съответно от посочените конкретни юридически лица. Вносът на разглеждания продукт, произведен от което и да било друго дружество, непосочено изрично в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително и лица, свързани с онези, които са изрично споменати, не може да се ползва от тези ставки и се подлага на митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(176)
Дадено дружество може да поиска прилагането на тези индивидуални антидъмпингови митнически ставки, ако впоследствие промени наименованието на своето предприятие. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (5). Искането трябва да съдържа цялата съответна информация, която позволява да се докаже, че промяната не засяга правото на дружеството да се ползва от приложимата за него митническа ставка. Ако промяната на наименованието на дружеството не засяга правото му да се ползва от приложимата за него митническа ставка, в Официален вестник на Европейския съюз се публикува известие, с което се съобщава за промяната на името.
(177)
Настоящият регламент е в съответствие със становището на Комитета, създаден съгласно член 15, параграф 1 от основния регламент,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана, с кръгло напречно сечение и с външен диаметър непревишаващ 168,3 mm, без тръби от видовете, използвани за нефтопроводи или газопроводи, обсадни тръби и други тръби от видовете, използвани за добив на нефт или газ, прецизно обработени тръби и тръби, снабдени с принадлежности, за газове или течности, предназначени за гражданската авиация, понастоящем класирани в кодове по КН ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 и ex 7306 30 77 (кодове по ТАРИК 7306304120, 7306304920, 7306307280 и 7306307780) и с произход от Беларус, Китайската народна република и Русия.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо върху нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Китайска народна република
Всички дружества
90,6 %
-
Русия
TMK Group (Seversky Pipe Plant Open Joint Stock Company и Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works)
16,8 %
A892
OMK Group (Open Joint Stock Company Vyksa Steel Works и Joint Stock Company Almetjvesk Pipe Plant)
10,1 %
A893
Всички други дружества
20,5 %
A999
Беларус
Всички дружества
38,1 %
-
3. Прилагат се действащите разпоредби относно митата, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
Антидъмпинговата процедура по отношение на вноса на продукта, посочен в член 1, параграф 1, с произход от Украйна се прекратява.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 26 януари 2015 година.
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/110,
26. jaanuar 2015,
millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Valgevenest, Hiina Rahvavabariigist ja Venemaalt pärinevate rauast või legeerimata terasest keevistorude impordi suhtes ja lõpetatakse teatavate Ukrainast pärinevate rauast või legeerimata terasest keevistorude importi käsitlev menetlus pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4 ning artikli 11 lõikeid 2 ja 5,
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Kehtivad meetmed
(1)
Pärast dumpinguvastast uurimist (edaspidi „eelmine uurimine”) kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1256/2008 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Valgevenest, Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV”), Venemaalt, Taist ja Ukrainast pärinevate teatavate rauast või legeerimata terasest keevistorude impordi suhtes, mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 ja ex 7306 30 77 alla (edaspidi „lõplikud dumpinguvastased meetmed”). Võetud meede oli väärtuseline tollimaks vahemikus 10,1-90,6 %.
2. Taotlus aegumise läbivaatamise algatamiseks
(2)
Pärast teate avaldamist lõplike dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (3) sai komisjon 18. septembril 2013 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase taotluse algatada meetmete aegumise läbivaatamine. Taotluse esitas Euroopa Liidu terasest keevistorude tootmisharu kaitsekomitee (edaspidi „taotluse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa liidu keevistorude kogutoodangust, käesoleval juhul enam kui 25 %.
(3)
Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule osaks saanud kahju jätkumise või kordumise.
3. Aegumise läbivaatamise algatamine
(4)
Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 19. detsembril 2013Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (4) (edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.
4. Uurimine
4.1. Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood
(5)
Dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosust käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2012 kuni 30. septembrini 2013 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundade uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2010 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
4.2. Menetlusega seotud isikud
(6)
Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, Valgevene, HRV, Venemaa ja Ukraina (edaspidi „asjaomased riigid”) eksportivatele tootjatele, teadaolevalt asjast huvitatud mitteseotud importijatele ja kasutajatele ning asjaomaste riikide esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.
(7)
Ära kuulati kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja tõendasid, et nende ärakuulamiseks on konkreetsed põhjused.
4.2.1. Eksportivate tootjate väljavõtteline uuring
(8)
Võttes arvesse HRV, Venemaa ja Ukraina eksportivate tootjate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kasutamine kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valimi, paluti eespool osutatud isikutel komisjonile endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.
(9)
Lõppkokkuvõttes ei saanud komisjon HRV eksportivatelt tootjatelt vastuseid väljavõttelise uuringu küsimustele. Ühelt Ukraina eksportivalt tootjalt saadi väljavõttelise uuringu küsimustele üks vastus. Venemaa eksportivatelt tootjatelt saadi väljavõttelise uuringu küsimustele kolm vastust. Seetõttu otsustas komisjon, et eksportivate tootjate väljavõtteline uuring ei ole vajalik.
4.2.2. Importijate ja liidu tootjate väljavõtteline uuring
(10)
Liidu sõltumatute importijate ilmse rohkuse tõttu nähti algatamisteates ette algmääruse artikli 17 kohane väljavõtteline uuring. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valimi, paluti eespool osutatud isikutel komisjonile endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. Kuna sõltumatutelt importijatelt ei saadud ühtegi vastust, ei kohaldatud sõltumatute importijate suhtes väljavõttelist uuringut.
(11)
Arvestades selle menetlusega hõlmatud liidu tootjate suurt arvu, teatati algatamisteates, et komisjon on kahju kindlakstegemiseks moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi kooskõlas algmääruse artikliga 17. Esialgne valik põhines menetluse algatamise ajal komisjoni käsutuses olnud teabel, mille aluseks oli tootjate müügimaht, tootmismaht ja geograafiline asukoht liidus. Valim vastas suurimale tüüpilisele tootmis- ja müügimahule, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida, moodustades 52 % liidu tootmisharu kogutoodangust ja müügist ELi sõltumatutele klientidele. Lisaks oli valim esindav äriühingute geograafilise asukoha poolest, sest kaasatud oli neli eri liikmesriiki. ELi tootjatega konsulteeriti kavandatava valimi osas algatamisteate avaldamiskuupäeval. Kuna ükski tootja endast täiendavalt teada ei andnud ning valimi kohta märkusi ei laekunud, kinnitati kavandatav valim.
(12)
Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida pidas vajalikuks dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse, kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Selleks saatis komisjon valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele ja liidu tootjatele küsimustiku. Kontrollkäigud korraldati järgmiste äriühingute valdustesse:
a)
liidu tootjad:
-
Arcelor Mittal Karvina, Tšehhi Vabariik,
-
Arcelor Mittal Krakow, Poola,
-
Arvedi Tubi Acciaio s.p.A, Cremona, Itaalia,
-
Tata Steel UK Limited, Corby, Ühendkuningriik;
b)
Valgevene eksportiv tooja:
-
Mogilev Metallurgical Works, Magiljov, Valgevene;
c)
Ukraina eksportiva tootjaga seotud müüja:
-
Interpipe Europe SA, Lugano, Šveits;
d)
Venemaa tootja:
-
Pervouralsk New Pipe Plant, Pervouralsk, Venemaa;
e)
võrdlusriigi tootja:
-
Robor Ltd. Johannesburg, Lõuna-Aafrika.
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
1. Vaatlusalune toode
(13)
Vaatlusalune toode on Valgevenest, Hiina Rahvavabariigist, Venemaalt ja Ukrainast pärit rauast või legeerimata terasest ümmarguse ristlõikega keevistorud, mille välisläbimõõt on kuni 168,3 mm (v.a nafta- ja gaasijuhtmetes kasutatavad magistraaltorud ning nafta- ja gaasipuuraukudes kasutatavad surve- ja puurtorud ning tsiviillennunduses kasutatavad täppistorud ja külge ühendatud liitmikega torud, mis sobivad gaasi ning vedeliku juhtimiseks) ning mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 ja ex 7306 30 77 alla.
(14)
Uurimine on näidanud, et kõikidel vaatlusaluse toote eri liikidel on ühed ja samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused ning neid kasutatakse peamiselt ühesugusel otstarbel.
2. Samasugune toode
(15)
Leiti, et liidu tootmisharu liidus toodetavatel ja müüdavatel keevistorudel ning asjaomastes riikides ja võrdlusriigis toodetavatel ja müüdavatel keevistorudel on sisuliselt samasugused füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samad põhikasutusalad kui asjaomastes riikides toodetavatel ja liitu eksportimiseks müüdavatel keevistorudel. Seega käsitatakse neid tooteid algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasuguste toodetena.
C. DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS
(16)
Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 kontrollis komisjon, kas kehtivate meetmete aegumisega võiks tõenäoliselt kaasneda nelja asjaomase riigi poolse dumpingu jätkumine või kordumine.
(17)
Kõik neli uurimisalust riiki eksportisid vaatlusalust toodet läbivaatamisega seotud uurimisperioodil väga väikestes kogustes. Seepärast on ebatõenäoline, et dumping ühestki neist neljast uurimisalusest riigist jätkub. Hinnangus piirduti dumpingu kordumise tõenäosusega, kasutades muude kolmandate riikide suhtes kehtivaid ekspordihindu. Sarnaselt eelmise uurimisega ei võetud arvesse eksporti Valgevenesse.
Mitteturumajanduslikud riigid
1. Võrdlusriik
(18)
Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt ei käsitata Valgevenet ja HRVd turumajanduslike riikidena. Eelmises uurimises kasutati normaalväärtuse kindlaksmääramiseks võrdlusriigina USAd. Algatamisteates aegumise läbivaatamise kohta kavandati võrdlusriigina kasutada USAd, nagu taotluse esitaja soovitas.
(19)
Komisjon sai arvamusi nii Mogilevilt kui ka Valgevene ametiasutustelt. Hiina Rahvavabariigi huvitatud isikutelt ei laekunud ühtegi arvamust.
(20)
Valgevene huvitatud isikute sõnul ei olnud USA asjakohane valik USA ainsa koostööd tegeva tootja ja liidu tootmisharu väidetavate sidemete tõttu.
(21)
Valgevene huvitatud isikud soovitasid võrdlusriigina kasutada Venemaad, kuna väidetavalt sarnaneb Venemaa terasetööstus Valgevene terasetööstusega tänu nende ühistele seostele endise Nõukogude Liiduga.
(22)
Uurimisel aga selgus, et Venemaa ainsa koostööd tegeva tootja tootmiskuludes ei kajastatud nõuetekohaselt maagaasi väärtust (vt põhjendus 69 allpool). Lisaks ei olnud kõnealuse Venemaa tootja koostöö piisav (vt põhjendus 61 allpool). Seetõttu ei peetud Venemaa valimist asjakohaseks.
(23)
Samuti selgitas komisjon välja muud kolmandad riigid, kes ekspordivad vaatlusalust toodet liitu. Komisjon võttis ühendust tootjatega 14 teadaolevalt terase tootmisega tegelevas riigis. Nende riikide hulgas olid näiteks Bosnia ja Hertsegoviina, Brasiilia, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Lõuna-Aafrika, Lõuna-Korea, Serbia ja Taiwan.
(24)
Lõppkokkuvõttes ei teinud USA tootjad komisjoniga mingit koostööd. Komisjon sai aga täielikult vastatud küsimustikud endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ja Lõuna-Aafrika tootjatelt. Lõuna-Aafrika tootja suurte omamaiste müügimahtude tõttu pidas komisjon kõige asjakohasemaks valikuks Lõuna-Aafrikat.
VALGEVENE
1. Sissejuhatav märkus
(25)
Suurim teadaolev Valgevene tootja, OJSC Mogilev Metallurgical Works (edaspidi „Mogilev”), tegi uurimisel koostööd. Mogilev aga ei eksportinud vaatlusalust toodet läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu. Seetõttu tugines teave tõenäoliste liidu suhtes kohaldatavate ekspordihindade kohta muude kolmandate riikide suhtes kohaldatavatele ekspordihindadele, nagu on osutatud allpool põhjenduses 27.
2. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toimunud tõenäoline dumping
2.1. Normaalväärtuse määramine
(26)
Valgevene puhul määrati normaalväärtus samasuguse toote tooteliigi kohta kindlaks nende omamaiste hindade alusel, mida Lõuna-Aafrikas (võrdlusriik) kohaldatakse sõltumatute klientide suhtes tavapärase kaubandustegevuse käigus. Kui tavapärase kaubandustegevuse käigus ei müüdud Lõuna-Aafrika omamaisel turul samasuguse toote tooteliiki või kui tooteliiki ei müüdud tüüpilises koguses, tuletas komisjon normaalväärtuse, liites samasuguse toote tootmiskuludele müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi.
2.2. Tõenäolise ekspordihinna määramine
(27)
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal ei eksportinud Mogilev vaatlusalust toodet liitu. Seega määrati tõenäoline ekspordihind muude kolmandate riikide suhtes kohaldatavate müügihindade alusel.
2.3. Võrdlus
(28)
Normaalväärtuse ja tõenäolise ekspordihinna võrdlus tehti tehasest hankimise tasandil. Õiglase võrdluse tagamiseks võeti arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10.
(29)
Asjakohasel juhul võeti arvesse erinevusi veokuludes, hinnavähendites, allahindlustes ja kaubandustasandis.
2.4. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toimunud tõenäoline dumping
(30)
Eespool esitatu põhjal määrati tõenäoline dumpingumarginaal algmääruse artikli 11 lõike 2 tähenduses kindlaks tasemel 28,4 %.
3. Ekspordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral
3.1. Eksportivate tootjate tootmisvõimsus
(31)
Mogilevi tootmisliine kasutati nii keevistorude kui ka õõnesprofiilide tootmiseks (kahe toote tootmist eristab üksnes väike tootmisetapp). Mogilev tootis suures mahus õõnesprofiile ja eksportis neid muu hulgas ka liitu, kuna nende kaupade suhtes ei kohaldata dumpinguvastaseid tollimakse. Lisaks tootis Mogilev keevistorusid, mille läbimõõt ületas 168,3 mm (edaspidi „suured torud”) ja mille suhtes ei kohaldata liidus dumpinguvastaseid tollimakse.
(32)
Praeguse tootevaliku alusel on Mogilevi vaba tootmisvõimsus ligikaudu 20 000 tonni ehk ligikaudu 5 % liidu tarbimisest.
(33)
Seega tekib meetmete kehtetuks tunnistamise korral risk, et Mogilev müüb liidu turule suurtes kogustes keevistorusid dumpinguhindadega.
(34)
Pärast avalikustamist väitis Mogilev, et tema tegelik vaba tootmisvõimsus on oluliselt väiksem, kuna hüdraulilised katsed tekitavad probleeme. Hüdraulilised katsed on siiski väike osa vaatlusaluse toote kogu tootmisprotsessist ning seetõttu on seda kitsaskohta suhteliselt lihtne kõrvaldada. Seega ei saa nõustuda väitega, et tehase vaba tootmisvõimsuse kindlaksmääramisel tuleks aluseks võtta hüdraulilisteks katseteks kasutatavate seadmete tekitatud probleemid.
3.2. Üleminek samas tehases toodetavatelt toodetelt muu toodangu tootmisele
(35)
Nagu osutatud eespool põhjenduses 31, on Mogilevile praegu palju tulusam toota õõnesprofiile, kuna nende suhtes ei kohaldata dumpinguvastaseid tollimakse, samal ajal kui keevistorude suhtes kohaldatakse liidus dumpinguvastaseid tollimakse. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli tootmine tõepoolest peamiselt keskendunud toodetele, mille suhtes ei kohaldata liidus dumpinguvastaseid tollimakse, ja need moodustasid suurema osa toodetavatest toodetest. Kui keevistorude suhtes puuduvad meetmed, hakkab Mogilev eeldatavalt tootma tasakaalustatumat tootevalikut, kandes tootmisvõimsuse nendelt toodetelt, mille suhtes praegu ei kohaldata dumpinguvastaseid tollimakse, üle keevistorudele.
(36)
Seega kaasneb meetmete kehtetuks tunnistamisega oluline risk, et Mogilev läheb nende toodete tootmiselt, mille suhtes praegu ei kohaldata dumpinguvastaseid tollimakse, vähemalt osaliselt üle keevistorude tootmisele, et tuua neid dumpinguhindadega liidu turule.
(37)
Pärast avalikustamist väitis Mogilev, et ta ei muudaks kohe oma tootevalikut õõnesprofiilidelt keevistorudele, kuna ta on mitme aasta jooksul müünud palju rohkem õõnesprofiile kui keevistorusid ning seda praktikat ei ole põhjust muuta.
(38)
Sellega seoses tuleb märkida, et EL on Mogilevi õõnesprofiilide suurim turg ning et praegu ei müü Mogilev liidu turul üldse keevistorusid. Mogilev ei esitanud tõendeid selle kohta, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral ei muutuks eri toodete osakaal ELi suunatud müügis. Seega jäädakse järelduse juurde, et kui meetmed tunnistataks kehtetuks, toodaks Mogilev tõenäoliselt tasakaalustatumat tootevalikut ja läheks vähemalt osaliselt õõnesprofiilide tootmiselt üle keevistorude tootmisele liidu turu jaoks.
3.3. Liidu turu atraktiivsus
(39)
Nagu on osutatud põhjenduses 27 eespool, ei eksportinud Valgevene vaatlusalust toodet läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu. Seega peaks kaubavoogude liidu turule ümbersuunamise riski tõenäosus meetmete tühistamise korral põhinema järgmisel:
-
valdavad müügihinnad muudele eksporditurgudele;
-
valdavad hinnad liidu turul, nii liidu tootmisharu kui ka muude impordiallikate puhul, ja
-
Mogilevi müügikäitumine toodete puhul, mille suhtes ei kohaldata dumpinguvastaseid tollimakse.
(40)
Võrreldes Mogilevi keskmisi muude riikide suhtes kohaldatavaid müügihindu liidu turu hindadega, võib märgata olulist hinna allalöömist. Võrreldes liidu tootmisharu keskmise müügihinnaga, on hinna allalöömise tase vahemikus 30-50 %. Samuti on Mogilevi hinnad madalamad kui muude liidu turu impordiallikate, näiteks India ja Türgi hinnad.
(41)
Samuti kinnitab liidu turu tõenäolist atraktiivsust ka asjaolu, et Mogilevil on juba olemas müügikanalid, mida praegu kasutatakse muude toodete müümiseks ja mida saaks meetmete tühistamise korral kasutada ka vaatlusaluse toote müümiseks.
(42)
Eespool nimetatut arvesse võttes tekib meetmete kehtetuks tunnistamise korral komisjoni järelduse kohaselt oluline risk, et toodang suunatakse dumpinguhindadega ümber liidu turule, kuna liidu turu hinnad on palju atraktiivsemad.
(43)
Pärast avalikustamist väitis Mogilev, et tema keevistorude müügi olulist suurenemist omamaisel turul ja Venemaa turul kogu vaatlusaluse perioodi vältel ei olnud nõuetekohaselt arvesse võetud. Sellega seoses tuleks märkida, et müügimahu suurenemine nendel turgudel on uurimise käigus kinnitust leidnud. Pärast avalikustamist esitatud märkustes kinnitas Mogilev, et keevistorusid müüakse hinnaga, mis on madalam ELi turul valitsevatest hindadest. Seega ei saa asjaolu, et nende toodete müügimaht on nii omamaisel kui ka Venemaa turul aja jooksul suurenenud, vähendada ega kõrvaldada riski, et need tooted suunatakse ümber liidu turule, kuna liidu turu hinnad on palju atraktiivsemad. Mogilevi väide lükatakse seepärast tagasi.
4. Järeldus dumpingu kordumise tõenäosuse kohta
(44)
Valgevene olemasolev vaba tootmisvõimsus, risk, et tootmine lülitatakse muudelt toodetelt ümber vaatlusaluse toote tootmisele, ja liidu turu atraktiivne hinnatase viivad järelduseni, et kui kehtivatel meetmetel lastakse aeguda, ähvardab suureneda Valgevenest pärit vaatlusaluse toote dumpinguhindadega eksport.
HRV
1. Sissejuhatavad märkused
(45)
Nagu on öeldud põhjenduses 9 eespool, ei saanud komisjon HRV-st ühtegi vastust. Kuna HRV eksportivad tootjad koostööd ei teinud, põhineb üldine analüüs, kaasa arvatud dumpingu arvutamine, seega kättesaadavatel faktidel vastavalt algmääruse artiklile 18. Hiina ametiasutusi teavitati komisjoni kavatsusest kohaldada algmääruse artiklit 18 ja tugineda oma järeldustes kättesaadavatele faktidele.
(46)
Seetõttu kasutati dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamiseks aegumise läbivaatamise taotlust koos muude teabeallikatega, nagu importi ja eksporti käsitlev kaubandusstatistika (Eurostat ja Hiina ekspordiandmed) ning väljaanne Metal Bulletin.
(47)
Koostöö puudumine mõjutas normaalväärtuse võrdlemist eri tooteliikide ekspordihinnaga. Asjakohaseks peeti nii normaalväärtuse kui ka ekspordihinna kindlaksmääramist üldisel alusel, täpsemalt keskmiste väärtuste põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18.
2. Tõenäoline dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
2.1. Normaalväärtuse kindlaksmääramine
(48)
Normaalväärtus määrati HRV puhul kindlaks keskmiste omamaiste müügihindade alusel, mida Lõuna-Aafrikas (võrdlusriik) kohaldatakse sõltumatute klientide suhtes tavapärase kaubandustegevuse käigus.
2.2. Tõenäolise ekspordihinna kindlaksmääramine
(49)
Arvestades, et koostööd ei teinud ükski Hiina eksportiv tootja, tuli ekspordihind arvutada kättesaadavate faktide põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18.
(50)
Esiteks analüüsis komisjon Eurostati statistikat. HRVst imporditud tootekogused olid aga väga väikesed ja seetõttu ei käsitatud nende hindu tüüpilisena. Sel põhjusel määrati tõenäoline ekspordihind kindlaks kolmandatesse riikidesse eksportimist käsitleva Hiina kaubandusstatistika alusel.
2.3. Võrdlus
(51)
Normaalväärtuse ja tõenäolise ekspordihinna võrdlus tehti tehasest hankimise tasandil. Õiglase võrdluse tagamiseks võeti arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10.
(52)
Asjakohasel juhul võeti arvesse erinevusi veokuludes, kindlustuskuludes, tagastamatus käibemaksus, hinnavähendites ja allahindlustes.
2.4. Tõenäoline dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
(53)
Eespool esitatu põhjal oli tõenäoline dumpingumarginaal algmääruse artikli 11 lõike 2 tähenduses 39,3 %.
3. Ekspordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral
3.1. Eksportivate tootjate tootmisvõimsus
(54)
Kuna ükski Hiina eksportiv tootja koostööd ei teinud, kasutati järgmisi allikaid:
-
taotluse esitaja antud teave;
-
saadaolevad väljaanded (näiteks Metal Bulletin);
-
varasema uurimise käigus kogutud teave.
(55)
Hiina keevistorude tootmisharu on teadupärast maailma suurim. Metal Bulletini andmetel oli 2012. aastal keevistorude aastatoodang ligikaudu 35 miljonit tonni. Taotluse esitaja hinnangul ületab HRV keevistorude tootmisvõimsus ilmselt 45 miljonit tonni aastas. Kogu vaba tootmisvõimsus ületaks sel juhul 10 miljonit tonni, mis on 25 korda suurem kui kogu ELi ilmne keevistorude tarbimine.
(56)
Seega tekib meetmete kehtetuks tunnistamise korral oluline risk, et Hiina eksportivad tootjad müüvad liidu turule suurtes kogustes keevistorusid dumpinguhindadega.
3.2. Liidu turu atraktiivsus
(57)
Kuna ükski Hiina eksportiv tootja koostööd ei teinud, põhinevad järeldused kättesaadavatel faktidel. Seetõttu hinnatakse riski, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral suunatakse kaubavood ümber liidu turule, avalikult kättesaadavate allikate põhjal.
(58)
Avalikult kättesaadavate allikate, näiteks väljaande Metal Bulletin kohaselt on Hiina hinnatase oluliselt alla liidu tootmisharu keskmise müügihinna - 848 eurot tonni kohta - ja alla keskmiste impordihindade, mida sellised suuremad eksportivad riigid nagu India ja Türgi liidu suhtes kohaldavad. Võrreldes liidu tootmisharu keskmise müügihinnaga, on hinna allalöömise tase vahemikus 30-50 %. See annab kindlasti tunnistust liidu turu atraktiivsusest ning Hiina võimest konkureerida hindade poolest, kui meetmed peaks kehtetuks tunnistatama.
(59)
Eespool esitatu põhjal järeldas komisjon, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral tekib eespool nimetatud suure hinnaerinevuse tõttu oluline risk, et madalamate hindadega kolmandad riigid suunavad kaubavood ümber tulusamale liidu turule.
4. Järeldus dumpingu kordumise tõenäosuse kohta
(60)
HRV saadaolev vaba tootmisvõimsus ja atraktiivne hinnatase liidu turul viivad järelduseni, et kui kehtivatel meetmetel lastakse aeguda, ähvardab vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga eksport Hiinast oluliselt suureneda.
TURUMAJANDUSLIKUD RIIGID
VENEMAA
1. Sissejuhatavad märkused
(61)
Kaks Venemaa eksportivat tootjat, kes toodavad ligikaudu 75 % Venemaa toodangust ja kes nõustusid osalema väljavõttelises uuringus, teavitasid hiljem komisjoni, et nad ei kavatsenud vastata eksportiva tootja küsimustikule. Ainult üks väike tootja, kes ei eksportinud liitu ja kelle eksport muudesse riikidesse oli väga väike, tegi uurimises koostööd, vastates küsimustikule ja nõustudes kontrollkäiguga. Arvestades Venemaa eksportivate tootjate selgelt väljendatud soovimatust teha koostööd, põhineb üldine analüüs, kaasa arvatud dumpingu arvutamine, seega kättesaadavatel faktidel vastavalt algmääruse artiklile 18. Koostööst loobunud Vene eksportivaid tootjaid ja ka Venemaa ametiasutusi teavitati komisjoni kavatsusest kohaldada algmääruse artiklit 18 ja tugineda oma järeldustes kättesaadavatele faktidele.
(62)
Seetõttu kasutati dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamiseks aegumise läbivaatamise taotlust koos muude teabeallikatega, nagu importi käsitlev Eurostati kaubandusstatistika, Venemaa ekspordistatistika ja Metal Bulletin.
(63)
Selgelt väljendatud koostöösoovimatus mõjutas normaalväärtuse võrdlemist eri tooteliikide ekspordihinnaga. Asjakohaseks peeti nii normaalväärtuse kui ka ekspordihinna kindlaksmääramist üldisel alusel, täpsemalt keskmiste väärtuste põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18.
(64)
Komisjon märkis, et Eurostati statistikas teatati mõningasest Venemaalt pärit vaatlusaluse toote ekspordist. Kogused olid aga väga väikesed ja seetõttu ei käsitatud neid impordihindu tüüpilisena. Seetõttu tugines teave tõenäoliste liidu suhtes kohaldatavate ekspordihindade kohta muude kolmandate riikide suhtes kohaldatavatele ekspordihindadele, nagu on osutatud allpool põhjenduses 73.
2. Tõenäoline dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
2.1. Normaalväärtuse kindlaksmääramine
(65)
Nagu on osutatud eespool põhjenduses 61, oli komisjon Vene eksportivate tootjate selgelt väljendatud koostöösoovimatuse tõttu sunnitud normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutama kättesaadavaid fakte. Selleks kasutati koostööd tegeva Vene tootja esitatud teavet.
(66)
Normaalväärtus määrati kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 2 esimesele lausele. Esiteks selgitati välja, kas kogu omamaine samasuguse toote müügikogus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli tüüpiline võrreldes Venemaa eksportmüügiga kolmandatesse riikidesse. Omamaist müüki peeti tüüpiliseks, kui samasuguse toote müügimahud moodustasid 5 % või rohkem Venemaa eksportmüügist kolmandatesse riikidesse.
(67)
Järgmiseks uuriti, kas samasugust toodet müüdi tavapärase kaubandustegevuse käigus algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt. Selleks tehti vaatlusaluse tooteliigi puhul kindlaks, kui suure osa kõnealuse liigi müügist moodustas kasumlik omamaine müük sõltumatutele klientidele.
(68)
Tavapärase kaubandustegevuse hindamiseks võeti arvesse keskmist tootmiskulu. Tootmiskulude ja eelkõige gaasiga seotud energiakulude puhul uuriti, kas hind, mida ainus koostööd tegev eksportiv tootja gaasi eest maksis, peegeldas asjakohaselt gaasi tootmise ja jaotamisega seotud kulusid.
(69)
Selgitati välja, et gaasihind, mida eksportivad tootjad siseturul maksid, moodustas ligikaudu 30 % Vene maagaasi ekspordihinnast. Seejuures näitasid kõik kättesaadavad andmed, et Venemaa siseturu gaasihinnad on reguleeritud hinnad, mis jäävad tunduvalt madalamaks reguleerimata eksporditurgudel Venemaa maagaasi eest makstavatest hindadest. Kuna gaasihinnad ei peegeldunud asjakohaselt eksportiva tootja aruannetes, nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 5, tuli neid vastavalt korrigeerida. Kuna Venemaa omamaise turu piisavalt tüüpilist moonutamata gaasihinda ei olnud võimalik leida, peeti algmääruse artikli 2 lõike 5 kohaselt asjakohaseks võtta kohanduse aluseks teave muude tüüpiliste turgude kohta. Korrigeeritud hinna aluseks võeti Vene gaasi keskmine ekspordihind Saksa-Tšehhi piiril (Waidhaus) ja seda kohandati kohalike jaotushindade järgi. Waidhaus on peamine sõlmpunkt Vene gaasi müügil ELi, mis on Vene gaasi suurim turg ja mille hindades kajastuvad asjakohaselt kulud. Seega saab seda turgu pidada tüüpiliseks turuks algmääruse artikli 2 lõike 5 tähenduses.
(70)
Selle tulemusel kasutas komisjon tavapärase kaubandustegevuse hindamiseks keskmist tootmiskulu pärast gaasihinna korrigeerimist.
(71)
Seega määrati normaalväärtus kindlaks kui kasumlik omamaine keskmine müügihind läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kuna kasumliku müügi maht moodustas 80 % või vähem müügi kogumahust.
2.2. Tõenäolise ekspordihinna kindlaksmääramine
(72)
Vene eksportivate tootjate rõhutatud koostöösoovimatuse tõttu oli komisjon sunnitud ekspordihinna määramiseks kasutama kättesaadavaid fakte. Ainsa koostööd tegeva Vene eksportiva tootja antud teavet ei saanud kasutada, sest see tootja ei eksportinud vaatlusalust toodet ELi ning eksportis vaid väikeseid koguseid muudesse kolmandatesse riikidesse.
(73)
Sel põhjusel ja arvestades, et Venemaalt pärit eksport liitu oli väga väike, määrati tõenäoline ekspordihind Venemaa ekspordistatistika alusel, kasutades andmeid ekspordi kohta muudesse kolmandatesse riikidesse. Muudesse kolmandatesse riikidesse eksporditi suuri koguseid.
(74)
Kuna ainus koostööd tegev Vene eksportiv tootja tootis eranditult niinimetatud musti torusid (see tähendab galvaanimata torusid), kasutati ekspordihinna määramisel üksnes mustade torudega seotud teavet. Venemaa ekspordistatistika kohaselt on ülekaalukalt suurim osa Venemaa ekspordist samuti seotud mustade torudega.
(75)
Pärast avalikustamist väitis ainus koostööd teinud Venemaa tootja, et oleks tulnud kasutada tema ekspordihindu, sest need moodustavad rohkem kui 10 % kogumüügist. Kõnealune müük moodustab Venemaa ekspordistatistika kohaselt siiski vähem kui 2 % kogu ekspordist. Selle põhjal järeldati, et kõnealuse tootja hindu ei saa tühise ekspordimahu tõttu kasutada.
2.3. Võrdlus
(76)
Normaalväärtuse ja tõenäolise ekspordihinna võrdlus tehti tehasest hankimise tasandil. Õiglase võrdluse tagamiseks võeti arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10.
(77)
Asjakohasel juhul võeti arvesse ka veokulude erinevusi.
2.4. Tõenäoline dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
(78)
Eespool esitatu põhjal oli tõenäoline dumpingumarginaal algmääruse artikli 11 lõike 2 tähenduses 38,7 %.
3. Ekspordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral
3.1. Eksportivate tootjate tootmisvõimsus
(79)
Taotluse esitaja hinnangul ületab vaatlusaluse toote vaba tootmisvõimsus Venemaal ELi turu kogutarbimist. Taotluse esitaja hinnang tugines väljaandes Metal Expert avaldatud teabele. Lisaks eeldas taotluse esitaja, et tootmisvõimsuse rakendusaste oli 56 %, mida kinnitab koostööd tegeva tootja antud teave.
(80)
Seega tekib meetmete kehtetuks tunnistamise korral oluline risk, et Venemaa eksportivad tootjad müüvad liidu turule suurtes kogustes keevistorusid dumpinguhindadega.
(81)
Pärast avalikustamist väitsid põhjenduses 61 osutatud, koostööst keeldunud Venemaa tootjad, et komisjon jättis arvesse võtmata nende poolt esitatud teabe, mis käsitles muude turgude, sealhulgas Vene turu väidetavat atraktiivsust ja vaba tootmisvõimsust Venemaal.
(82)
Sellega seoses tuleb märkida, et teave vaba tootmisvõimsuse kohta käsitles laiemat tootevalikut, sealhulgas õõnesprofiile ja suure läbimõõduga torusid. Seega on see teave vähem oluline kui taotluse esitaja esitatud teave. Isegi kui võtta arvesse Venemaa tootjate väidetud 60-70 %list tootmisvõimsuse rakendusastet, moodustaks vaba tootmisvõimsus enamuse ELi turu tarbimisest.
(83)
Mis puudutab koostööst keeldunud Venemaa tootjate teavet muude turgude, sealhulgas Vene turu väidetava atraktiivsuse kohta, tuleb kõigepealt märkida, et koostööst keeldumise tõttu ei saanud neid andmeid kontrollida. Teiseks vastandub selline teave uurimise käigus saadud teabele, mis on esitatud põhjendustes 84-86 ja põhineb Venemaa ametlikul ekspordistatistikal ning mida kaks koostööd teinud Venemaa tootjat ei ole vaidlustanud.
3.2. Liidu turu atraktiivsus
(84)
Venemaa kaubandusstatistika kohaselt on Venemaa keskmine ekspordihind - 647 eurot tonni kohta - tunduvalt alla liidu tootmisharu keskmise müügihinna - 848 eurot tonni kohta - ja see vastab keskmistele impordihindadele, mida sellised suuremad eksportivad riigid nagu India ja Türgi liidu suhtes kohaldavad.
(85)
Sama kaubandusstatistika kohaselt müüdi 33 % kogu Venemaa ekspordist Aserbaidžaani, Venemaa tähtsaimale eksporditurule. Aserbaidžaani puhul on müügihind 586 eurot tonni kohta, mis on oluliselt madalam kui ELi tootmisharu müügihind 848 eurot tonni kohta ja koguni madalam kui teiste peamiste liitu eksportivate riikide, nagu India ja Türgi kohaldatav hind. Lisaks on Venemaa eksport Aserbaidžaani võrdväärne ligikaudu 15 %ga ELi tarbimisest. Seetõttu tekib meetmete kehtetuks tunnistamise korral risk, et eksport suunatakse ümber ELi.
(86)
Eespool esitatut arvesse võttes tekib meetmete kehtetuks tunnistamise korral komisjoni järelduse kohaselt oluline risk, et kaubavood suunatakse ümber liidu turule.
4. Järeldus dumpingu kordumise tõenäosuse kohta
(87)
Venemaa saadaolev vaba tootmisvõimsus ja atraktiivne hinnatase liidu turul viivad järelduseni, et kui kehtivatel meetmetel lastakse aeguda, ähvardab suureneda vaatlusaluse toote dumpinguhindadega eksport Venemaalt Euroopa Liitu.
(88)
Pärast avalikustamist väitsid huvitatud isikud, et kehtivate meetmete säilitamine Venemaa suhtes ja nende lõpetamine Ukraina suhtes (vt allpool) kujutab endast diskrimineerimist, sest väidetavalt oli Venemaal ja Ukrainal sarnane kasutamata tootmisvõimsus.
(89)
Seda väidet ei toeta uurimise järeldused, mille kohaselt on Venemaal märkimisväärne vaba tootmisvõimsus, mis vastab vähemalt enamikule ELi turu tarbimisele. Teisalt tehti kindlaks, et Ukraina vaba tootmisvõimsus ekspordi jaoks kõikidesse riikidesse on piiratud. Selle olulise erinevuse tõttu kasutamata tootmisvõimsuses lükatakse diskrimineerimist käsitlev väide tagasi.
UKRAINA
1. Sissejuhatavad märkused
(90)
Uurimise ajal tegi koostööd ainult üks Ukraina eksportiv tootja, „Interpipe Group” (edaspidi „Interpipe”). Interpipe'i toodang moodustab olulise osa Ukraina toodangust ja peaaegu kogu Ukraina väga vähese ekspordi liitu. Teada on vähemalt neli Ukraina tootjat, kes ei tee koostööd, aga kaubandusstatistika kohaselt on nende eksport ELi väga väike.
(91)
Arvestades Ukraina vähest eksporti liitu, määrati tõenäoline ekspordihind kindlaks müügihinna alusel, mida Interpipe kohaldab muude kolmandate riikide suhtes, nagu on kirjeldatud eespool põhjenduses 17.
2. Tõenäoline dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
2.1. Normaalväärtuse kindlaksmääramine
(92)
Kõigepealt uuris komisjon, kas ainsa koostööd tegeva eksportiva tootja, Interpipe'i omamaise müügi kogumaht oli algmääruse artikli 2 lõike 2 mõttes tüüpiline. Omamaine müük on tüüpiline, kui samasuguse toote omamaise müügi kogumaht omamaise turu sõltumatutele klientidele moodustab läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähemalt 5 % kogu vaatlusaluse toote muudesse kolmandatesse riikidesse suunatud eksportmüügi mahust. Sellel alusel oli Interpipe'i samasuguse toote müügi kogumaht omamaisel turul tüüpiline.
(93)
Seejärel tegi komisjon kindlaks omamaisel turul müüdavad tooteliigid, mis olid identsed või võrreldavad Interpipe'i poolt liitu ekspordiks müüdavate tooteliikidega.
(94)
Seejärel uuris komisjon, kas Interpipe'i kõigi selliste omamaisel turul müüdavate tooteliikide müük, mis on identsed või võrreldavad ekspordiks müüdava tooteliigiga, oli tüüpiline vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2. Tooteliigi omamaine müük on tüüpiline, kui selle tooteliigi omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähemalt 5 % identse või võrreldava tooteliigi eksportmüügi kogumahust. Komisjon selgitas välja, et enamiku tooteliikide puhul toimus omamaine müük tüüpilistes kogustes.
(95)
Järgmiseks määratles komisjon iga tooteliigi puhul, kui suur osa müüdi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasumlikult omamaise turu sõltumatutele tarbijatele, et otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikku omamaist müügimahtu kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 4.
(96)
Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta, olenemata sellest, kas müük oli kasumlik või mitte, kui
a)
sellise tooteliigi müügimaht, mida müüakse arvestuslike tootmiskuludega võrduva või neist suurema netomüügihinnaga, moodustab rohkem kui 80 % selle tooteliigi kogu müügimahust ning
b)
selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind on võrdne ühiku tootmiskuluga või sellest suurem.
(97)
Sel juhul on normaalväärtus läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul toimunud tooteliigi omamaise kogumüügi hindade kaalutud keskmine.
(98)
Normaalväärtus on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta üksnes tooteliigi kasumliku omamaise müügi puhul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, kui
a)
tooteliigi kasumlik müügimaht moodustab 80 % või vähem selle liigi müügi kogumahust või
b)
kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind on väiksem kui ühiku tootmiskulu.
(99)
Omamaise müügi analüüsist nähtus, et normaalväärtus arvutati läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toimunud omamaise kogumüügi kaalutud keskmise hinnana või üksnes kasumliku müügi kaalutud keskmisena, olenevalt tooteliigist.
(100)
Kui tavapärase kaubandustegevuse käigus ei toimunud samasuguse toote tooteliigi müüki või kui omamaisel turul ei müüdud tooteliiki tüüpilises koguses, arvutas komisjon normaalväärtuse kooskõlas algmääruse artikli 2 lõigetega 3 ja 6.
(101)
Normaalväärtus arvutati, liites Interpipe'i samasuguse toote tootmiskulule läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
-
müügi-, üld- ja halduskulud, mida Interpipe kandis samasuguse toote omamaisel müügil tavapärase kaubandustegevuse käigus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, ning
-
kasumi, mida Interpipe teenis samasuguse toote omamaisel müügil tavapärase kaubandustegevuse käigus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
2.2. Tõenäolise ekspordihinna kindlaksmääramine
(102)
Arvestades, et Ukraina ei ekspordi liitu olulisi koguseid, määrati tõenäoline ekspordihind müügihinna alusel, mida Interpipe kohaldab eespool põhjenduses 17 kirjeldatud viisil muude kolmandate riikide suhtes, kuhu ta eksportis olulisi koguseid.
(103)
Kogu Interpipe'i müük oli suunatud otse sõltumatutele kolmandate riikide klientidele. Seega määrati müügihind kindlaks nende sõltumatute klientide makstud või maksmisele kuuluvate hindade alusel.
2.3. Võrdlus
(104)
Normaalväärtuse ja tõenäolise ekspordihinna võrdlus tehti tehasest hankimise tasandil. Õiglase võrdluse tagamiseks võeti arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10.
(105)
Asjakohasel juhul võeti arvesse ka veokulude ja laenukulude erinevusi.
2.4. Tõenäoline dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
(106)
Eespool esitatu põhjal oli tõenäoline dumpingumarginaal algmääruse artikli 11 lõike 2 tähenduses 16 %.
(107)
Pärast avalikustamist väitsid huvitatud isikud, et komisjon oli Ukraina puhul kindlaks määranud dumpingu jätkumise 16 % tasemel. See väide ei ole siiski põhjendatud, sest see paistab põhinevat vääritimõistmisel. Tõepoolest, nagu on osutatud põhjenduses 17 eespool, eksportisid kõik riigid, k.a Ukraina, läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vaatlusalust toodet liitu tühises koguses. Seega ei saa nende koguste põhjal teha mõistlikke järeldusi, ning Ukraina puhul ei tehtud kindlaks dumpingu jätkumist. Seepärast lükatakse see väide tagasi.
3. Ekspordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral
Eksportivate tootjate tootmisvõimsus
(108)
Eelmises uurimises selgitas komisjon välja, et Ukraina tootmisvõimsus ületas 400 000 tonni aastas. Pärast seda uurimist on aga keevistorude tootmise lõpetanud kaks tuntud tootjat, nimelt Lugansk Tube Plant ja Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, üks Interpipe Groupi tehaseid. Kuna tootmisvõimsuse lisandumine Ukrainas ei ole kinnitust leidnud, on praegused tootmismahud oluliselt väiksemad kui eelmise uurimise ajal.
(109)
Tootmismahu rakendamise põhjal, millele on osutatud eespool põhjenduses 108, rakendas Interpipe läbivaatamisega seotud uurimisperioodil peaaegu kogu tootmisvõimsust, võttes arvesse tehase tehnilisi piiranguid.
(110)
Veel üks oluline aspekt oli Ukraina tehaste geograafiline asukoht. Need asuvad enamasti Ida-Ukrainas ja on kas otseselt või kaudselt mõjutatud riigi selle osa praegusest julgeolekuolukorrast. Seetõttu ei ole kindel, millises ulatuses saavad need ettevõtted oma tootmisvõimsust täielikult kasutada.
(111)
Pärast avalikustamist väitsid huvitatud isikud, et oluline osa Ukraina tootmisvõimsusest paikneb väljaspool praegusest julgeolekuolukorrast mõjutatud ala. Tuleks siiski märkida, et ka väljaspool seda piirkonda asuvad ettevõtted on julgeolekuolukorrast kaudselt mõjutatud, näiteks toorainetarnete nappuse tõttu. Seetõttu jõuti järeldusele, et praegune julgeolekuolukord mõjutab otseselt või kaudselt enamikku Ukraina tehaseid. Seepärast lükatakse see väide tagasi.
(112)
Samal ajal võib arvata, et arvestades Ukraina eriolukorda pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõppu, võidakse julgeolekuolukorra normaliseerumisel vajada omamaisel turul ehitustegevuseks täiendavaid tootmismahte. Samasugust toodet kasutatakse ka ehituses, näiteks kandekonstruktsioonides, kandetorustikes, kaitsevahendites ja tellingutes.
(113)
Arvestades tootmisvõimsuse vähenemist ja eeldatavat omamaise nõudluse suurenemist, järeldati, et saadaolev vaba tootmisvõimsus kõikidesse riikidesse eksportimiseks on piiratud.
(114)
Pärast järelduste avalikustamist väitsid huvitatud isikud, et Ukrainas on olemas märkimisväärne vaba tootmisvõimsus. Neid väiteid ei toeta aga konkreetsed tõendid ja seetõttu lükati need tagasi.
(115)
Huvitatud isikud väitsid lisaks, et Interpipe teatas, et suurendab märkimisväärselt oma ELi suunduvat eksporti umbes 60 % võrra, mis on vastuolus väitega Ukraina ekspordiks kasutatava piiratud vaba tootmisvõimsuse kohta. Selle argumendiga ei saanud siiski nõustuda. Interpipe'i teadaanne käsitleb äriühingut üldiselt, mitte konkreetselt vaatlusalust toodet. Isegi kui see oleks vaatlusaluse toote puhul asjakohane, oleks 60 % suurenemise tulemuseks ligikaudu 0,5 % turuosa ELi turul, ning seda käsitataks ikkagi tühisena. Seega ei ole väide vastuolus järeldusega, et kättesaadav vaba tootmisvõimsus ekspordi jaoks kõikidesse riikidesse on piiratud.
(116)
Samad huvitatud isikud väitsid, et vaba tootmisvõimsust ei tohiks kasutada dumpinguanalüüsi elemendina, sest tootmisvõimsuse rakendamist ei peeta kahjuanalüüsis oluliseks näitajaks, nagu on märgitud põhjenduses 139.
(117)
Selle väitega ei saa nõustuda. Nende kahe hinnangu eesmärgid on erinevad. Kahju analüüsimisel hinnatakse, kas tootmisvõimsuse madalat rakendusastet võib pidada märgiks liidu tootmisharu kahju kohta, mis ei ole tingimata nii, kui ülejäänud võimsust saab kasutada muude toodete tootmiseks. Dumpingu analüüs keskendub vabale tootmisvõimsusele endale, st rakendamata tootmisvõimsusele, mida ei kasutata ühegi toote tootmiseks ning mis on seetõttu hõlpsasti kättesaadav vaatlusaluse toote tootmiseks.
4. Järeldus dumpingu kordumise tõenäosuse kohta
(118)
Ukraina piiratud saadaolev vaba tootmisvõimsus ja piiratud risk dumpinguhinnaga ekspordi ümbersuunamiseks viib järelduseni, et kui kehtivatel meetmetel lastakse aeguda, puudub oht, et Ukrainast lähtuv vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga eksport oluliselt suureneks. Seega ei ole tõenäoline, et Ukraina suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumine põhjustaks dumpingu kordumist olulistes kogustes algmääruse artikli 5 lõike 7 tähenduses.
D. LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS
(119)
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootis samasugust toodet ligikaudu 20 liidu tootjat. Nende tootjate toodangut (mis põhineb koostööd tegevatelt tootjatelt kogutud teabel ning läbivaatamistaotlusest saadud andmetel liidu teiste tootjate kohta) käsitatakse seega liidu kogutoodanguna. Kõik need tootjad moodustavad seega liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.
(120)
Nagu põhjenduses 11 märgiti, moodustati liidu tootjate suure hulga tõttu valim. Kahju analüüsimiseks määrati kindlaks kahjunäitajad järgmisel kahel tasandil:
-
makromajanduslikke elemente (toodang, tootmisvõimsus, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, keskmised ühikuhinnad, dumpingumarginaalide suurusjärk ning varasema dumpingu mõjust taastumine) hinnati kogu liidu tootmise tasandil, tuginedes koostööd tegevatelt tootjatelt saadud teabele ning muude liidu tootjate puhul läbivaatamistaotluses esitatud teabe põhjal tehtud hinnangule;
-
mikromajanduslikke elemente (varud, töötasud, kasumlikkus, investeeringute tootlikkus, sularahavood, kapitali ja investeeringute kaasamise võime) analüüsiti valimisse kaasatud liidu tootjate puhul neilt saadud teabe alusel.
E. OLUKORD LIIDU TURUL
1. Liidu tarbimine
(121)
Liidu tarbimise kindlaksmääramisel võeti aluseks liidu tootmisharu omatoodangu müügimaht liidu turul ja Eurostati statistikast saadud andmed impordimahu kohta liidu turul.
(122)
Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul vähenes tarbimine ELis 28 %. 2011. aastal vähenes see 6 %, 2012. aastal 8 protsendipunkti ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veel 10 protsendipunkti. Langustrendi saab osaliselt selgitada teatava tehnilise asendamisega, kuna veetorustike puhul on suundumus asendada terastorud alternatiivsete toodetega, nagu vask-, plast- või roostevabast terasest torud.
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
ELi kogutarbimine (tonnides)
561 955
528 191
460 847
404 394
Indeks (2010 = 100)
100
94
82
72
(123)
Pärast avalikustamist väitsid huvitatud isikud, et liidu tarbimist on oluliselt alahinnatud. Need isikud ei esitanud siiski usaldusväärseid tõendeid oma väite toetuseks, mistõttu ei saa selle väitega nõustuda.
2. Import Valgevenest, HRVst ja Venemaalt
(124)
Kuna uurimise käigus selgitati välja, et Ukrainast lähtuv dumping tõenäoliselt ei jätku ega kordu (vt põhjendused 17 ja 118 eespool), ei ole sellest riigist pärit vähest importi arvestatud koos teiste allpool esitatud analüüsi kaasatud riikide impordiga.
(125)
Et hinnata Valgevenest, HRVst ja Venemaalt lähtuvat kumulatiivset importi, uuriti kõigi kolme riigi olukorda eraldi, pidades silmas algmääruse artikli 3 lõikes 4 esitatud tingimusi.
(126)
Seoses koguste ja dumpingumarginaalidega ning arvestades väga väikeseid impordikoguseid läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal, korraldas komisjon iga riigi kohta tõenäolisi ekspordimahte ja dumpingumarginaale käsitleva tulevikuanalüüsi juhuks, kui meetmed peaks kehtetuks tunnistatama. Analüüsist ilmnes, et tõenäoliselt suureneksid mahud üle tasemete, milleni jõuti läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, ja meetmete kehtetuks tunnistamise korral ületaksid need kindlasti vähese tähtsuse künnise (vt põhjendused 33, 56 ja 80 eespool). Samal viisil selgitas komisjon välja, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral oleksid tõenäolised dumpingumarginaalid olulised (vt põhjendused 30, 53 ja 78 eespool).
(127)
Mis puudutab keskmist impordihinda, siis ei saa väga väikeseid impordikoguseid kasutada kokkuvõtlike järelduste tegemiseks.
(128)
Lisaks sellele näitas uurimine, et asjaomaste ettevõtjate konkurentsitingimused olid samasugused. Uurimisest nähtus, et Valgevenest, HRVst ja Venemaalt imporditud vaatlusalune toode ning liidu tootmisharu toodetav ja müüdav samasugune toode olid kõigi oma füüsikaliste ja tehniliste omaduste poolest sarnased.
(129)
Eespool esitatut arvesse võttes olid algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud kriteeriumid Valgevene, HRV ja Venemaa puhul täidetud. Seetõttu uuriti nende kolme riigi importi kumulatiivselt.
a) Maht
(130)
Vaatlusaluse toote Valgevenest, HRVst ja Venemaalt liitu importimise maht vähenes 60 %: ligikaudu 7 000 tonnilt 2010. aastal ligikaudu 2 900 tonnile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. 2011. aastal suurenes see 31 %, enne kui 2012. aastal vähenes 62 protsendipunkti ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veel 28 protsendipunkti.
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Valgevenest pärit impordi maht
25
55
0,1
-
Indeks (2010 = 100)
100
222
0
0
Valgevenest pärit impordi turuosa
0 %
0 %
0 %
0 %
Impordihind Valgevenest (eurot/tonn)
677
1 246
600
-
Indeks (2010 = 100)
100
184
89
-
HRVst pärit impordi maht
712
375
458
118
Indeks (2010 = 100)
100
53
64
17
HRVst pärit impordi turuosa
0,1 %
0,1 %
0,1 %
0,0 %
Impordihind HRVst (eurot/tonn)
636
1 052
1 347
2 102
Indeks (2010 = 100)
100
165
212
330
Venemaalt pärit impordi maht
6 396
8 937
4 440
2 790
Indeks (2010 = 100)
100
140
69
44
Venemaalt pärit impordi turuosa
1,1 %
1,7 %
1,0 %
0,7 %
Venemaa impordi hind (eurot/tonn)
470
506
513
462
Indeks (2010 = 100)
100
108
109
98
Asjaomastest riikidest pärit impordi maht
7 133
9 367
4 898
2 908
Indeks (2010 = 100)
100
131
69
41
Asjaomastest riikidest pärit impordi turuosa
1,3 %
1,8 %
1,1 %
0,7 %
Asjaomastest riikidest pärit impordi hind (eurot/tonn)
488
532
591
528
Indeks (2010 = 100)
100
109
121
111
Allikas: Comext
b) Turuosa
(131)
Valgevene, HRV ja Venemaa eksportijate vastav turuosa liidu turul vähenes 2010. aasta 1,3 %-lt 0,7 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Täpsemalt suurenes turuosa 2010. aasta 1,3 %-lt 1,8 %-le 2011. aastal, enne kui vähenes 1,1 %-ni 2012. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veel 0,7 %-ni.
c) Hinnad
i) Hinna kujunemine
(132)
2010. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel suurenes Valgevenest, HRVst ja Venemaalt pärit vaatlusaluse toote keskmine impordihind 11 % - 488 eurolt tonni kohta 2010. aastal 528 euroni tonni kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Täpsemalt suurenesid hinnad 2011. aastal 9 % ja 2012. aastal 12 %, enne kui vähenesid 10 % läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
ii) Hinna allalöömine
(133)
Mõtestatud järelduse tegemiseks ei saa tugineda läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toimunud väga vähesele vaatlusaluse toote müügile HRVst ja Venemaalt liitu. Seetõttu võrreldi liidu tootmisharu toodetava ja müüdava samasuguse toote hindu ning Valgevenes, HRVs ja Venemaal toodetava ning kogu ülejäänud maailmale müüdava uurimisaluse toote hindu. Sellest võrdlusest nähtus oluline hinna allalöömine.
3. Import muudest kolmandatest riikidest
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Indiast pärit impordi maht
25 720
48 704
58 619
53 007
Indiast pärit impordi turuosa
4,6 %
9,2 %
12,7 %
13,1 %
Türgist pärit impordi maht
83 654
83 753
98 742
69 757
Türgist pärit impordi turuosa
14,9 %
15,9 %
21,4 %
17,2 %
Ukrainast pärit impordi maht
956
573
944
1 147
Ukrainast pärit impordi turuosa
0,2 %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht
34 948
42 714
38 518
30 374
Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa
6,2 %
8,1 %
8,4 %
7,5 %
(134)
Import Türgist ja Indiast suurenes vaatlusalusel perioodil. Ukrainast pärit impordi turuosa jäi väga väikeseks. Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa oli vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilne.
(135)
Pärast avalikustamist väitsid huvitatud isikud, et India ja Türgi suurenev turuosa on peaaegu täielikult hõlvanud liidu tootmisharu turuosa 12 %-lise kaotuse ning et madala hinnaga import Indiast ja Türgist on liidu tootmisharu ebakindla olukorra peamine põhjus. Selles osas tuleb meenutada, et käesoleva uurimise eesmärgiks on kindlaks teha, kas kehtivate meetmete tühistamine kolme riigi suhtes, mille puhul dumpingu kordumise tõenäosus on kindlaks tehtud, toob tõenäoliselt kaasa liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise. Uurimise käigus leiti, et Valgevenest, Hiina Rahvavabariigist ja Venemaalt ülejäänud maailma suunatud toodete müügi puhul oli hinna allalöömine märkimisväärne. Meetmete kehtetuks tunnistamise korral korduks tõenäoliselt dumpinguhinnaga eksport neist riikidest ning selle tagajärjel suureneks tõenäoliselt ELi tootmisharu kahju. Türgist ja Indiast pärit impordi võimalik suurenemine vaatlusalusel perioodil ei mõjuta käesolevat hinnangut dumpingu ja kahju kordumise tõenäosuse kohta.
4. Liidu tootmisharu olukord
(136)
Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 uuris komisjon kõiki liidu tootmisharu olukorra seisukohast asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid.
4.1. Makromajanduslikud elemendid
a) Tootmine
(137)
Vaatlusalusel perioodil kahanes liidu tootmisharu toodang 437 000 tonnilt 2010. aastal 37 % võrra. Täpsemalt vähenes see 2011. aastal 14 %, 2012. aastal 19 protsendipunkti ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veel 4 protsendipunkti. Tootmise vähenemine oli seotud tarbimise vähenemisega, aga see tuli rohkem esile Indiast ja Türgist pärit impordi suurenemise tõttu.
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Tootmine (tonnides)
437 492
376 106
294 260
277 483
Indeks (2010 = 100)
100
86
67
63
b) Tootmisvõimsus ja selle rakendusaste
(138)
2010. aastal oli tootmisvõimsus üle 1 700 000 tonni ja see vähenes vaatlusalusel perioodil 16 %. Vähenemise põhjuseks oli asjaolu, et mõned ELi tootjad olid vähendanud päevaste tootmisvahetuste arvu.
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Tootmisvõimsus (tonnides)
1 761 677
1 621 386
1 318 459
1 485 339
Indeks (2010 = 100)
100
92
75
84
Tootmisvõimsuse rakendamine
25 %
23 %
22 %
19 %
Indeks (2010 = 100)
100
93
90
75
Allikas: Uurimine
(139)
2010. aastal oli tootmisvõimsuse rakendusaste 25 %. See vähenes 2011. aastal 23 %ni, 2012. aastal 22 %ni ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veel 19 %ni. Väikeseid tootmisvõimsuse rakendusastmeid saab peamiselt selgitada asjaoluga, et keevistorude tootmiseks kasutatavate tootmisseadmetega saab toota ka tooteid (põhiliselt õõnesprofiile), mis ei kuulu käesoleva uurimise alla. Seetõttu ei ole tootmisvõimsuse rakendusaste selle konkreetse tootmisharu puhul tingimata mõttekas kahjunäitaja.
c) Müügimaht
(140)
Liidu tootmisharu oma toodangu müük sõltumatutele klientidele ELis vähenes 2011. aastal 16 %, 2012. aastal 21 protsendipunkti ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veel 3 protsendipunkti. Kokku vähenes kõnealune müügimaht 2010. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal ligikaudu 40 % võrra. Selle põhjuseks oli tarbimise vähenemine ning suurenenud import Indiast ja Türgist.
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
ELi müügimaht sõltumatutele klientidele (tonnides)
409 544
343 080
259 127
247 201
Indeks (2010 = 100)
100
84
63
60
Allikas: uurimine
d) Turuosa
(141)
Liidu tootmisharu turuosa oli 2010. aastal 73 %. See vähenes 2011. aastal 65 %ni ja 2012. aastal edasi 56 %ni, enne kui suurenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 61 %ni. Ühtekokku vähenes liidu tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil 12 protsendipunkti võrra.
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Liidu tootmisharu turuosa
73 %
65 %
56 %
61 %
Indeks (2010 = 100)
100
89
77
84
Allikas: uurimine
e) Kasv
(142)
2010. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel, kui liidu tarbimine vähenes 28 %, vähenes ELi sõltumatutele klientidele suunatud müügimaht 40 %. Selle tagajärjel vähenes liidu tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil 12 protsendipunkti. Seega liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil ei kasvanud.
f) Tööhõive
(143)
Liidu tootmisharu töötajate arv vähenes 2011. aastal 13 %, 2012. aastal 27 protsendipunkti ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veel 3 protsendipunkti. Kokku kahanes liidu tootmisharus tööhõive vaatlusalusel perioodil 43 % võrra ehk enam kui 1 600 töötajalt vähem kui 1 000 töötajale.
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Tööhõive (inimest)
1 655
1 446
991
939
Indeks (2010 = 100)
100
87
60
57
Allikas: uurimine
g) Tootlikkus
(144)
Liidu tootmisharu tööjõu tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna (tonnides) töötaja kohta aastas, alustades tasemelt 264 tonni aastas töötaja kohta, esialgu veidi kahanes - 2011. aastal 2 %. Edasi suurenes see 2012. aastal 14 protsendipunkti ja püsis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil stabiilsena. Liidu tootmisharu tootlikkus suurenes vaatlusalusel perioodil ühtekokku 12 %.
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Tootlikkus (tonni töötaja kohta)
264
260
297
296
Indeks (2010 = 100)
100
98
112
112
Allikas: uurimine
h) Müügihindu mõjutavad tegurid
(145)
Liidu tootmisharu ühikuhinnad sõltumatutele klientidele müümisel suurenesid 2011. aastal 5 % ja 2012. aastal 1 protsendipunkti võrra, enne kui vähenesid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 4 protsendipunkti. Kokku suurenesid kõnealused hinnad vaatlusalusel perioodil 2 % ehk 833 eurolt tonni kohta 848 eurole tonni kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Ühiku hind ELi turul (eurot/tonn)
833
871
881
848
Indeks (2010 = 100)
100
105
106
102
Allikas: uurimine
i) Dumpingumarginaali suurusjärk
(146)
Uurimisega selgitati välja, et tõenäoliselt kordub dumping oluliste marginaalide ulatuses, mille suurusjärke ei saa Valgevene, HRV ja Venemaa puhul pidada tähtsusetuks.
(147)
Nagu eespool osutatud, ei leia komisjon, et dumping võiks Ukraina puhul jätkuda või korduda.
j) Taastumine varasemast dumpingust
(148)
Eespool uuritud makronäitajad viitavad sellele, et kuigi dumpinguvastased meetmed on osaliselt saavutanud oma kavandatud eesmärgi - kõrvaldada liidu tootjate kantud kahju -, on tootmisharu siiski veel väga ebakindel ja haavatav. Tõepoolest, vaatlusalusel perioodil vähenes tootmismaht 37 %, müügimaht ELi sõltumatutele klientidele vähenes 40 % ja tööhõive vähenes 43 %. Lisaks vähenes liidu tootmisharu turuosa ELi turul 2010. aasta 73 %-lt 61 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Seega ei olnud võimalik kindlaks määrata tegelikku varasemast dumpingust toibumist ning leitakse, et mis tahes dumpinguhinnaga import liidu turul võib jätkuvalt avaldada liidu tootmisharule väga kahjustavat mõju.
4.2. Mikromajanduslikud elemendid
a) Varud
(149)
Valimisse kuulunud liidu tootjate lõppvarude tase oli 2011. aastani peaaegu stabiilne. See suurenes 2012. aastal 14 protsendipunkti, enne kui vähenes 10 protsendipunkti läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Varude tase läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli seega 5 % suurem kui 2010. aastal.
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Lõppvarud (tonnides)
13 892
14 039
16 012
14 556
Indeks (2010 = 100)
100
101
115
105
Allikas: uurimine
b) Töötasud
(150)
Vaatlusalusel perioodil vähenesid tööjõukulud 29 %. Täpsemalt vähenesid need 2011. aastal 2 %, 2012. aastal 15 protsendipunkti ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veel 12 protsendipunkti. Vaatlusalusel perioodil toimunud üleüldine langus on tingitud tööhõive vähenemisest.
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Aastased tööjõukulud (eurodes)
20 602 275
20 266 132
17 140 089
14 578 317
Indeks (2010 = 100)
100
98
83
71
Allikas: uurimine
(151)
Vaatlusalusel perioodil suurenesid tööjõukulud töötaja kohta 25 %. Seda põhjustas tõenäoliselt ajutine koondamiskuludega seotud olukord, mis tekkis töötajate arvu olulise vähenemise tõttu.
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Tööjõukulud aastas töötaja kohta (eurodes)
12 449
14 015
17 296
15 525
Indeks (2010 = 100)
100
113
139
125
c) Kasumlikkus ja investeeringute tasuvus
(152)
Vaatlusalusel perioodil paranes valimisse kuulunud liidu tootjate müügi kasumlikkus ELi turul 2010. aasta enam kui 7 % kahjumist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil peaaegu 1 % kasumiks, väljendatuna protsendina netomüügist. Täpsemalt vähenes valimisse kuulunud liidu tootjate kahjum 2010. aasta 7,3 %-lt 5 %-le 2011. aastal ja 0,6 %-le 2012. aastal, enne kui muutus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil väikeseks kasumiks 0,8 % tasemel.
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
ELi müügi kasumlikkus (% netomüügist)
- 7,3 %
- 5,0 %
- 0,6 %
0,8 %
Indeks (2010 = 100)
- 100
- 69
- 8
12
Investeeringutasuvus (kasumi protsendimäär investeeringute arvestuslikust netoväärtusest)
- 19,2 %
- 11,8 %
0,5 %
4,3 %
Indeks (2010 = 100)
- 100
- 62
3
22
Allikas: uurimine
(153)
Kasumlikkuse suurenemist saab selgitada asjaoluga, et vaatlusalusel perioodil suurenesid müügihinnad 2 %, samal ajal kui tootmiskulud (peamiselt puudutab see kuumvaltsitud spiraaltorusid, mis moodustavad üle 60 % tootmiskuludest) vähenesid samal perioodil 6 % ning lisaks vähenesid oluliselt ka aastased tööjõukulud. Seega on valimisse kuulunud liidu tootjatel olnud järk-järgult võimalik kohaldada oma ELi turu klientide suhtes kasumlikke hindu.
(154)
Investeeringutasuvus, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, järgis üldjoontes kasumlikkuse suundumust. See paranes 2010. aasta 19,2 % kahjumist 2011. aastal 11,8 % kahjumiks ja edasi 2012. aastal 0,5 % kasumiks ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 4,3 % kasumiks.
d) Rahavoog ja kapitali kaasamise võime
(155)
Äritegevuse netorahakäive püsis 2010. aastal - 44 miljoni euro tasemel. See suurenes 2011. aastal ligikaudu - 7 miljoni euroni, 2012. aastal 17 miljoni euroni ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 20 miljoni euroni. Ükski valimisse kuuluv liidu tootja ei andnud teada, et tal oleks olnud raskusi kapitali kaasamisega. Paranemist saab selgitada tootmiskulude ja tööjõukulude vähenemisega ning hindade väikese suurenemisega.
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Rahavoog (oma ja jaemüüja kaubamärgi all) (eurodes)
- 44 322 891
- 7 033 547
16 927 597
20 202 074
Indeks (2010 = 100)
- 100
- 16
38
46
Allikas: uurimine
e) Investeeringud
(156)
Liidu tootmisharu aastased investeeringud samasuguse toote tootmisse vähenesid 2011. aastal 34 %, 2012. aastal suurenesid 90 protsendipunkti ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenesid lõpuks 59 protsendipunkti. Investeeringud, mis olid ette nähtud olemasolevate seadmete hooldamiseks ja väljavahetamiseks ning mitte tootmisvõimsuse suurendamiseks, vähenesid vaatlusalusel perioodil 3 %.
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Netoinvesteeringud (eurodes)
1 149 094
757 750
1 789 210
1 111 661
Indeks (2010 = 100)
100
66
156
97
Allikas: uurimine
5. Järeldus kahju kohta
(157)
Vaatlusalusel perioodil paranesid oluliselt mitmed näitajad, eelkõige finantsnäitajad. Kasumlikkus paranes enam kui 7 % kahjumist 0,8 % kasumiks, mis on aga siiski väiksem kui eelmises uurimises osutatud sihtkasum 5 %. Investeeringutasuvus paranes enam kui 19 % kahjumist enam kui 4 % kasumiks ning rahakäibe tase paranes - 44 miljonilt eurolt 20 miljoni euroni. Nende tegurite põhjal võib väita, et liidu tootmisharul õnnestus osaliselt taastuda.
(158)
Teisest küljest ilmnes mõnede näitajate puhul 2010. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel negatiivne areng. Tootmismaht vähenes 37 %, tootmisvõimsuse rakendusaste vähenes 25 %, ELi sõltumatutele klientidele suunatud müügimahud vähenesid 40 %, liidu tootmisharu turuosa vähenes 12 protsendipunkti ja tööhõive vähenes 43 %.
(159)
Dumpinguvastased meetmed on osaliselt oma eesmärgi täitnud, kõrvaldades osa kahjust, mida liidu tootmisharu kannatas asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi tagajärjel. Liidu tootmisharu on taas muutunud veidi kasumlikuks, seda aga oma turuosa vähenemise hinnaga liidus. Liidu tootmisharu on suutnud parandada oma finantsolukorda, eelistades hindu mahtudele. Seega on selge, et liidu tootmisharu ei ole varasema dumpingu mõjust veel täielikult toibunud ja on endiselt ebakindlas seisus ning seetõttu dumpingu võimaliku kordumise korral äärmiselt haavatav.
(160)
Isegi kui liidu tootmisharu haavatavat olukorda käsitati olulise kahjuna, ei saa selle põhjuseks pidada asjaomastest riikidest pärit importi. Kolme asjaomase riigi (Ukraina puhul selgitati uurimisega välja, et dumping tõenäoliselt ei jätku ega kordu) kumulatiivne turuosa moodustab vähem kui 1 % liidu turust. Asjaomaste riikide poolse hinnasurve puudumisel on liidu tootmisharu saanud säilitada hinnad kasumlikkuse saavutamiseks piisaval tasemel, kuigi märgatavalt alla sihtkasumi.
F. KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS
1. Import HRVst, Valgevenest ja Venemaalt
(161)
Eespool esitatud suundumuste põhjal saab öelda, et dumpinguvastased meetmed on osaliselt saavutanud oma kavandatud eesmärgi - kõrvaldada liidu tootjate kantud kahju. Teisalt aga tuleb öelda, et nagu nähtub mitmete kahjunäitajate negatiivsest arengust, on tootmisharu siiski veel väga haavatav.
(162)
Nagu eespool osutatud, on kõigi kolme riigi eksportijatel olemas vajalik vaba tootmisvõimsus ekspordi väga kiireks suurendamiseks. Võttes arvesse ELi turu tulusamaid hindu, võrreldes mõne kolmanda riigi turuga, on tõenäoline, et dumpinguvastaste meetmete aegumise korral suunataks praegu kolmandatesse riikidesse eksporditavad märkimisväärsed kogused ümber ELi turule. See dumpinguhinnaga impordi suurenemine, mille puhul lüüakse alla liidu tootmisharu hinnad, tõenäoliselt suurendab hinnasurvet liidu turul, halvendades seega liidu tootmisharu niigi haavatavat olukorda. Sellist järsku arengut täheldati juba eelmise uurimise käigus, kui nendest kolmest riigist ELi suunatud impordi turuosa suurenes vaid kolme ja poole aasta jooksul kolm korda ehk 2004. aasta 6,2 %-lt 18,7 %-le uurimisperioodil (1. juulist 2006 kuni 30. juunini 2007). HRV, Valgevene ja Venemaa eksportivad tootjad on seega juba näidanud oma suutlikkust kiiresti suurendada liitu suunatud ekspordimahte.
(163)
Seega saab eespool esitatu põhjal järeldada, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral on kahju kordumine tõenäoline.
2. Ukrainast pärit import
(164)
Pidades silmas järeldust, et Ukraina puhul dumping tõenäoliselt ei jätku ega kordu, ei ole siinkohal vaja analüüsida kahju kordumise tõenäosust.
G. LIIDU HUVID
(165)
Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide hindamisel. Kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.
1. Liidu tootmisharu huvid
(166)
Uurimisest nähtub, et liidu tootmisharu on ikka veel väga haavatav. Dumpinguvastased meetmed on osaliselt oma eesmärgi täitnud, kõrvaldades osa kahjust, mida liidu tootmisharu kannatas asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi tagajärjel. Liidu tootmisharu on taas muutunud veidi kasumlikuks, seda aga oma turuosa vähenemise hinnaga liidu turul. Liidu tootmisharu on suutnud parandada oma finantsolukorda, eelistades kehtivate meetmete tõttu pigem hindu kui mahte. Meetmete lõpetamine suurendab hinnasurvet liidu turule ja viib uuesti kahjude tekkeni. Seetõttu on liidu tootmisharu huvides meetmed säilitada.
2. Importijate ja kasutajate huvid
(167)
Komisjon võttis koostöö tegemise eesmärgil ühendust liidu enam kui 100 sõltumatu importija ja kasutajaga, kellest aga ükski ei vastanud. Seda saab selgitada väga väikeste ekspordimahtudega, mida asjaomased riigid liidu turule suunavad. Igal juhul ei osuta ükski tegur sellele, et importijad või kasutajad oleksid meetmete pikendamise korral ebaproportsionaalselt mõjutatud.
(168)
Eespool nimetatut arvesse võttes leitakse seega, et meetmete pikendamine tõenäoliselt ei mõjuta liidu importijate ja kasutajate olukorda.
3. Ebapiisava pakkumise ja konkurentsiga seotud oht Euroopa Liidu turul
(169)
ELi tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 28 %, jõudes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 400 000 tonnini. Liidu tootmisharu tootmisvõimsus on vaatlusalusel perioodil pidevalt ületanud ELi nõudlust, jõudes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligi 1 500 000 tonnini. ELi tootjate vahel on piisavalt konkurentsi. Lisaks oli liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendusaste läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vaid 19 %, sest see toodab ühtede ja samade tootmisseadmetega erinevaid tooteid (vaatlusalune toode ja muud tooted, nagu õõnesprofiilid). Seega on liidu tootmisharul nõudluse suurenemise korral vaba tootmisvõimsust oma toodangut tootevaliku muutmise abil suurendada. Osa nõudlusest saaks rahuldada ka impordiga kolmandatest riikidest, mille suhtes ei kohaldata meetmeid, eelkõige Indiast ja Türgist.
(170)
Eespool esitatud kaalutlusi arvestades ei saa järeldada, et dumpinguvastaste meetmete jätkuv rakendamine tooks tõenäoliselt kaasa toote ebapiisava pakkumise või konkurentsipiirangu ELi turul.
4. Järeldus liidu huvide kohta
(171)
Eespool esitatu põhjal on ilmne, et meetmete jätkuva rakendamise negatiivne mõju oleks piiratud ning kindlasti ei oleks see ebaproportsionaalne kasu suhtes, mida liidu tootmisharu saaks meetmete rakendamise pikendamise korral.
H. DUMPINGUVASTASED MEETMED
(172)
Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada kehtivate meetmete säilitamist. Lisaks anti neile võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava aja jooksul märkusi. Tehtud märkusi ja esitatud teavet võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust.
(173)
Eespool esitatu põhjal järeldatakse, et algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt tuleks Valgevenest, Hiina Rahvavabariigist, Venemaalt, Taist ja Ukrainast pärit teatavate rauast või legeerimata terasest keevistorude impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada. Tuletatakse meelde, et need meetmed seisnevad erineva maksumääraga väärtuselistes tollimaksudes.
(174)
Ukraina puhul tuleks meetmed kehtetuks tunnistada ja menetlus lõpetada, kuna jõuti järeldusele, et dumping tõenäoliselt ei jätku ega kordu (vt põhjendused 17 ja 118 eespool).
(175)
Käesolevas määruses sätestatud individuaalseid dumpinguvastaseid tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes kõnealuste äriühingute ja seega nimetatud konkreetsete juriidiliste isikute toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes. Kui vaatlusalust toodet valmistab mõni muu äriühing, kelle nime ja aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud majandusüksused, ei tohiks sellise impordi suhtes nimetatud määrasid kohaldada ning selle suhtes kehtib kõikide muude äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär.
(176)
Äriühing, kes muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib taotleda nende individuaalsete tollimaksumäärade kohaldamist. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (5). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas teade nimevahetuse kohta.
(177)
Käesolev määrus on kooskõlas algmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt loodud komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks selliste Valgevenest, Hiina Rahvavabariigist ja Venemaalt pärit rauast ja legeerimata terasest ümmarguse ristlõikega ja kuni 168,3 mm välisdiameetriga keevistorude (välja arvatud nafta ja gaasi torujuhtmetes kasutatavad magistraaltorud ning nafta- ja gaasipuuraukudes kasutatavad surve- ja puurtorud ning tsiviillennunduses kasutatavad täppistorud ja külge ühendatud liitmikega torud, mis sobivad gaasi ning vedeliku juhtimiseks) impordi suhtes, mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 ja ex 7306 30 77 alla (TARICi koodid 7306304120, 7306304920, 7306307280 ja 7306307780).
2. Lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool tabelis loetletud äriühingute valmistatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmine.
Riik
Äriühing
Dumpinguvastane tollimaks
TARICi lisakood
Hiina Rahvavabariik
Kõik äriühingud
90,6 %
-
Venemaa
TMK Group (Seversky Pipe Plant Open Joint Stock Company ja Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works)
16,8 %
A892
OMK Group (Open Joint Stock Company Vyksa Steel Works ja Joint Stock Company Almetjvesk Pipe Plant)
10,1 %
A893
Kõik muud äriühingud
20,5 %
A999
Valgevene
Kõik äriühingud
38,1 %
-
3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Käesolevaga lõpetatakse artikli 1 lõikes 1 osutatud, Ukrainast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kohaldatav dumpinguvastane menetlus.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 26. jaanuar 2015