РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 218/2014 НА КОМИСИЯТА
от 7 март 2014 година
за изменение на приложенията към регламенти (ЕО) № 853/2004 и (ЕО) № 854/2004 на Европейския парламент и на Съвета и към Регламент (ЕО) № 2074/2005 на Комисията
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 853/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2004 г. относно определяне на специфични хигиенни правила за храните от животински произход (1), и по-специално член 10, параграф 1 от него,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 854/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2004 г. за определяне на специфичните правила за организирането на официален контрол върху продуктите от животински произход, предназначени за човешка консумация (2), и по-специално член 17, параграф 1 и член 18, точки 3 и 10 от него,
като има предвид, че:
(1)
С Регламент (ЕО) № 853/2004 се определят специфичните правила за хигиената на храните от животински произход за предприятията за хранителни продукти. В съответствие с приложение II към посочения регламент предприятията за хранителни продукти, които ръководят кланици, трябва да изискват, получават, проверяват и действат съобразно информацията за хранителната верига по отношение на всички животни, които не са дивеч, които се изпращат или са предназначени да бъдат изпратени в кланицата. Тази информация включва състоянието на стопанството на произход.
(2)
С Регламент (ЕС) № 216/2014 на Комисията от 7 март 2014 г. за изменение на Регламент (ЕО) № 2075/2005 относно установяване на специфични правила за официалния контрол на трихинели (Trichinella) в месото (3) се предоставя дерогация от разпоредбите за изследване по отношение на стопанствата, в които се прилагат контролирани условия за обитаване. Поради това тази информация следва да бъде включена в информацията за хранителната верига, която се предоставя на кланицата, за да се даде възможност на държавите членки да прилагат подходящ режим за изследване за Trichinella.
(3)
В Регламент (ЕО) № 853/2004 се определят условията, при които месото от животни, подложени на принудително клане извън кланица, е годно за консумация от човека. Тъй като месото от животни, подложени на принудително клане, което успешно е преминало проверка, не представлява риск за общественото здраве, изискването за специална здравна маркировка и ограничението в рамките на националния пазар за месото от животни, подложени на принудително клане, следва да бъдат заличени от посочения регламент, както и изискването за специална здравна маркировка за месото от животни, подложени на принудително клане - от Регламент (ЕО) № 854/2004.
(4)
В Регламент (ЕО) № 854/2004 се определят специфичните правила за организирането на официален контрол върху продуктите от животински произход. По-специално в приложение I към посочения регламент се определят правила за извършването на предкланичен и следкланичен преглед, в това число и визуална инспекция, както и за специфичните опасности в прясното месо.
(5)
В Регламент (ЕО) № 854/2004 се предвижда, че официалните помощници могат да подпомагат официалните ветеринарни лекари при извършването на официален контрол при спазването на определени условия. Във връзка с предкланичните прегледи и проверките относно хуманното отношение към животните официалните помощници следва да могат да подпомагат официалния ветеринарен лекар при предварителния подбор на животните с аномалии.
(6)
На 3 октомври 2011 г. Европейският орган за безопасност на храните (ЕОБХ) прие научно становище относно рисковете за общественото здраве, които следва да бъдат обхванати при проверката на (свинско) месо (4), в което се стигна до заключението, че изискваните понастоящем процедури по палпиране и разрязване по време на следкланичния преглед крият риск от кръстосано замърсяване. За предотвратяване на кръстосаното замърсяване процедурите по палпиране и разрязване вече следва да се изискват само за животни, при които са установени аномалии. В посоченото становище ЕОБХ отбелязва, че патогените, причиняващи ендокардит при свинете, не са от значение за общественото здраве. Тъй като рутинното разрязване на сърцето не е необходимо от съображения, свързани с безопасността, това изискване следва да отпадне.
(7)
В същото становище ЕОБХ посочва, че при консумацията на свинско месо наличието на салмонела крие висок риск за общественото здраве, и препоръчва да се вземат мерки с цел да се предотврати замърсяването на кланични трупове на прасета със салмонела.
(8)
В раздел IV, глава IX от приложение I към Регламент (ЕО) № 854/2004 се определят разпоредби относно задачите на официалния ветеринарен лекар при специфични опасности. Официалният ветеринарен лекар следва да изпълнява специфични задачи и по отношение на салмонела, по-конкретно в случай на неспазване на специфичното законодателство на Съюза. В проверката на свинското месо следва да бъдат включени по-специално проверката за спазването на съществуващия технологичен критерий за хигиена относно наличието на салмонела в кланичните трупове, установен в Регламент (ЕО) № 2073/2005 на Комисията от 15 ноември 2005 г. относно микробиологични критерии за храните (5), и предприемането на мерки от страна на производителите и търговците на храни в случай на неспазване на специфичното законодателство на Съюза. Проверката представлява и икономически ефективно средство за осигуряване на информацията за задължителния мониторинг на салмонела по веригата за производство на свинско месо в съответствие с Директива 2003/99/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 17 ноември 2003 г. относно мониторинга на зоонозите и заразните агенти, причиняващи зоонози, за изменение на Решение 90/424/ЕИО на Съвета и за отмяна на Директива 92/117/ЕИО на Съвета (6).
(9)
В Регламент (ЕО) № 2074/2005 на Комисията от 5 декември 2005 г. за установяване на мерки за прилагане по отношение на някои продукти съгласно Регламент (ЕО) № 853/2004 на Европейския парламент и на Съвета и по отношение на организацията на официалния контрол съгласно Регламент (ЕО) № 854/2004 на Европейския парламент и на Съвета и Регламент (ЕО) № 882/2004 на Европейския парламент и на Съвета, за дерогиране от Регламент (ЕО) № 852/2004 на Европейския парламент и на Съвета и за изменение на регламенти (ЕО) № 853/2004 и (ЕО) № 854/2004 (7) се определят специфични изисквания за извършване на незадължителна следкланична визуална инспекция на свинете. Предложените в настоящия регламент изменения относно стандартните изисквания за следкланичен преглед, установени в Регламент (ЕО) № 854/2004, обезсмислят изискванията за незадължителна визуална инспекция на свинете, предвидени в Регламент (ЕО) № 2074/2005, поради което следва да бъдат изменени.
(10)
Изискванията, предвидени в регламента, включват адаптиране на настоящите практики както за операторите на предприятията за хранителни продукти, така и за компетентните органи. С оглед на това е целесъобразно да се предвиди отложено прилагане на настоящия регламент.
(11)
Поради това регламенти (ЕО) № 853/2004, (ЕО) № 854/2004 и (ЕО) № 2074/2005 следва да бъдат съответно изменени.
(12)
Мерките, предвидени в настоящото решение, са в съответствие със становището на Постоянния комитет по хранителната верига и здравето на животните и нито Европейският парламент, нито Съветът възразиха срещу тях,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Изменения на Регламент (ЕО) № 853/2004
Регламент (ЕО) № 853/2004 се изменя, както следва:
1)
В раздел III, точка 3 буква а) от приложение II се заменя със следното:
„a)
състоянието на стопанството на произход или здравния статус на животните в района, както и това дали стопанството е официално признато да прилага контролирани условия за обитаване във връзка с Trichinella в съответствие с глава I, буква А от приложение IV към Регламент (ЕО) № 2075/2005 на Комисията (8);
2)
В раздел I, глава VI точка 9 от приложение III се заличава.
Член 2
Изменения на Регламент (ЕО) № 854/2004
Приложение I към Регламент (ЕО) № 854/2004 се изменя, както следва:
1)
В раздел I, глава III точка 7 се заличава.
2)
В раздел III, глава I точка 2 се заменя със следното
„2.
по отношение на предкланичния преглед и проверките относно хуманното отношение към животните официалните помощници могат само да помагат за някои практически задачи, които могат да включват предварителния подбор на животните с аномалии;“.
3)
В раздел IV, глава IV, буква Б точки 1 и 2 се заменят със следното:
„1.
Кланичните трупове и вътрешните органи на свинете се подлагат на следните процедури за следкланичен преглед:
а)
визуална инспекция на главата и гърлото; визуална инспекция на устата, глътката и езика;
б)
визуална инспекция на белия дроб, трахеята и хранопровода;
в)
визуална инспекция на перикарда и сърцето;
г)
визуална инспекция на диафрагмата;
д)
визуална инспекция на черния дроб и на чернодробните и панкреасните лимфни възли (Lnn. portales);
е)
визуална инспекция на стомашно-чревния тракт, мезентериума, стомашните и мезентериалните лимфни възли (Lnn. gastrici, mesenterici, craniales и caudales);
ж)
визуална инспекция на далака;
з)
визуална инспекция на бъбреците;
и)
визуална инспекция на плеврата и перитонеума;
й)
визуална инспекция на гениталните органи (с изключение на пениса, ако вече е отстранен);
к)
визуална инспекция на вимето и лимфните му възли (Lnn. supramammarii);
л)
визуална инспекция на пъпната област и ставите на младите животни.
2.
Когато епидемиологичните или други данни от стопанството на произход на животните, информацията за хранителната верига или констатациите от извършването на предкланичен преглед и/или следкланично визуално откриване на съответните аномалии разкрият възможни рискове за общественото здраве, здравеопазването на животните или хуманното отношение към тях, кланичните трупове и карантията от свине се подлагат на допълнителни следкланични процедури с разрязване и палпиране. В зависимост от установените рискове тези процедури могат да включват:
а)
разрязване и изследване на мандибуларните лимфни възли (Lnn. mandibulares);
б)
палпиране на белия дроб и на бронхиалните и медиастиналните лимфни възли (Lnn. bifucationes, eparteriales и mediastinales). Трахеята и главните клонове на бронхите трябва да се отворят по дължина и белият дроб да се разреже в долната третина перпендикулярно на основната му ос; тези разрези не са необходими, когато белите дробове не са предназначени за консумация от човека;
в)
разрязване на сърцето по дължина така, че да се отворят вентрикулите, и разрез през интервентрикуларната преграда;
г)
палпиране на черния дроб и лимфните му възли;
д)
палпиране и при необходимост разрязване на стомашните и мезентериалните лимфни възли;
е)
палпиране на далака;
ж)
разрязване на бъбреците и бъбречните лимфни възли (Lnn. renales);
з)
разрязване на надмлечните лимфни възли;
и)
палпиране на пъпната област и ставите на младите животни и при необходимост разрязване на пъпната област и отваряне на ставите.“
4)
В раздел IV, глава IX се добавя следната част Ж:
„Ж. Салмонелоза
1.
Без да се накърнява разпоредбата на член 1, първа алинея от Регламент (ЕО) № 2073/2005 на Комисията (9), компетентният орган проверява правилното изпълнение от страна на стопанските субекти в областта на храните на точка 2.1.4 (технологичен критерий за хигиена относно наличието на салмонела в кланичните трупове на прасета) от приложение I към същия регламент чрез прилагане на следните мерки:
а)
официално вземане на проби чрез използване на същия метод и в същия район за вземане на проби като тези, използвани от стопанските субекти в областта на храните. Във всяка кланица годишно се вземат поне 49 (10) случайни проби. В малки кланици броят на пробите може да бъде намален въз основа на оценка на риска; и/или
б)
събиране на цялата информация относно общия брой проби и броя на пробите, дали положителен резултат за салмонела, взети от стопанските субекти в областта на храните в съответствие с член 5, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 2073/2005, в рамките на точка 2.1.4 от приложение I към него; и/или
в)
събиране на цялата информация относно общия брой проби и броя на пробите, дали положителен резултат за салмонела, взети в рамките на национални програми за контрол в държавите членки или в региони на държавите членки, за които са били одобрени специални гаранции в съответствие с член 8 от Регламент (ЕО) № 853/2004 по отношение на производството на свинско месо.
2.
Ако технологичният критерий за хигиена не е спазен неколкократно, компетентният орган изисква от стопанския субект в областта на храните да изготви план за действие и стриктно контролира резултатите от него.
3.
В съответствие с член 9, параграф 1 от Директива 2003/99/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (11) се съобщават общият брой на пробите и броят на пробите, дали положителен резултат за салмонела, като се прави разграничение между пробите, взети в съответствие с точка 1, букви а), б) и в), когато се прилагат тези букви.
Член 3
Изменения на Регламент (ЕО) № 2074/2005
В точка 3 от приложение VIб към Регламент (ЕО) № 2074/2005 буква а) се заличава.
Член 4
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 юни 2014 г.
Въпреки това раздел IV, глава IX, част Ж, точка 3 от приложение I към Регламент (ЕО) № 854/2004 се прилага от 1 януари 2015 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 7 март 2014 година.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 218/2014,
7. märts 2014,
millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EÜ) nr 853/2004, (EÜ) nr 854/2004 ja komisjoni määruse (EÜ) nr 2074/2005 lisasid
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 1,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 854/2004, millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks, (2) eriti selle artikli 17 lõiget 1 ning artikli 18 punkte 3 ja 10,
ning arvestades järgmist:
(1)
Määrusega (EÜ) nr 853/2004 on sätestatud loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad toidukäitlejatele. Vastavalt kõnealuse määruse II lisale peavad tapamaju käitavad toidukäitlejad nõudma, vastu võtma ja kontrollima toiduahelat käsitlevat teavet ning võtma meetmeid sellise teabe suhtes kõigi loomade puhul, välja arvatud ulukid, kes on saadetud või kavatsetakse saata tapamajja. Selline teave hõlmab päritoluettevõtte staatust.
(2)
Komisjoni 7. märtsi 2014. aasta määrusega (EL) nr 216/2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2075/2005, millega kehtestatakse erieeskirjad liha ametlikuks kontrollimiseks keeritsusside (Trichinella) suhtes, (3) on lubatud erandid kontrollimise sätetest selliste ettevõtete puhul, kus rakendatakse kontrollitud pidamistingimusi. See teave tuleks lisada tapamajale esitatava toiduahelat käsitleva teabe hulka, et liikmesriigid saaksid rakendada asjakohast korda liha kontrollimiseks keeritsussi suhtes.
(3)
Määruses (EÜ) nr 853/2004 on sätestatud tingimused, mille alusel on väljaspool tapamaja hädatapetud loomade liha inimtoiduks kõlblik. Kuna hädatapetud loomade liha, mis on edukalt läbinud lihakontrolli, ei kujuta ohtu inimeste tervisele, siis tuleks kõnealusest määrusest jätta välja nõue hädatapetud loomade liha spetsiaalse tervisemärgi kohta ja sellise liha turupiirangud riigi turul; samuti tuleks määrusest (EÜ) nr 854/2004 jätta välja nõue hädatapetud loomade liha spetsiaalse tervisemärgi kohta.
(4)
Määrusega (EÜ) nr 854/2004 on kehtestatud erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks. Kõnealuse määruse I lisas eelkõige on kehtestatud eeskirjad tapaeelse ja tapajärgse kontrolli kohta, sealhulgas visuaalse kontrolli ning konkreetsete ohtude kohta värskes lihas.
(5)
Määrusega (EÜ) nr 854/2004 on sätestatud, et riikliku veterinaararsti abid tohivad aidata riiklikku veterinaararsti ametliku kontrolli tegemisel teatavate piirangutega. Tapaeelse kontrolli ja loomade heaolu käsitleva kontrolli puhul tuleks riiklikel veterinaararsti abidel lubada aidata riiklikku veterinaararsti selliste loomade eelvalikul, millel esineb kõrvalekaldeid.
(6)
Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) võttis 2011. aasta 3. oktoobril vastu teadusliku arvamuse rahvatervise selliste ohtude kohta, mida tuleb hõlmata lihakontrolliga (sealiha) (4) ning arvamuses järeldati, et praegu tapajärgsel kontrollil nõutavad palpeerimine ja sisselõiked võivad tekitada ristsaastumise ohtu. Sellise ristsaastumise ärahoidmiseks ei tuleks normaalsete loomade puhul enam nõuda palpeerimist ja sisselõikeid, vaid ainult siis, kui on leitud kõrvalekaldeid. Kõnealuses arvamuses väidab toiduohutusamet, et sigadel endokardiiti põhjustavad haigustekitajad ei oma tähtsust rahvatervise seisukohast. Kuna ohutuse seisukohalt ei ole rutiinne südame sisselõige vajalik, siis ei tuleks seda enam nõuda.
(7)
Samas arvamuses määratleb toiduohutusamet Salmonella sealiha tarbimisega seotud suureks ohuks inimeste tervisele ning soovitab vältida searümpade saastumist Salmonellaga.
(8)
Määruse (EÜ) nr 854/2004 I lisa IV jao IX peatükis on sätestatud riikliku veterinaararsti ülesanded konkreetsete ohtude suhtes. Salmonella tuleks samuti hõlmata riikliku veterinaararsti eriülesannete alla, eriti juhtudel, kui liha ei vasta teatavate liidu õigusaktide nõuetele. Eelkõige tuleks lisada sealiha kontrolli komisjoni 15. novembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 2073/2005 (toiduainete mikrobioloogiliste kriteeriumide kohta) (5) sätestatud ja rümpades esineva Salmonella suhtes kehtiva olemasoleva protsessi hügieenikriteeriumi järelevalve ning meetmed, mida toidukäitlejad peavad võtma, kui liha ei vasta konkreetsete liidu õigusaktide nõuetele. Kõnealune järelevalve oleks kulutõhus vahend teabe esitamiseks Salmonella kohustusliku seire kohta sealiha tootmisahelas vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta direktiivile 2003/99/EÜ zoonooside ja zoonootilise toimega mõjurite seire kohta, millega muudetakse nõukogu otsust 90/424/EMÜ ja tühistatakse nõukogu direktiiv 92/117/EMÜ (6).
(9)
Komisjoni 5. detsembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 2074/2005, millega sätestatakse rakendusmeetmed Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 853/2004 käsitletud teatavate toodete ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustes (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004 käsitletud ametlike kontrollide suhtes, sätestatakse erandid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EÜ) nr 852/2004 ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 853/2004 ja (EÜ) nr 854/2004, (7) on sätestatud konkreetsed nõuded vabatahtliku sigade visuaalse tapajärgse kontrolli kohta. Käesolevas määruses kavandatavad muudatused määruses (EÜ) nr 854/2004 sätestatud standardse tapajärgse kontrolli nõuetesse muudavad määruses (EÜ) nr 2074/2005 sätestatud nõuded sigade vabatahtliku visuaalse kontrolli kohta sigade puhul ebaoluliseks ning seetõttu tuleks neid nõudeid muuta.
(10)
Käesolevas määruses esitatud nõuded toovad kaasa praeguste tavade ümberkujundamise nii toidukäitlejate kui ka pädevate asutuste jaoks. Seetõttu on asjakohane lubada käesoleva määruse kohaldamist edasi lükata.
(11)
Määruseid (EÜ) nr 853/2004, (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 2074/2005 tuleks seetõttu vastavalt muuta.
(12)
Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega ning ei Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole vastuväiteid esitanud,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määruse (EÜ) nr 853/2004 muudatused
Määrust (EÜ) nr 853/2004 muudetakse järgmiselt.
1)
II lisa III jao punkti 3 alapunkt a asendatakse järgmisega:
„a)
päritoluettevõtte staatus või piirkondlik loomatervise staatus ning, kas ettevõte on ametlikult tunnustatud sellisena, kus seoses keeritsussidega rakendatakse kontrollitud pidamistingimusi vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 2075/2005 (8) IV lisa I peatüki punktile A;
2)
III lisa I jao VI peatüki punkt 9 jäetakse välja.
Artikkel 2
Määruse (EÜ) nr 854/2004 muudatused
Määruse (EÜ) nr 854/2004 I lisa muudetakse järgmiselt.
1)
I jao III peatüki punkt 7 jäetakse välja.
2)
III jao I peatüki punkt 2 asendatakse järgmisega:
„2.
tapaeelse kontrolli ja loomade heaolu käsitlevate kontrollide osas võivad riikliku veterinaararsti abid üksnes aidata puhtalt praktiliste ülesannetega, mis võivad hõlmata selliste loomade eelvalimist, millel esinevad kõrvalekalded;”.
3)
IV jao IV peatüki B osa punktid 1 ja 2 asendatakse järgmisega:
„1.
Sigade rümbad ja rups läbivad järgmised tapajärgsed menetlused:
a)
pea ja kurgu visuaalne kontroll; suu, neelu ja keele visuaalne kontroll;
b)
kopsude, hingetoru ja söögitoru visuaalne kontroll;
c)
südamepauna ja südame visuaalne kontroll;
d)
vahelihase visuaalne kontroll;
e)
maksa ning maksa ja kõhunäärme lümfisõlmede (Lnn. portales) visuaalne kontroll;
f)
seedekulgla, soolekinnisti ning mao- ja soolekinnisti lümfisõlmede (Lnn. gastrici, mesenterici, craniales ja caudales) visuaalne kontroll;
g)
põrna visuaalne kontroll;
h)
neerude visuaalne kontroll;
i)
rinnakelme ja kõhukelme visuaalne kontroll;
j)
suguelundite (v.a peenis, kui see on juba eemaldatud) visuaalne kontroll;
k)
udara ja selle lümfisõlmede (Lnn. supramammarii) visuaalne kontroll;
l)
noorte loomade nabapiirkonna ja liigeste visuaalne kontroll.
2.
Kui loomade päritoluettevõttest saadud epidemioloogilised või muud andmed, toiduahelat käsitlev teave või tapaeelse kontrolli leiud ja/või tapajärgsel visuaalsel kontrollil avastatud asjakohased kõrvalekalded osutavad võimalikule ohule rahvatervisele, loomatervisele või loomade heaolule, peavad sigade rümbad ja rups läbima tapajärgsed lisauuringud, võttes tarvitusele sisselõiked ja palpeerimise. Sõltuvalt kindlakstehtud ohust võivad sellised uuringud hõlmata järgmist:
a)
submaksillaarsete lümfisõlmede (Lnn. mandibulares) sisselõiked ja uurimine;
b)
kopsude ning bronhiaal- ja keskseinandi lümfisõlmede (Lnn. bifucationes, eparteriales ja mediastinales) palpeerimine. Hingetoru ja kopsutorude peaharud peavad olema avatud pikisuunas ning kopsud on lõigatud tagumises kolmandikus risti nende põhitelgedega; need sisselõiked ei ole vajalikud, kui kopse ei kasutata inimtoiduks;
c)
südame sisselõige pikisuunas, mis avab vatsakesed ja lõikab läbi vatsakeste vaheseina;
d)
maksa ja selle lümfisõlmede palpeerimine;
e)
mao- ja soolekinnisti lümfisõlmede palpeerimine ning vajaduse korral sisselõiked;
f)
põrna palpeerimine;
g)
sisselõiked neerudesse ja neerulümfisõlmedesse (Lnn. renales);
h)
udaraüliste lümfisõlmede sisselõiked;
i)
noorte loomade nabapiirkonna ja liigeste palpeerimine ning vajaduse korral sisselõige nabapiirkonda ja liigeste avamine.”
4)
IV jao IX peatükki lisatakse G osa.
„G. Salmonella
1.
Ilma, et see piiraks komisjoni määruse (EÜ) nr 2073/2005 (9) artikli 1 kohaldamist, kontrollib pädev asutus, et toidukäitlejad rakendavad nõuetekohaselt kõnealuse määruse I lisa punkti 2.1.4 (protsessi hügieenikriteerium searümpades esineva Salmonella suhtes) järgmiste meetmete abil:
a)
ametlik proovivõtt, kasutades samu meetodeid ja proovivõtu ala, mida kasutavad toidukäitlejad. Igast tapamajast võetakse igal aastal vähemalt 49 (10) juhuslikku proovi. Väikeste tapamajade puhul võib seda arvu riskihinnangu alusel vähendada; ja/või
b)
kogu teabe kogumine toidukäitlejate võetud selliste proovide koguarvu ja selliste positiivsete Salmonella proovide arvu kohta, mis võetakse määruse (EÜ) nr 2073/2005 artikli 5 lõike 5 kohaselt kõnealuse määruse I lisa punkti 2.1.4 raames; ja/või
c)
kogu teabe kogumine proovide koguarvu ja positiivsete Salmonella proovide arvu kohta, mis on võetud riiklike kontrolliprogrammide raames liikmesriikides või liikmesriikide piirkondades, mille puhul on seoses sealiha tootmisega määruse (EÜ) nr 853/2004 artikli 8 kohaselt heaks kiidetud eritagatised;
2.
Kui toidukäitleja ei vasta protsessi hügieenikriteeriumile mitmel korral, siis nõuab pädev asutus asjaomaselt toidukäitlejalt tegevuskava ning jälgib rangelt selle täitmist.
3.
Proovide koguarvu ja positiivsete Salmonella proovide arvu kohta, eristades punkti 1 alapunktide a, b ja c alusel võetud proovid, kui neid kohaldatakse, esitatakse aruanne Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/99/EÜ (11) artikli 9 lõike 1 kohaselt.
Artikkel 3
Määruse (EÜ) nr 2074/2005 muudatused
Määruse (EÜ) nr 2074/2005 VIb lisa punkti 3 alapunkt a jäetakse välja.
Artikkel 4
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 1. juunist 2014.
Määruse (EÜ) nr 854/2004 I lisa IV jao IX peatüki G osa punkti 3 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 7. märts 2014