РЕШЕНИЕ № 573/2014/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 15 май 2014 година
за укрепване на сътрудничеството между публичните служби по заетостта (ПСЗ)
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 149 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
като взеха предвид становището на Комитета на регионите,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
В заключенията си от 17 юни 2010 г. Европейският съвет прие Стратегията за работни места и интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж „Европа 2020“ (наричана по-долу „Европа 2020“). Европейският съвет призова за мобилизиране на всички инструменти и политики на Съюза в подкрепа на постигането на общите цели и прикани държавите членки да предприемат засилени координирани действия. Публичните служби по заетостта (ПСЗ) изпълняват основни функции, като допринасят за постигане на посоченото във водещата цел на „Европа 2020“ равнище на заетост от 75 % за жените и мъжете на възраст между 20 и 64 години до 2020 г., по-специално чрез намаляване на младежката безработица.
(2)
Член 45 от Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-долу „Договорът“) установява свободата на движение на работници в рамките на Съюза, а в член 46 от него се определят мерките, които трябва да се предприемат за осигуряването на тази свобода, по-специално посредством установяване на тясно сътрудничество между публичните служби по заетостта. Освен общите аспекти на географската мобилност, мрежата на ПСЗ, създадена съгласно настоящото решение (наричана по-долу „Мрежата“), следва да обхваща и широк набор от цели и инициативи под формата на насърчителни мерки, предназначени да подобрят сътрудничеството между държавите членки в областта на заетостта.
(3)
Настоящото решение следва да има за цел насърчаване на сътрудничеството между държавите членки в областите, за които отговорят ПСЗ. С него се придава официален характер и се засилва неофициалното сътрудничество между ПСЗ посредством съществуващата Европейска мрежа на ръководителите на ПСЗ, в която са се съгласили да участват всички държави членки. Пълната потенциална стойност на Мрежата се изразява в постоянното участие на всички държави членки. За това участие следва да бъде уведомен секретариатът на Мрежата.
(4)
В съответствие с член 148, параграф 4 от Договора с Решение 2010/707/ЕС (3) Съветът прие насоки за политиките за заетост на държавите членки, които продължиха да се прилагат през периода 2011-2013 г. Тези интегрирани насоки служат за ориентир на държавите членки при разработването на техните национални програми за реформи и при изпълнението на реформи. Интегрираните насоки са в основата на конкретните препоръки за всяка държава, които Съветът отправя до държавите членки съгласно посочения член. През последните години тези препоръки включваха конкретни препоръки относно функционирането и капацитета на ПСЗ и относно ефективността на политиките за активизиране на пазара на труда в държавите членки.
(5)
Би било полезно конкретните препоръки за всяка държава да бъдат допълнително подкрепени от надеждна, основана на доказателства последваща информация за успешното изпълнение на политиките и сътрудничество между ПСЗ на държавите членки. За тази цел Мрежата следва да провежда конкретни инициативи, като например въвеждането на общи, основани на доказателства системи за сравнителен анализ, свързани с това дейности за взаимно обучение, взаимопомощ между членовете на Мрежата и изпълнението на стратегически действия за модернизиране на ПСЗ. Конкретните знания, натрупани в рамките на Мрежата и от отделните ѝ членове, следва да се използват и за предоставяне на данни за развитието на политиките в областта на заетостта, при поискване от страна на Европейския парламент, Съвета, Комисията или Комитета по заетостта.
(6)
По-задълбоченото и по-целенасочено сътрудничество между ПСЗ следва да доведе до по-добро споделяне на най-добри практики. Мрежата следва да свърже констатациите, основани на сравнителния анализ, и дейностите за взаимно обучение по начин, позволяващ разработването на систематичен, динамичен и интегриран процес на възприемане на добрия опит.
(7)
Мрежата следва да работи в тясно сътрудничество с Комитета по заетостта съгласно член 150 от Договора и следва да допринася за работата на Комитета по заетостта, като предоставя фактически доказателства и доклади за политиките, прилагани от ПСЗ. Резултатите от работата на Мрежата, предназначени за Европейския парламент следва да се предоставят чрез секретариата, а за Съвета - чрез Комитета по заетостта, без никакви промени и когато е целесъобразно - придружени от коментари. По-специално, съчетанието на знанията в рамките на Мрежата относно аспектите на изпълнението на политиките за заетост и анализите чрез съпоставка на ПСЗ могат да бъдат полезни за лицата, които вземат решения за политиките, както на равнището на Съюза, така и на национално равнище при оценката и разработването на политиките за заетост.
(8)
В областите на отговорност на ПСЗ Мрежата следва да допринася за изпълнението на политическите инициативи в областта на заетостта, като например на препоръката на Съвета от 22 април 2013 г. за създаване на гаранция за младежта (4). Мрежата следва да оказва подкрепа и за инициативи, насочени към по-добро съответствие между търсенето и предлагането на умения, достойна и постоянна работа, засилена доброволна мобилност на работната ръка и улесняване на прехода от образованието и обучението към заетостта, включително чрез подкрепа за дейностите по осигуряване на професионално ориентиране и повишената прозрачност на уменията и квалификациите. Дейностите на Мрежата следва да включват също така анализ и оценка на политиките за активизиране на пазара на труда, включително на насочените към уязвимите социални групи и социалното изключване.
(9)
Мрежата следва да задълбочи сътрудничеството между членовете си, да разработи съвместни инициативи, насочени към обмена на информация и най-добри практики във всички области на дейност на ПСЗ, да извършва анализи чрез съпоставка и да дава консултации, както и да насърчава новаторските подходи при предоставянето на услуги в областта на заетостта. Създаването на Мрежата ще даде възможност да се извърши всеобхватно, основано на доказателства и ориентирано към ефективността сравнение на всички ПСЗ, което ще доведе до установяване на най-добрите практики в областите, в които ПСЗ предоставят услуги. Тези резултати следва да допринесат за подобряването на разработването и предоставянето на услуги в областта на заетостта в рамките на конкретните отговорности на ПСЗ. Инициативите на Мрежата следва да подобрят ефективността на ПСЗ и да дадат възможност за по-ефективно изразходване на публичните средства. Мрежата следва също така да си сътрудничи с други доставчици на услуги в областта на заетостта.
(10)
Мрежата следва да определи в своята годишна работна програма техническите подробности за сравнителния анализ на ПСЗ и свързания с това процес на взаимно обучение, и по-специално методиката за възприемане на добрия опит, на основата на показателите за сравнителен анализ, съдържащи се в приложението към настоящото решение, за оценка на резултатите от работата на ПСЗ, контекстуалните променливи, изискванията за предоставяне на данни, както и инструментите за учене от интегрираната програма за взаимно обучение. Областите на сравнителен анализ следва да бъдат определени в настоящото решение. Държавите членки запазват компетентността по вземане на решение дали да се включат на доброволна основа в допълнителни дейности за възприемане на добрия опит в други области.
(11)
На Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от Договора с цел изменение на приложението относно показателите за сравнителен анализ. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище, и по-специално с експерти от ПСЗ. При подготвянето и съставянето на делегирани актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.
(12)
Поради многообразието от модели, задачи и форми на предоставяне на услуги от страна на ПСЗ всяка държава членка трябва да определи измежду членовете на висшето ръководство на ПСЗ един член и един заместник-член на управителния съвет на Мрежата (наричан по-долу „управителният съвет“). Избраният член или заместник-член следва да представлява в управителния съвет останалите ПСЗ от своята държава членка, когато това е приложимо. Ако за някоя държава членка, по причини от конституционен характер, е невъзможно да посочи само една ПСЗ, следва да бъдат определени и другите съответни ПСЗ, като броят им се сведе до минимум и без да се променя правилото, че една държава членка има право на един глас в управителния съвет. Членовете на управителния съвет следва да полагат всички усилия да осигурят отразяване на мненията и опита на местните и регионалните органи в дейностите на Мрежата и да информират тези органи за посочените дейности. Членовете на управителния съвет следва да имат правомощия да вземат решения от името на техните ПСЗ. С цел да се гарантира участието на всички ПСЗ в работата на Мрежата дейностите следва да бъдат достъпни за участие на ПСЗ на всички равнища.
(13)
С цел осигуряване на повишено съответствие между общите задачи на ПСЗ и действителното положение на пазара на труда Мрежата следва да разполага с най-актуални данни за безработицата на ниво NUTS 3 от общата класификация на териториалните единици за статистически цели.
(14)
Мрежата следва да се основава на опита и да замени съществуващата неофициална консултативна група на Европейската мрежа на ръководителите на ПСЗ, която Комисията подкрепя от 1997 г. насам и чиито становища бяха взети предвид в настоящото решение. Ключовите области за действие, набелязани от тази консултативна група в документа ѝ, озаглавен „Стратегия на ПСЗ за 2020 г.“, следва да допринесат за модернизирането и укрепването на ПСЗ.
(15)
Мрежата следва да осигурява взаимопомощ в полза на своите членове и следва да им съдейства при предоставянето на взаимна подкрепа в процеса на модернизирането на организационните структури и предоставянето на услуги чрез развиване на сътрудничеството, по-специално обмена на знания, провеждането на учебни посещения и обмена на персонал.
(16)
Мрежата и нейните инициативи следва да бъдат финансирани от раздел PROGRESS/заетост на Програмата на Европейския съюз за заетост и социални иновации (EaSI), създадена с Регламент (ЕС) № 1296/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), в рамките на бюджетните кредити, определени от Европейския парламент и от Съвета.
(17)
Във връзка с проектите, разработвани от Мрежата или набелязани по време на дейностите за взаимно обучение и впоследствие приложени в отделните ПСЗ, държавите членки следва да имат достъп до финансиране от Европейския социален фонд (ЕСФ), Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР) и „Хоризонт 2020“ - рамковата програма на Съюза за научни изследвания и иновации (2014-2020 г.), създадена с Регламент (ЕС) № 1291/2013 на Европейския парламент и на Съвета (6).
(18)
Следва да се гарантира, че Мрежата допълва, без да заменя или дублира, действията, предприемани като част от Европейската стратегия по заетостта по смисъла на дял IX от Договора, и по-специално действията на Комитета по заетостта и неговите инструменти, например Рамката за съвместна оценка, както и Програмата за взаимно обучение. Освен това за постигането на полезни взаимодействия Комисията следва да осигури тясното сътрудничество между секретариата на Мрежата и секретариата на Комитета по заетостта.
(19)
Настоящото решение зачита основните права и съблюдава принципите, признати с Хартата на основните права на Европейския съюз (наричана по-долу „Хартата“). Решението има по-специално за цел да осигури пълно зачитане на правото на достъп до безплатни услуги за намиране на работа и да насърчава прилагането на член 29 от Хартата,
ПРИЕХА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Създаване на Мрежата
Създава се Мрежа на публичните служби по заетостта (ПСЗ) на равнището на Съюза за периода от 17 юни 2014 г. до 31 декември 2020 г. (наричана по-долу „Мрежата“). Мрежата осъществява инициативите, предвидени в член 4.
Мрежата се състои от:
а)
ПСЗ, определени от държавите членки;
б)
Комисията.
Комитетът по заетостта има статут на наблюдател.
Държавите членки с автономни ПСЗ на местно и регионално равнище осигуряват подходящото представителство на тези ПСЗ в конкретните инициативи на Мрежата.
Член 2
Определение на понятието „възприемане на добрия опит“
За целите на настоящото решение и дейностите на Мрежата „възприемане на добрия опит“ означава процес на създаване на систематична и интегрирана връзка между сравнителния анализ и дейностите за взаимно обучение, който се състои от набелязване на добрите постижения чрез основани на показатели системи за сравнителен анализ, включващи събиране на данни, валидиране на данните, консолидиране и оценки на данните с подходяща методика и използване на констатациите за осъществяване на реални, основани на доказателства дейности за взаимно обучение, в това число модели на добри или на най-добри практики.
Член 3
Цели
Целта на настоящото решение е да се насърчи сътрудничеството между държавите членки в областта на заетостта посредством Мрежата в областите, за които ПСЗ отговарят, за да се допринесе за осъществяването на „Европа 2020“ и за изпълнението на съответните политики на Съюза, като по този начин се оказва подкрепа за:
а)
най-уязвимите социални групи с високи равнища на безработица, особено по-възрастните работници и младите хора, които не работят, не учат и не се обучават;
б)
достойна и постоянна работа;
в)
по-доброто функциониране на пазарите на труда в ЕС;
г)
откриване на случаи на недостиг на умения и предоставяне на информация за техния мащаб и място, както и постигане на по-добро съответствие между уменията на търсещите работа и нуждите на работодателите;
д)
по-добро интегриране на пазарите на труда;
е)
повишена доброволна географска и професионална мобилност на справедлива основа за посрещане на конкретните нужди на пазара на труда;
ж)
приобщаване на лицата, изключени от пазара на труда, като част от борбата със социалното изключване;
з)
анализ и оценка на инициативите за активизиране на пазара на труда и тяхното ефективно и ефикасно осъществяване.
Член 4
Инициативи на Мрежата
1. В областите, за които ПСЗ отговарят, Мрежата осъществява по-специално следните инициативи:
а)
развиване и осъществяване на основано на доказателства възприемане на добрия опит от ПСЗ в целия Съюз с цел сравняване посредством подходяща методика на резултатите от тяхната работа в следните области:
i)
принос за намаляване на безработицата във всички възрастови групи и в уязвимите групи;
ii)
принос за намаляване на продължителността на безработицата и за намаляване на незаетостта, така че да се намери решение на дългосрочната и структурната безработица, както и на социалното изключване;
iii)
попълване на незаетите работни места (включително чрез доброволна мобилност на работната ръка);
iv)
удовлетвореност на клиентите от услугите на ПСЗ.
б)
предоставяне на взаимопомощ както под формата на партньорски, така и под формата на групови дейности, чрез сътрудничество, обмен на информация, опит и персонал между членовете на Мрежата, включително - при поискване от съответната държава членка или от съответната ПСЗ - оказване на подкрепа за изпълнението на свързаните с ПСЗ конкретни препоръки за всяка държава, отправени от Съвета;
в)
принос за модернизирането и укрепването на ПСЗ в ключови области в съответствие с целите по заетостта и социалните цели на „Европа - 2020“;
г)
изготвяне на доклади по искане на Европейския парламент, Съвета или Комисията или по собствена инициатива;
д)
принос за осъществяването на съответните инициативи по линия на политиките;
е)
приемане и изпълнение на годишната ѝ работна програма, в която са изложени работните ѝ методи, очакваните резултати и подробностите във връзка с осъществяването на възприемането на добрия опит;
ж)
насърчаване и споделяне на най-добрите практики за определяне на младите хора, които не работят, не учат и не се обучават, и за развитие на инициативи за гарантиране на придобиването на необходимите умения от тези млади хора, за да навлязат и останат на пазара на труда.
Във връзка с инициативата по първа алинея, буква а) при сравнителния анализ се използват определените в приложението показатели. Мрежата взема също така активно участие в осъществяването на тези дейности чрез споделяне на данни, знания и практики. Държавите членки запазват своята компетентност за вземане на решение дали да се включат на доброволна основа в допълнителни дейности за възприемане на добрия опит в области, различни от посочените в буква а), подточки i) - iv).
2. Мрежата въвежда механизъм за докладване във връзка с всички инициативи, изброени в параграф 1. Членовете на Мрежата докладват ежегодно на управителния съвет в рамките на прилагането на този механизъм.
Член 5
Сътрудничество
Мрежата поставя началото на сътрудничество със съответните заинтересовани страни на пазара на труда, включително с останалите доставчици на услуги в областта на заетостта, и когато е целесъобразно - със социалните партньори, с организациите, представляващи безработни лица или уязвими групи, с неправителствените организации, работещи в областта на заетостта, с регионалните и местните органи, с Европейската мрежа за разработване на политики за професионално ориентиране през целия живот и с частните служби по заетостта, като ги включва в съответните дейности и заседания на Мрежата и обменя с тях информация и данни.
Член 6
Работа на Мрежата
1. Мрежата се управлява от управителен съвет. Всяка държава членка определя в управителния съвет по един член и един заместник-член от висшето ръководство на своите съответни ПСЗ. Комисията също назначава един член и един заместник-член в управителния съвет. Заместник-членовете в управителния съвет заместват съответните членове всеки път, когато това е необходимо.
Комитетът по заетостта определя, измежду членовете си и съгласно процедурния си правилник, един представител, който има статут на наблюдател в управителния съвет, което не включва участие на заседанията на управителния съвет в ограничен състав. Управителният съвет може да заседава в ограничен състав с участието на един член от държава членка и един член от Комисията, освен по въпроси от дневния ред, свързани с годишната работна програма. В процедурния правилник на управителния съвет се установяват допълнителни подробни правила относно провеждането на заседания в ограничен състав.
2. Управителният съвет назначава председател и двама заместник-председатели измежду членовете си, определени от държава членка. Председателят представлява Мрежата. При необходимост председателят се замества от заместник-председател.
3. Управителният съвет приема с единодушно решение своя процедурен правилник. Посоченият процедурен правилник съдържа, наред с другото, правилата за вземане на решения от управителния съвет, разпоредбите за назначаването и мандата на председателя и заместник-председателите на управителния съвет.
4. Управителният съвет приема с мнозинство:
а)
годишната работна програма на Мрежата, включително създаването на работни групи и определянето на езиковия режим на заседанията на Мрежата;
б)
техническата рамка за извършване на сравнителния анализ и дейностите за взаимно обучение като част от годишната работна програма на Мрежата, която включва методиката за възприемане на добрия опит въз основа на показателите за сравнителен анализ, съдържащи се в приложението към настоящото решение, с цел съпоставяне на резултатите от работата на ПСЗ, контекстуалните променливи, изискванията за предоставяне на данни и инструментите за учене от интегрираната програма за взаимно обучение;
в)
годишния доклад на Мрежата. Този доклад се изпраща на Европейския парламент и на Съвета и се публикува.
5. Управителният съвет се подпомага от секретариат, осигурен и установен в рамките на Комисията. Секретариатът подготвя заседанията на управителния съвет, годишната работна програма и годишния доклад на Мрежата, като си сътрудничи с председателя и заместник-председателите. Секретариатът работи в тясно сътрудничество със секретариата на Комитета по заетостта.
Член 7
Финансова подкрепа за насърчителните мерки по настоящото решение
Общият размер на ресурсите, отделени за изпълнението на настоящото решение, се определя в рамките на раздел PROGRESS/заетост на EaSI, като годишните бюджетни кредити се разрешават от Европейския парламент и от Съвета в границите на финансовата рамка.
Член 8
Изменение на приложението относно показателите за сравнителен анализ
На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 9 за изменение на приложението, съдържащо показателите за сравнителен анализ.
Член 9
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Делегирането на правомощия, посочено в член 8, се предоставя на Комисията от 17 юни 2014 г. до 31 декември 2020 г.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 8, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и на Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 8, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 10
Преглед
До 18 юни 2017 г. Комисията представя доклад за прилагането на настоящото решение на Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите. В доклада се прави по-специално оценка на това до каква степен Мрежата е допринесла за постигането на целите, определени в член 3, и дали е изпълнила своите задачи. Освен това в доклада се прави оценка на начина, по който е разработен и приложен от Мрежата сравнителният анализ в областите, посочени в член 4, параграф 1, буква а), подточки i) - iv).
Член 11
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 12
Адресати
Адресати на настоящото решение са държавите членки.
Съставено в Брюксел на 15 май 2014 година.
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 573/2014/EL,
15. mai 2014,
avalike tööturuasutuste koostöö tõhustamise kohta
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 149,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)
ning arvestades järgmist:
(1)
Euroopa Ülemkogu võttis oma 17. juuni 2010. aasta järeldustes vastu tööhõivet ning arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu käsitleva strateegia „Euroopa 2020” („strateegia „Euroopa 2020””). Ülemkogu kutsus üles mobiliseerima kõiki liidu vahendeid ja poliitikavaldkondi, et toetada ühiste eesmärkide saavutamist, ja kutsus liikmesriike üles rakendama tõhustatud koordineeritud meetmeid. Avalikel tööturuasutustel on keskne roll aitamaks kaasa sellele, et saavutada strateegias „Euroopa 2020” seatud tööhõivealane peamine eesmärk, milleks on suurendada 2020. aastaks 20-64-aastaste naiste ja meeste tööhõivemäära 75 %ni, eelkõige vähendades töötust noorte hulgas.
(2)
Euroopa Liidu toimimise lepingu („alusleping”) artiklis 45 on sätestatud töötajate liikumisvabadus liidu piires ning selle artikliga 46 on ette nähtud meetmed kõnealuse vabaduse saavutamiseks, eelkõige tagades tiheda koostöö avalike tööturuasutuste vahel. Käesoleva otsusega loodav avalike tööturuasutuste võrgustik („võrgustik”) peaks siiski lisaks geograafilise liikuvuse üldaspektidele hõlmama ka arvukalt eri eesmärke ja algatusi, mis stimuleerivate meetmete vormis aitavad parandada liikmesriikide koostööd tööhõive valdkonnas.
(3)
Käesoleva otsuse eesmärk peaks olema innustada liikmesriikidevahelist koostööd avalike tööturuasutuste vastutusalas. Sellega muudetakse avalike tööturuasutuste mitteametlik koostöö ametlikuks ja tugevdatakse seda olemasoleva Euroopa avalike tööturuasutuste juhtide võrgustiku abil, milles on nõustunud osalema kõik liikmesriigid. Võrgustiku täielik potentsiaalne väärtus seisneb kõigi liikmesriikide pidevas osalemises. Kõnealusest osalemisest tuleks teavitada võrgustiku sekretariaati.
(4)
Kooskõlas aluslepingu artikli 148 lõikega 4 võttis nõukogu otsusega 2010/707/EL (3) vastu liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised, mis kehtisid edasi ka aastatel 2011-2013. Kõnealused koondsuunised annavad liikmesriikidele juhised riiklike reformikavade määratlemiseks ja reformide rakendamiseks. Koondsuunised on aluseks nõukogu poolt nimetatud artikli kohaselt antavatele riigipõhistele soovitustele. Viimastel aastatel on kõnealustesse soovitustesse lisatud konkreetseid soovitusi avalike tööturuasutuste toimimise ja võimekuse kohta ning liikmesriikide aktiivse tööturupoliitika tulemuslikkuse kohta.
(5)
Riigipõhiste soovituste koostamisele aitaksid kaasa põhjalikum tõenduspõhisem tagasiside edukalt rakendatud meetmete kohta ning liikmesriikide tööturuasutuste koostöö. Selleks peaks võrgustik ellu viima konkreetseid algatusi, nagu ühtsed tõenduspõhised võrdlussüsteemid, nendega seonduvad vastastikuse õppimise meetmed, võrgustiku liikmete vastastikune abi ning strateegiliste meetmete rakendamine avalike tööturuasutuste ajakohastamiseks. Võrgustiku ja selle liikmete käsutuses olevat spetsiifilist teavet tuleks Euroopa Parlamendi, nõukogu, komisjoni või tööhõivekomitee taotluse korral kasutada ka tööhõivepoliitika arengut iseloomustavate andmete esitamiseks.
(6)
Tihedam ja sihipärasem koostöö avalike tööturuasutuste vahel peaks aitama kaasa parimate tavade tõhusamale vahetamisele. Võrgustik peaks ühendama võrdlussüsteemile ja vastastikuse õppimise meetmetele tuginevad andmed selliselt, mis võimaldab süstemaatilise, dünaamilise ja tervikliku võrdleva õppimise protsessi väljakujunemist.
(7)
Võrgustik peaks tegema tihedat koostööd tööhõivekomiteega vastavalt aluslepingu artiklile 150 ning andma oma panuse tööhõivekomitee töösse, esitades faktilisi andmeid ja avalike tööturuasutuste rakendatavat poliitikat käsitlevaid aruandeid. Võrgustiku tööpanuseid peaks vahendama muutmata kujul Euroopa Parlamendile sekretariaat ning nõukogule tööhõivekomitee, lisades asjakohasel juhul märkusi. Eelkõige võiks võrgustikku koondunud teave tööhõivepoliitika tulemuste kohta ja avalike tööturuasutuste võrdlev analüüs olla sisendiks nii liidu kui ka riikliku tasandi poliitikakujundajatele tööhõivepoliitika hindamisel ja kavandamisel.
(8)
Avalike tööturuasutuste vastutusalas peaks võrgustik kaasa aitama tööhõivepoliitika alaste algatuste (nagu nõukogu 22. aprilli 2013. aasta soovitus noortegarantii loomise kohta) (4) elluviimisele. Võrgustik peaks samuti toetama algatusi, mis on mõeldud soodustama oskuste paremat sobitamist, inimväärset ja püsivat tööd ning suuremat vabatahtlikku tööalast liikuvust, ja hõlbustama üleminekut haridus- ja koolitusasutustest tööellu, sealhulgas nõustamise toetamise ning oskuste ja kvalifikatsioonide suurema läbipaistvuse kaudu. Võrgustiku tegevus peaks olema suunatud aktiivse tööturupoliitika, sealhulgas haavatavatele ühiskonnagruppidele ja sotsiaalselt tõrjututele mõeldud poliitika hindamise läbiviimisele ja sellele hinnangu andmisele.
(9)
Võrgustik peaks tugevdama koostööd oma liikmete vahel, töötama välja ühisalgatusi, mille eesmärk on teabevahetus ja parimate tavade tutvustamine kõigis avalike tööturuasutuste tegevusvaldkondades, võrdlev analüüs ja nõustamine ning uudsete tööturuteenuste osutamise viiside edendamine. Võrgustiku abil on võimalik teha kõiki avalikke tööturuasutusi kaasavat, tõenduspõhist ja tulemustele orienteeritud võrdlusanalüüsi, mille abil selgitatakse välja parimad tavad avalike tööturuasutuste osutatavate teenuste valdkondades. Saadud tulemused peaksid aitama välja töötada parema tööturuteenuste struktuuri ja pakkumise korralduse konkreetses vastutusalas. Võrgustiku algatused peaksid suurendama avalike tööturuasutuste töö tulemuslikkust ja parandama avaliku sektori kulutuste tasuvust. Võrgustik peaks tegema koostööd ka muude tööturuteenuste osutajatega.
(10)
Võrgustik peaks iga-aastases tööprogrammis määrama kindlaks avalike tööturuasutuste tulemuste võrdlemist ja sellega seotud vastastikust õppimist puudutavad tehnilised üksikasjad, eelkõige võrdleva õppimise metoodika, tuginedes käesoleva otsuse lisas sätestatud võrdlusnäitajatele avalike tööturuasutuste tulemuslikkuse hindamiseks, taustategurid, andmete esitamise nõuded ning vastastikuse õppimise koondprogrammide õppemeetodid. Käesoleva otsusega tuleks kindlaks määrata võrreldavad valdkonnad. Liikmesriikidel on õigus otsustada, kas osaleda vabatahtlikkuse alusel muid valdkondi hõlmavates täiendavates võrdleva õppimise üritustes.
(11)
Komisjonil peaks olema õigus võtta kooskõlas aluslepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte võrdlusnäitajaid käsitleva lisa muutmise kohta. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide, eriti avalike tööturuasutuste ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
(12)
Kuna avalikud tööturuasutused on toimimise mudeli, ülesannete ja teenusepakkumise korralduse poolest erinevad, nimetab iga liikmesriik oma tööturuasutuste juhtivtöötajate seast ühe liikme ja ühe asendusliikme avalike tööturuasutuste võrgustiku nõukogusse („võrgustiku nõukogu”). Võimaluse korral peaks võrgustiku nõukogu liige või asendusliige esindama seal ka teisi oma liikmesriigi tööturuasutusi. Kui liikmesriigil ei ole põhiseadusest tulenevatel põhjustel võimalik nimetada vaid üht avalikku tööturuasutust, tuleks kindlaks määrata võimalikult väike arv asjakohaseid avalikke tööturuasutusi, säilitades nõude, et ühel liikmesriigil on võrgustiku nõukogus üks hääl. Võrgustiku nõukogu liikmed peaksid tegema kõik võimaliku tagamaks, et võrgustiku tegevuses võetakse arvesse kohalike ja piirkondlike asutuste arvamusi ja kogemusi ning et selliseid asutusi teavitatakse võrgustiku tegevusest. Võrgustiku nõukogu liikmed peaksid olema volitatud langetama otsuseid neid lähetanud avalike tööturuasutuste nimel. Selleks et tagada kõigi avalike tööturuasutuste kaasatus, peaks võrgustiku tegevus olema avatud osalemiseks kõikide tasandite tööturuasutustele.
(13)
Selleks et avalike tööturasutuste ühised ülesanded vastaksid võimalikult täpselt tööturu tegelikule olukorrale, peaks võrgustikul olema võimalikult ajakohased andmed tööpuuduse näitajate kohta NUTS 3. tasandil.
(14)
Võrgustik peaks tuginema olemasoleva mitteametliku, 1997. aastast komisjoni toetusel tegutseva Euroopa avalike tööturuasutuste juhtide võrgustiku nõuanderühma kogemustele ja selle asendama; käesoleva otsuse koostamisel on arvesse võetud nimetatud rühma seisukohti. Kõnealuse nõuanderühma dokumendis „Avalike tööturuasutuste strateegia aastani 2020” kindlaks määratud peamised tegevusvaldkonnad peaksid aitama kaasa avalike tööturuasutuste ajakohastamisele ja tugevdamisele.
(15)
Võrgustik peaks pakkuma oma liikmetele vastastikust abi ja tuge asutuste struktuuri ja teenusepakkumise ajakohastamisel, tõhustades koostööd, eriti teadmussiiret, õppereise ja töötajate vahetust.
(16)
Võrgustikku ja selle algatusi tuleks rahastada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1296/2013 (5) loodud Euroopa Liidu tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi (EaSI) valdkonna PROGRESS/tööhõive alt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määratud assigneeringute piires.
(17)
Selliste projektide jaoks, mis kavandatakse võrgustiku või vastastikuse õppimise meetmete raames ja seejärel rakendatakse erinevates avalikes tööturuasutustes, peaks liikmesriikidel olema võimalik rahastamist saada Euroopa Sotsiaalfondist, regionaalarengu fondist ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1291/2013 (6) aastateks 2014-2020 loodud liidu teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020” eelarvest.
(18)
Võrgustik peaks tagama täiendavuse Euroopa tööhõivestrateegia (aluslepingu IX jaotise mõistes) raames võetavate meetmetega ja hoiduma nende asendamisest või dubleerimisest, eelkõige mis puudutab tööhõivekomitee meetmeid ja selliseid vahendeid nagu ühine hindamisraamistik ja vastastikuse õppe programm. Sünergia loomiseks peaks komisjon samuti tagama tiheda koostöö võrgustiku sekretariaadi ja tööhõivekomitee sekretariaadi vahel.
(19)
Käesolev otsus järgib põhiõigusi ja võtab arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas („harta”) tunnustatud põhimõtteid. Eelkõige püütakse käesoleva otsusega tagada tasuta tööhõiveteenuste kättesaadavuse õiguse täielikku järgimist ning edendada harta artikli 29 kohaldamist,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Võrgustiku loomine
Kogu liitu hõlmav avalike tööturuasutuste võrgustik („võrgustik”) luuakse ajavahemikuks 17. juunist 2014 kuni 31. detsembrini 2020. Võrgustik viib ellu artiklis 4 sätestatud algatusi.
Võrgustikku kuuluvad:
a)
liikmesriikide nimetatud avalikud tööturuasutused,
b)
komisjon.
Tööhõivekomiteel on vaatlejastaatus.
Liikmesriigid, kus on piirkondlikke autonoomseid tööturuasutusi, tagavad, et need oleksid võrgustiku algatustes asjakohaselt esindatud.
Artikkel 2
Võrdleva õppimise määratlus
Käesoleva otsuse kohaldamisel ja seoses võrgustiku tööga tähendab „võrdlev õppimine” protsessi, millega võrdlemise ja vastastikuse õppimise meetmete vahel luuakse süsteemne ja integreeritud seos, mis seisneb heade tavade väljaselgitamises näitajatepõhiste võrdlussüsteemide abil, sealhulgas andmete kogumises, andmete kontrollimises, andmete koondamises ja hindamises vastavalt asjakohastele meetoditele, ning tulemuste kasutamises tajutavate ja tõenduspõhiste vastastikuse õppimise meetmete, sealhulgas heade või parimate tavade mudelite puhul.
Artikkel 3
Eesmärgid
Käesoleva otsuse eesmärk on ergutada võrgustiku kaudu liikmesriikidevahelist koostööd tööhõive valdkonnas avalike tööturuasutuste vastutusalas, et anda panus strateegia „Euroopa 2020” ja asjaomase liidu poliitika elluviimisse ning seeläbi toetada:
a)
kõige haavatavamaid ja suure töötuse määraga ühiskonnarühmi, eriti eakamaid töötajaid ning mittetöötavaid ja mitteõppivaid noori;
b)
inimväärset tööd ja pidevat töötamist;
c)
ELi tööturgude paremat toimimist;
d)
oskuste puuduse väljaselgitamist ja teabe kogumist selle ulatuse ja asukoha kohta, samuti tööotsijate oskuste ja tööandjate vajaduste paremat sobitamist;
e)
tööturgude paremat integreerimist;
f)
vabatahtliku geograafilise ja tööalase liikuvuse suurendamist õiglastel alustel, et rahuldada liikmesriikide tööturgude konkreetseid vajadusi;
g)
tööturult tõrjutute tagasitoomist tööturule osana võitlusest sotsiaalse tõrjutuse vastu;
h)
aktiivsete tööturualaste algatuste hindamist ning nende tõhusat ja tulemuslikku rakendamist.
Artikkel 4
Võrgustiku algatused
1. Avalike tööturuasutuste vastutusalas viib võrgustik ellu eelkõige järgmisi algatusi:
a)
arendab ja rakendab kogu liidus tööturuasutuste vahel tõenduspõhist võrdlevat õppimist, et võrrelda asjakohaste meetoditega tulemusi järgmistes valdkondades:
i)
kõikides vanuserühmades ja haavatavates rühmades tööhõive vähendamisele kaasa aitamine;
ii)
töötuse ja tööturult eemaloleku kestuse lühendamisele kaasa aitamine, et sellega vähendada pikaajalist ja struktuurset töötust ning sotsiaalset tõrjutust;
iii)
vabade töökohtade täitmine (muu hulgas vabatahtliku tööalase liikuvuse abil);
iv)
klientide rahulolu avalike tööturuasutuste teenustega;
b)
vastastikune abi partner- või rühmameetmete ja koostöö vormis, samuti võrgustiku liikmete vahelise teabe, kogemuste ja töötajate vahetusena, sealhulgas asjaomase liikmesriigi või avaliku tööturuasutuse taotlusel toetus nõukogu poolt avalike tööturuasutuste toimimise kohta antud riigipõhiste soovituste rakendamisele;
c)
aitab kaasa avalike tööturuasutuste ajakohastamisele ja tugevdamisele olulistes valdkondades, kooskõlas strateegia „Euroopa 2020” tööhõive- ja sotsiaalvaldkonna eesmärkidega;
d)
koostab aruandeid Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni taotlusel või omal algatusel;
e)
aitab kaasa asjakohaste poliitiliste algatuste elluviimisele;
f)
võtab vastu ja viib ellu iga-aastase tööprogrammi, milles sätestatakse töömeetodid, tulemused ja võrdleva õppimise rakendamisega seotud üksikasjad;
g)
edendab ja vahetab parimaid tavasid mittetöötavate ja mitteõppivate noorte väljaselgitamiseks ning selliste algatuste väljatöötamiseks, millega tagada, et kõnealused noored omandaksid tööturule sisenemiseks ja seal püsimiseks vajalikud oskused.
Esimese lõigu punktis a osutatud algatusega seoses kasutatakse võrdlusprotsessis lisas esitatud näitajaid. Võrgustik osaleb ühtlasi aktiivselt kõnealuste algatuste rakendamises andmete, teadmiste ja tavade vahetuse kaudu. Liikmesriikidel on õigus otsustada, kas osaleda vabatahtlikkuse alusel muudes kui punkti a alapunktides i-iv loetletud valdkondi hõlmavates täiendavates võrdleva õppimise üritustes.
2. Võrgustik kehtestab seoses lõikes 1 loetletud algatustega aruandluskorra. Kõnealuse aruandluskorra rakendamisel annavad võrgustiku liikmed igal aastal aru võrgustiku nõukogule.
Artikkel 5
Koostöö
Võrgustik algatab koostöö asjakohaste tööturu sidusrühmadega, sealhulgas muude tööturuteenuste osutajatega ning vajaduse korral sotsiaalpartneritega, töötuid isikuid või haavatavaid rühmi esindavate organisatsioonidega, tööhõive alal tegutsevate valitsusväliste organisatsioonidega, piirkondlike ja kohalike asutustega, elukestva nõustamise poliitika Euroopa võrgustikuga ning erasektori tööturuteenistustega, kaasates neid asjakohastesse võrgustiku meetmetesse ja kohtumistesse, samuti teabe- ja andmevahetusse.
Artikkel 6
Võrgustiku nõukogu toimimine
1. Võrgustikku juhib nõukogu. Liikmesriigid nimetavad võrgustiku nõukogusse oma avalike tööturuasutuste juhtivtöötajate seast ühe liikme ja ühe asendusliikme. Komisjon nimetab võrgustiku nõukogusse samuti ühe liikme ja ühe asendusliikme. Võrgustiku nõukogu liikmeid asendavad vajaduse korral asendusliikmed.
Tööhõivekomitee nimetab kooskõlas oma kodukorraga oma liikmete seast ühe esindaja, kellel on võrgustiku nõukogus vaatlejastaatus, välja arvatud võrgustiku nõukogu piiratud koosseisu kohtumistel. Võrgustiku nõukogu võib kokku tulla piiratud koosseisus, milles osaleb igast liikmesriigist üks liige ja komisjonist üks liige, välja arvatud päevakorrapunktide puhul, mis käsitlevad iga-aastast tööprogrammi. Täpsemad üksikasjalikud eeskirjad piiratud koosseisu kasutamise kohta nähakse ette võrgustiku nõukogu kodukorras.
2. Võrgustiku nõukogu määrab liikmesriikide nimetatud liikmete hulgast nõukogu juhataja ja kaks asejuhatajat. Võrgustiku esindajaks on juhataja. Juhatajat asendab vajaduse korral asejuhataja.
3. Võrgustiku nõukogu võtab ühehäälse otsusega vastu oma kodukorra. Kõnealuse kodukorraga nähakse ette muu hulgas otsuste langetamise kord võrgustiku nõukogus ning võrgustiku nõukogu juhataja ja asejuhatajate ametisse määramise kord ja ametiaja kestus.
4. Võrgustiku nõukogu võtab häälteenamusega vastu:
a)
võrgustiku iga-aastase tööprogrammi, milles täpsustatakse töörühmade loomist ja võrgustiku koosolekute töökeelt;
b)
võrgustiku iga-aastase tööprogrammi osana tehnilise raamistiku tulemuste võrdlemise ja vastastikuse õppimise meetmete rakendamiseks, sealhulgas võrdleva õppimise metoodika, tuginedes avalike tööturuasutuste tulemuslikkuse hindamise võrdlusnäitajatele, mis on esitatud käesoleva otsuse lisas, taustategurid, andmete esitamise nõuded ning vastastikuse õppimise koondprogrammide õppemeetodid;
c)
võrgustiku aastaaruande. Nimetatud aruanne saadetakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule ning avaldatatakse.
5. Võrgustiku nõukogu abistab sekretariaat, mis asub komisjonis ja on komisjoni moodustatud. Sekretariaat valmistab koostöös juhataja ja asejuhatajatega ette võrgustiku nõukogu koosolekud, võrgustiku iga-aastase tööprogrammi ja aastaaruande. Sekretariaat teeb tihedat koostööd tööhõivekomitee sekretariaadiga.
Artikkel 7
Käesoleva stimuleeriva meetme rahastamine
Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud üldised vahendid nähakse ette EaSi valdkonna PROGRESS/tööhõive alt, mille iga-aastasteks assigneeringuteks annavad loa Euroopa Parlament ja nõukogu finantsraamistiku piires.
Artikkel 8
Võrdlusnäitajaid käsitleva lisa muutmine
Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 9 vastu delegeeritud õigusakte võrdlusnäitajaid käsitleva lisa muutmiseks.
Artikkel 9
Delegeeritud volituste rakendamine
1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2. Artiklis 8 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile alates 17. juunist 2014 kuni 31. detsembrini 2020.
3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 8 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
4. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
5. Artikli 8 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.
Artikkel 10
Läbivaatamine
Komisjon esitab hiljemalt 18. juuniks 2017 Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele aruande käesoleva otsuse kohaldamise kohta. Aruandes hinnatakse eelkõige seda, kui suur on olnud võrgustiku panus artiklis 3 sätestatud eesmärkide saavutamisse ja kas võrgustik on oma ülesanded täitnud. Samuti hinnatakse selles, kuidas võrgustik on arendanud ja rakendanud artikli 4 lõike 1 punkti a alapunktides i-iv osutatud valdkondade võrdlussüsteeme.
Artikkel 11
Jõustumine
Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Artikkel 12
Adressaadid
Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.
Brüssel, 15. mai 2014