РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 78/2013 НА СЪВЕТА
от 17 януари 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и за окончателно събиране на временното мито върху вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност („основният регламент“) (1), и по-специално член 9 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
На 31 юли 2012 г. с Регламент (ЕО) № 699/2012 (2) („регламентът за временните мерки“) Европейската комисия („Комисията“) наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция.
(2)
Процедурата беше открита с известие за откриване (3), публикувано на 1 ноември 2011 г., вследствие на жалба, подадена на 20 септември 2011 г. от Комитета за защита на отрасъла за стоманени съединителни елементи за челно заваряване на Европейския съюз („жалбоподателят“) от името на производители, които представляват повече от 40 % от общото производство на Съюза на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана.
(3)
Както е посочено в съображение 15 от регламента за временните мерки, разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. („разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, имащи значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на РП („разглежданият период“).
2. Последваща процедура
(4)
След оповестяването на основните факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временни антидъмпингови мерки („временното оповестяване“), няколко заинтересовани страни представиха в писмен вид своите становища относно предварителните констатации. Желаещите страни получиха възможност да бъдат изслушани.
(5)
Комисията продължи да търси и да анализира цялата информация, която бе сметната за необходима, за окончателните ѝ констатации.
3. Изготвяне на извадки
(6)
При липсата на коментари относно изготвянето на извадки от производители от Съюза, несвързани вносители и производители износители временните констатации в съображения 5-11 от регламента за временните мерки се потвърждават.
4. Действащи мерки по отношение на други трети държави
(7)
Припомня се, че съществуват окончателни действащи антидъмпингови мерки по отношение на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Малайзия, Китайската народна република, Република Корея и Тайланд, а след установени практики за заобикаляне - и по отношение на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Китайската народна република, изпращани от Индонезия, Шри Ланка, Филипините и Тайван (с някои изключения) (4). Държавите, посочени в предходното изречение, ще бъдат наричани по-долу „държави с наложени антидъмпингови мерки“.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(8)
Както е посочено в съображение 17 от регламента за временните мерки, разглежданият продукт е принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, понастоящем попадащи в кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 („разглежданият продукт“).
(9)
При липсата на коментари относно разглеждания продукт и сходния продукт временните констатации в съображения 17-20 от регламента за временните мерки се потвърждават.
В. ДЪМПИНГ
1. Русия
1.1. Нормална стойност
(10)
Един руски производител износител твърди, че за изчисленията на дъмпинговия марж е следвало да се използват единствено данни, получени от руски дружества, и че не е правилно да се използват данни от турски дружества. Следва да се припомни, че при липсата на съдействие от страна на руските производители нормалната стойност за Русия беше изчислена в съответствие с член 18, параграфи 1 и 5 от основния регламент въз основа на наличните факти, т.е. информацията, получена от посочените турски производители износители, използващи безшевни стоманени тръби като материал, който влагат в производството на разглеждания продукт. Поради това твърдението се отхвърля.
(11)
При липсата на коментари относно определянето на нормалната стойност временните констатации в съображения 22-25 от регламента за временните мерки се потвърждават.
1.2. Експортна цена
(12)
При липсата на коментари относно определянето на експортната цена временните констатации в съображения 26 и 27 от регламента за временните мерки се потвърждават.
1.3. Съпоставка
(13)
При липсата на коментари относно определянето на експортната цена и на нормалната стойност временните констатации в съображения 28 и 29 от регламента за временните мерки се потвърждават.
1.4. Дъмпингов марж
(14)
Един руски производител износител твърди, че временното антидъмпингово мито от 23,8 % не е оправдано, като се има предвид фактът, че дружеството изнася в Съюза само колена от стомана, при това само в много малки количества. Колената от стомана обаче са част от продукта - обект на настоящото разследване, но това не е оспорено от никоя заинтересована страна. Също така критерият вносът да се разглежда като незначителен, както е определено в член 5, параграф 7 и член 9, параграф 3 от основния регламент, се прилага само за цялата страна, а не поотделно за всяко дружество. Поради това твърдението се отхвърля.
(15)
Друг руски производител износител твърди, че не е извършвал дъмпинг и това се потвърждава от факта, че в много случаи е губил търгове за доставка на колена и дъги в полза на конкуренти от Съюза. Както бе посочено по-горе, припомня се отново, че нито един руски производител износител не оказа съдействие при разследването и поради това в съответствие с член 18, параграфи 1 и 5 от основния регламент изчисленията за дъмпинга за Русия бяха направени въз основа на наличните факти. Дори ако твърдението бъде разгледано, следва да се отбележи, че загубата на търгове в полза на конкуренти от Съюза не противоречи на констатацията за дъмпинга на руския производител износител. Поради това твърдението се отхвърля.
(16)
При липсата на други коментари относно изчислението на дъмпинговия марж, изложеното в съображения 30 и 31 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(17)
Окончателно констатираният дъмпингов марж, валиден за цялата страна, беше изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза преди обмитяване, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Всички дружества
23,8 %
2. Турция
2.1. Нормална стойност
(18)
При липсата на коментари относно определянето на нормалната стойност временните констатации в съображения 32-40 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2.2. Износна цена
(19)
Един производител износител твърди, че полученият марж на печалбата при морския транспорт, т.е. разликата между начисленото към клиентите и платеното от производителя износител на транспортното дружество навло следва да бъде включена в експортната цена. Съгласно член 2, параграф 8 от основния регламент експортната цена е реално платената или подлежащата на плащане цена за стоката, продавана за износ от държавата на износ за Съюза. Полученият марж на печалбата при транспортиране на продукта до клиента не може да се приема като част от експортната цена на самия продукт. Поради това твърдението се отхвърля.
(20)
При липсата на други коментари относно определянето на експортната цена временните констатации в съображения 41-43 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2.3. Съпоставка
(21)
Турската асоциация на износителите на стомана (ÇIB) твърди, че значителните ценови разлики между безшевните и заварените принадлежности за тръбопроводи не са надлежно взети под внимание при сравнението между експортната цена и нормалната стойност. Всички съдействащи дружества обаче представиха информация на равнището на отделни сделки относно продажби на безшевни и заварени принадлежности. Тази информация е използвана изрично при сравнението между експортната цена и нормалната стойност, т.е., безшевните и заварените принадлежности са сравнени, съответно, единствено с безшевни или заварени принадлежности. Следователно твърдението беше отхвърлено.
(22)
При липсата на други коментари по отношение на сравнението констатациите в съображение 44 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2.4. Дъмпингови маржове
а) Дъмпингови маржове на разследваните дружества
(23)
Припомня се, че временно установеният индивидуален дъмпингов марж за един от тримата съдействащи производители износители беше определен въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена на дружеството на разглеждания продукт за Съюза. При липсата на коментари относно определянето на дъмпинговия марж на посоченото дружество временните констатации в съображение 46 от регламента за временните мерки се потвърждават.
(24)
Изчисленията на дъмпинга за другите две съдействащи дружества показаха, че те са участвали в целенасочен дъмпинг по отношение на определен период от време, както и по отношение на определени клиенти и региони. При техните експортни цени определено е налице ясен модел - те се различават значително при различни купувачи и региони, а също и през различни периоди (до 30 % за еднакви видове на разглеждания продукт). Освен това в изчислението на дъмпинга - въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена в съответствие с метода, предвиден в член 2, параграф 11, в първата част от първото изречение от основния регламент - не е отразен пълният размер на дъмпинга, упражняван от двамата засегнати производители, както е показано в съображение 27 от настоящия регламент. Дъмпинговият марж не можеше да бъде определен чрез сравнение на отделните нормални стойности и отделните експортни цени за Съюза на равнището на отделни сделки в съответствие с член 2, параграф 11, втората част от първото изречение от основния регламент поради факта, че няма достатъчно сделки на вътрешния пазар за определяне на нормалната стойност, която съответства на експортните сделки, както е посочено в съображение 28.
(25)
Поради това и за да бъде отразен в пълна степен дъмпингът от страна на съответните двама производители, в съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент нормалната стойност, установена на база среднопретеглената стойност, беше сравнена в техния случай с цените на всяка отделна експортна сделка за Съюза. Като се има предвид, че този начин за сравнение е изключение спрямо първите два метода, предвидени в член 2, параграф 11 от основния регламент, Комисията провери внимателно дали условията за прилагането му са ясно спазени в този случай. Оповестени са подробните изчисления на дъмпинга, включително установените модели на експортните цени. Никой от турските производители износители не оспори използваните данни.
(26)
Двете съдействащи страни, ÇIB и турското правителство, обаче твърдят, че представеното обяснение за установения за двамата турски производители износители целенасочен дъмпинг е незадоволително и че във всеки случай какъвто и да било модел на експортните им цени е непредумишлен. По време на изслушването пред Служителя по изслушванията по искане на двамата турски износители на двете дружества са представени подробни обяснения относно определянето на целенасочения дъмпинг и свързаните с това изчисления на дъмпинговия марж. Комисията поясни също, че дори ако са непредумишлени (5), техните практики са оказали въздействие на целенасочен дъмпинг. Отбелязва се, че в основния регламент няма изискване разследващият орган да определи евентуалните причини за целенасочения дъмпинг, като колебания във валутните курсове, различни регионални политики на ценообразуването и др. Достатъчно е единствено да се установят модели на експортни цени, при които има значителни разлики между различните купувачи, региони или периоди (6). В допълнение към изслушването, на двете дружества са представени обяснения конкретно за самите дружества. Също така до Постоянната делегация на Турция в Съюза е изпратена вербална нота, съдържаща разяснения относно определянето на целенасочения дъмпинг и методологията за изчисляване на дъмпинговия марж. По време на друго изслушване пред Служителя по изслушванията по искане на ÇIB са представени подробни обяснения на ÇIB относно определянето на целенасочения дъмпинг и свързаните с това изчисления на дъмпинговия марж.
(27)
Всъщност за всеки от двамата производители износители при разследването са установени три ясни модела на експортните цени, които обхващат по-голямата част от експортните им продажби за Съюза, т.е. експортните цени са се различавали значително при различни купувачи и региони, а също и през различни периоди, както е показано в използваните данни, оповестени на страните. Това е резултат от обстойна проверка на извънредните обстоятелства на този случай, въз основа на които бе сметнато за необходимо да се прибегне до целенасочения дъмпинг. След установяване на значителните разлики в експортните цени и като се има предвид, че само един от посочените три модела е достатъчен, за да се прибегне до методологията за сравнение на среднопретеглената стойност спрямо всички отделни експортни сделки, този метод за сравнение бе сметнат за целесъобразен в този конкретен случай. Освен това за всяко от двете дружества общият размер на дъмпинга, установен при сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглената експортна цена на разглеждания продукт за Съюза (първият симетричен метод), значително се различава от размера на дъмпинга, установен при сравнение на нормалната стойност на среднопретеглена база с цените на всички отделни експортни сделки за Съюза (асиметричният метод), както е показано в използваните данни, оповестени на страните. Следователно може да се заключи, че използването на първия симетричен метод би прикрило нецелесъобразно наличието на целенасочен дъмпинг, който е осъществен през конкретен период, в конкретни региони и спрямо конкретни клиенти. С други думи дъмпинговият марж, установен чрез първия симетричен метод, не би отразил пълната степен на дъмпинга, осъществяван от двете засегнати дружества.
(28)
Дъмпинговият марж не може да бъде определен и чрез сравнение на отделните нормални стойности с отделните експортни цени за Съюза на равнището на сделки в съответствие с член 2, параграф 11, втората част на първото изречение от основния регламент (вторият симетричен метод). Този метод включва определяне на отделните сделки на вътрешния пазар, които са сравними с отделни експортни сделки, като се вземат предвид фактори като количество на продажбите и дата на трансакцията. Като се има предвид липсата на достатъчно сделки на вътрешния пазар, за да е налична нормалната стойност, която съответства на експортните сделки, въз основа на втория симетричен метод бе невъзможно да се определи дъмпинговият марж. Поради това, като се има предвид, че е установен модел на експортните цени, които се различават значително между различни купувачи, региони и периоди, и като се има предвид, че двата симетрични метода не биха отразили пълната степен на дъмпинга, беше решено, в съответствие с второто изречение на член 2, параграф 11, дъмпинговият марж да бъде определен въз основа на асиметричния метод.
(29)
Както съдействащите дружества, така и ÇIB твърдят, че е необосновано да се сравняват експортни цени, изразени в турски лири, поради факта че продажбите към Съюза са направени в евро, а турската лира е използвана единствено за счетоводни цели. Твърди се, че колебанията в обменните курсове между еврото и турската лира са оказали значително въздействие при определянето на цените, което неизбежно оказва необосновано влияние върху резултата, получен при сравнение на експортните цени през различни периоди. Установената практика на Комисията обаче е да извършва сравнението на експортните цени и изчисленията на дъмпинговия марж във валутата на осчетоводяването на съдействащите производители износители в страната износител. Следва да се отбележи, че използваните разходи и цените на вътрешния пазар за определяне на нормалната стойност са в турски лири. Следователно сравнението на експортните цени с нормалната стойност се прави в посочената валута. По този начин единственият логичен подход за определяне на модел на експортните цени в рамките на същото изчисление на дъмпинга е използването на същите експортни цени, които са в турски лири. Освен това основният регламент не изисква анализ на възможните причини за целенасочения дъмпинг, като например колебания в обменните курсове (7). Поради това твърдението се отхвърля.
(30)
И двамата съдействащи производители износители твърдят, че за да се установи модел на експортните цени, следва да се вземат предвид сравними видове на продукта, а не аритметично изчислени средни цени. Член 2, параграф 11 от основния регламент обаче се отнася за модел на експортни цени, а не за модел на среднопретеглени експортни цени или модел на експортни стойности. Използването на среднопретеглена експортна цена би изкривило анализа, тъй като се взема предвид обемът на износа, а не единствено експортните цени. Във всеки случай, дори ако се използват среднопретеглените цени вместо аритметично изчислените експортни цени, може да се установи, че е налице модел на експортни цени, които се различават значително между различните купувачи и региони, както и периоди. Двете страни оспориха значимостта на разликите в моделите на експортните цени, ако има такива, при използването на среднопретеглени стойности. Отбелязва се, че страните не оспорват конкретните констатации на базата на аритметично изчислените средни стойности, която е целесъобразният метод, както е обяснено по-горе. Поради това твърдението се отхвърля.
(31)
ÇIB твърди, че прилагането на зануляването е необосновано, като се позовава на Доклад на апелативния орган на СТО (the Bed Linen Report) (8), в който е установено, че практиката на зануляването противоречи на Антидъмпинговото споразумение на СТО. Общият съд (9) обаче потвърди, че констатациите в доклада за памучното спално бельо не са приложими за ситуация на целенасочен дъмпинг. Всъщност докладът за памучното спално бельо се отнася единствено за техниката на зануляване в контекста на първия симетричен метод и не може да се приеме като приложима, когато се използва в контекста на асиметричния метод. Следователно, дори в съответствие с установеното от апелативния орган на СТО зануляването да противоречи на член 2.4.2 от Антидъмпинговият кодекс от 1994 г. и да е несправедливо да се използва техниката на зануляване в контекста на първия симетричен метод, и особено при липса на модел на експортната цена, зануляването не противоречи на посочената клауза или на член 2, параграф 11 от основния регламент, и по смисъла на член 2, параграф 10 от посочения регламент не е несправедливо техниката на зануляването да се използва в контекста на асиметричния метод, при който са спазени двете условия за прилагането на този метод. Освен това техниката на зануляването е математически доказано необходима, за да се направи разграничение между асиметричния и първия симетричен метод по отношение на резултатите при зануляване. При липса на такова отчисление асиметричният метод винаги би довел до същия резултат като този на първия симетричен метод. Поради това твърдението се отхвърля.
(32)
ÇIB твърди също, че използването на зануляването нарушава правилото за по-ниското мито. Твърди се, че при използване на практиката на зануляване дъмпинговите маржовете се изчисляват на по-високо равнище от това, на което следва да се изчисляват.
(33)
Използването на зануляването при асиметричния метод обаче не изключва прилагането на правилото за по-ниското мито. Дъмпинговите маржове и за трите съдействащи дружества, независимо от използваната методология, са сравнени спрямо степента на установяване на вредите на дружествата, за да се гарантира, че за определяне на митото е използвано по-ниското равнище. Поради това твърдението се отхвърля.
(34)
При липсата на други коментари относно изчислението на дъмпинговите маржове за разследваните дружества констатациите в съображения 47 и 48 от регламента за временните мерки се потвърждават.
б) Дъмпингов марж за дружества, които не сътрудничат на разследването
(35)
При липсата на коментари относно определянето на дъмпинговия марж за дружества, които не сътрудничат на разследването, временните констатации в съображение 49 от регламента за временните мерки се потвърждават.
(36)
Окончателно констатираните дъмпингови маржове, валидни за цялата страна, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза преди обмитяване са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж (%)
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Всички останали дружества
16,7
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза, промишленост на Съюза и потребление
(37)
При липса на коментари по отношение на производството на Съюза, промишлеността на Съюза и потреблението, изложеното в съображения 51-54 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2. Внос от засегнатите държави
2.1. Кумулативна оценка на въздействието на засегнатия внос
(38)
След временното оповестяване ÇIB твърди, че кумулативната оценка на дъмпинговия внос от двете засегнати държави е неоснователна. По принцип те повтарят коментарите, направени от турските производители износители след откриването на процедурата, и твърдят, че при вноса от Русия и Турция се наблюдават различни тенденции за обема и цените.
(39)
В тази връзка се припомня, както вече бе посочено в съображение 59 от регламента за временните мерки, че при разследването се установи, че макар вносът от Турция да е сравнително стабилен като обеми, вносът от Русия расте в абсолютно изражение. Предвид свиването на търсенето през разглеждания период обаче пазарният дял на вноса и от двете страни се е увеличавал.
(40)
В същото време ценообразуването им не се различава съществено, като средните руски цени са малко по-ниски, но много близки до средните турски цени. Припомня се също, че в това отношение при разследването се установи за дружествата и в двете страни, че са подбили цените значително до близо 30% (вж. съображение 65 от регламента за временните мерки). Следователно твърдението се отхвърля.
(41)
ÇIB твърди също, че вносът от Турция следва да бъде сметнат за незначителен, и посочва, че в предишен случай относно подобен продукт, а именно „принадлежности за тръбопроводи“ от КНР, Хърватия, Словакия, Тайван и Тайланд (10), вносът от Словакия и Тайван е сметнат за незначителен (макар че надхвърля de minimis прага) и следователно не включва дъмпинговия внос от други държави.
(42)
В това отношение се отбелязва, че в принадлежностите за тръбопроводи от КНР, Хърватия, Словакия, Тайван и Тайланд, за вноса от Словакия и Тайван действително е установено наличието на дъмпинг, и въпреки че е надхвърлен прага от 1 % пазарен дял, вносът им не е кумулиран с другия дъмпингов внос. Ситуацията в посочения случай обаче е много по-различна от настоящата, тъй като вносът от Словакия и Тайван всъщност рязко е свивал своя пазарен дял и не е сметнат за значителен при сравнение с обема на вноса от другите страни, следователно не е сметнат за причиняващ вреда внос. За сравнение в настоящия случай вносът от Турция, както и от Русия нараства като пазарен дял и обемът му е сходен за двете държави. Следователно твърдението се отхвърля.
(43)
ÇIB твърди също, че вносът от Турция и Русия не е сходен по отношение на условията за конкуренция поради „различия в географската концентрация на продажбите“. Те са представили статистически данни, които показват, че през РП над 70 % от продажбите на Турция са в Испания, Франция, Италия и Полша и, съответно, почти всички продажби на Русия са концентрирани в Чешката република и Германия.
(44)
В това отношение се отбелязва, че разликите в географската концентрация на продажбите не може да се приема като показател за различни условия на конкуренция. Като се има предвид, че Съюзът представлява единен пазар, входната точка при вноса обикновено не е от решаващо значение за конкурентоспособността на внасяните продукти спрямо други такива, както и спрямо сходния продукт. Припомня се също, че във връзка с условията на конкуренция руският и турският внос са сходни на ценово равнище и се установи, че вносът и от двете страни подбива цените на Съюза, както и че каналите им за продажба са сходни. Следователно твърдението се отхвърля.
(45)
При липса на други коментари по отношение на кумулативната оценка на дъмпинговия внос от засегнатите страни, изложеното в съображения 55-60 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2.2. Обем, пазарен дял и цени на разглеждания дъмпингов внос и подбиване на цените
(46)
При липсата на коментари относно обема, пазарния дял и цените на засегнатия дъмпингов внос и подбиването на цените, съдържанието на съображения 61-65 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(47)
Припомня се, че засегнатият дъмпингов продукт с произход от засегнатите държави, продаван в Съюза, е подбил цените на промишлеността на Съюза с близо 30 %.
3. Състояние на промишлеността на Съюза
(48)
След временното оповестяване ÇIB и турското правителство твърдят, че тъй като промишлеността на Съюза е увеличила пазарния си дял с около 3 % между 2008 г. и РП, Комисията следва да е направила заключението, че промишлеността на Съюза не е претърпяла съществена вреда през разглеждания период.
(49)
В това отношение се отбелязва, че, първо, в регламента за временните мерки е ясно установено (вж. например съображения 72, 86 и 91 от регламента за временните мерки), че е налице слабо нарастване на пазарния дял на промишлеността на Съюза. Второ, в съображение 72 от регламента за временните мерки се уточнява, че нарасналият пазарен дял е вследствие на факта, че обемът на продажбите на производителите от Съюза е спаднал малко по-малко от потреблението през разглеждания период.
(50)
Освен това, с изключение на намаляващите материални запаси, посочени по-долу, това е единственият индикатор за вредата, при който се наблюдава положителна тенденция през разглеждания период. Следователно твърдението се отхвърля.
(51)
Турското правителство твърди също, че намаляващите материални запаси в края на отчетния период на участващите в извадката производители от Съюза е индикатор за ситуация, в която няма наличие на вреда за промишлеността на Съюза.
(52)
В това отношение се отбелязва, че както всъщност е установено в съображение 79 от регламента за временните мерки, материалните запаси в края на отчетния период на участващите в извадката производители от Съюза са намалели с 18% между 2008 г. и РП.
(53)
В същото време е установено, че свиването на материалните запаси може да се приеме за положителен сигнал единствено в ситуация, при която продажбите регистрират по-бързи темпове от производството. Случаят в настоящото разследване обаче не е такъв. Точно обратното - свиването на материалните запаси в този случай е единствено вследствие на по-бързото намаляване на производствените обеми спрямо продажбите. В тази ситуация намаляването на материалните запаси не може да се разглежда като положителна тенденция. Следователно твърдението се отхвърля.
(54)
При липсата на друго твърдение или коментари се потвърждава изложеното в съображения 66-88 от регламента за временните мерки, включително заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въздействие на дъмпинговия внос
(55)
При липсата на конкретни коментари, изложеното в съображения 90-93 от временния регламент се потвърждава.
2. Въздействие на други фактори
(56)
След временното оповестяване ÇIB и турското правителство твърдят, че действителната причина за евентуалната вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза, е вносът на ниски цени от други трети държави, и по-специално от държави с наложени антидъмпингови мерки.
(57)
В това отношение се отбелязва, че както бе посочено в съображение 96 от регламента за временните мерки, вносът от осемте държави с наложени антидъмпингови мерки е продължил да бъде въвеждан на пазара на Съюза, въпреки че пазарният им дял е намалял от 21 % през 2008 г. на 17 % през РП. Средните цени на този внос са като цяло по-ниски от тези на дъмпинговия внос от засегнатите държави. Независимо от това, дори когато бъде отчето антидъмпинговото мито, цените на тези вносители продължават да бъдат ниски и съпоставими с тези на руския и турския внос и са под средните цени на производителите от Съюза.
(58)
Отбелязва се обаче, че има само ограничена статистическа информация и средни цени за държавите с наложени антидъмпингови мерки (както за всички трети държави) и установената ценова разлика не е непременно показателна и може да е следствие от различен продуктов микс. Също така при вноса от държавите с наложени антидъмпингови мерки се наблюдава ясна низходяща тенденция. Оттук следва заключението, че те не са нарушили причинно-следствената връзка на вредата за промишлеността на Съюза и увеличения дъмпингов внос от Турция и Русия.
(59)
Пазарният дял на вноса от другите трети държави е намалял леко през разглеждания период от 7 % през 2008 г. на 6 % през РП, докато този на Русия и Турция е нараснал. Средните цени на този внос са като цяло по-високи от дъмпинговия внос от засегнатите държави и са близки до средните цени на производителите от Съюза и като такива е отчетено, че не нарушават причинно-следствената връзка между вредата за промишлеността на Съюза и увеличения дъмпингов внос от Турция и Русия. Следователно твърдението се отхвърля и временното заключение, че вносът от трети държави не нарушава причинно-следствената връзка, се потвърждава.
(60)
Турското правителство твърди също, че евентуалната вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза, е причинена от увеличените производствени разходи в резултат от свиване на търсенето.
(61)
В това отношение се отбелязва, както вече бе посочено в съображение 101 от регламента за временните мерки, че финансовата и икономическа криза от 2008-2009 г. по всяка вероятност е причината за намаленото потребление на принадлежности за тръбопроводи. Потреблението е спаднало с повече от 40 % между 2008 г. и 2009 г. и се е задържало на това ниско ниво през останалата част от разглеждания период (въпреки че леко се е увеличило през РП). Като се има предвид, че постоянните разходи съставляват до 40 % от производствените разходи на производителите от Съюза, намалялото търсене, продажби и производство водят до значително по-високи производствени разходи за единица продукция. Това очевидно е оказало значително въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза.
(62)
Едновременно с това отрицателното въздействие на по-високите производствени разходи за единица продукция ясно е утежнено от факта, че цените на промишлеността на Съюза са падали под силния ценови натиск и значителното подбиване на цените от дъмпинговия внос от Турция и Русия. При нормална конюнктура на пазара промишлеността на Съюза би могла да ограничи въздействието от покачването на разходите за единица продукция, като се задържи поне нормалното ценово равнище, което явно е било невъзможно в условията на ценовия натиск, оказван от изкуствено евтиния дъмпингов внос от засегнатите държави.
(63)
Следователно твърдението се отхвърля и се прави заключението, че отрицателното въздействие на свитото търсене не е от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза и дъмпинговия внос от Русия и Турция.
(64)
При липсата на друго твърдение или коментари, изложеното в съображения 94-106 от регламента за временните мерки, включително заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент, се потвърждават.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(65)
След временното оповестяване ÇIB твърди, че налагането на мерки би довело до ситуация, при която ERNE Fittings, жалбоподател, би установил близка до монополната позиция на пазара на Съюза.
(66)
В това отношение се отбелязва, че ERNE е само единият от двамата жалбоподатели, а вторият - INTERFIT, е сходен по големина с ERNE. Освен това данните в регламента за временните мерки във връзка с участвалите в извадката производители на Съюза включва и трети производител от Съюза - Virgilio CENA & Figli. Освен това има значителен брой по-малки дружества в Съюза, които произвеждат и продават продукта - обект на разследването, и съществува значителен внос от други източници. Като се има предвид горепосоченото, се смята, че не съществува риск от монополизация на позицията на ERNE.
(67)
При липсата на други коментари изложеното в съображения 107-117 от регламента за временните мерки, включително заключението, че не съществуват убедителни причини срещу налагането на мерките върху дъмпинговия внос от засегнатите страни, се потвърждава.
Ж. ОКОНЧАТЕЛНИ МЕРКИ
1. Равнище на отстраняване на вредата
(68)
При липсата на конкретни коментари изложеното в съдържанието на съображения 118-120 от временния регламент се потвърждава.
2. Окончателни мерки
(69)
Предвид направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Общността и в съответствие с член 9 от основния регламент се счита, че следва да бъде наложено окончателно антидъмпингово мито върху вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Турция на равнището на по-ниската от двете установени стойности - дъмпинговият марж и равнището на отстраняване на вредата, съгласно правилото за по-ниското мито, като във всички случаи това е дъмпинговият марж.
(70)
При липсата на съдействие от страна на руските производители износители се потвърждава изчисленият за Русия, валиден за цялата страна дъмпингов марж, както е обяснено в съображения 21-31 от регламента за временните мерки.
(71)
За Турция с оглед на това, че беше счетено, че нивото на съдействие беше сравнително слабо, остатъчният дъмпингов марж - въз основа на прилагането на разумен метод, който дава марж, по-висок от най-високия от индивидуалните маржове за трите съдействащи дружества, както е обяснено в съображение 49 по-горе, се потвърждава.
(72)
Въз основа на горепосоченото, предложените митнически ставки са, както следва:
Държава
Дружество
Окончателно антидъмпингово мито (%)
Русия
Всички дружества
23,8
Турция
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Всички останали дружества
16,7
(73)
Индивидуалните антидъмпингови митнически ставки за дружествата, определени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези мита (за разлика от митото, валидно за цялата страна, което се прилага за „всички останали дружества“) се прилагат изключително за вноса на продукти, произхождащи от засегнатите държави и произведени от посочените дружества, т.е. от конкретно посочените юридически лица. Внесени продукти, произведени от друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с неговото наименование и адрес, включително правни субекти, свързани с конкретно посочените тук, не могат да се възползват от тези ставки и за тях ще се прилага митническата ставка, приложима за „всички останали дружества“.
(74)
Всяко искане за прилагането на индивидуална ставка на антидъмпингово мито (напр. при промяна в наименованието на субекта или при създаване на нови структури за производство и продажби) следва да бъде отправено към Комисията (11) с цялата съответна информация, в частност всякакви изменения в дейността на дружеството, свързани с производството, вътрешните продажби и износа, произтекли във връзка с тази промяна в наименованието или в структурите за производство и продажби. При необходимост след това регламентът ще бъде съответно изменен чрез актуализиране на списъка на дружествата, към които се прилагат индивидуални митнически ставки.
(75)
Всички страни бяха уведомени за основните факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция и окончателното събиране на сумите, обезпечени с временните мита („окончателното оповестяване“). На тези страни бе предоставен и срок, в който те имаха възможност да представят коментарите си вследствие на това оповестяване.
(76)
След окончателното оповестяване бяха получени изложения от жалбоподателя, както и от двама съдействащи производители износители от Турция и ÇIB. Както турските производители, така и ÇIB получиха право на изслушване.
(77)
Жалбоподателят изрази съгласие с всички оповестени констатации. Коментарите в устна и писмена форма, представени от двамата турски износителя и ÇIB, бяха повторение на вече направените коментари след временното оповестяване. Отбелязва се, че никоя от заинтересованите страни не оспори използваните данни.
(78)
Обосновка и отговор на твърдението, свързано с прилагането на асиметричния метод, включително за зануляването при изчислението на дъмпинга, са представени в съображения 24-33 по-горе. Използването на турската лира за установяване на моделите на експортните цени е обяснено и съответното твърдение е разгледано в съображение 29 по-горе. Използването на средноаритметични цени вместо среднопретеглени експортни цени с цел определяне на моделите на експортните цени е обяснено и съответното твърдение е разгледано в съображение 30 по-горе. Твърдението, че полученият марж на печалбата при морския транспорт трябва да се включва в експортната цена, е описано и отхвърлено в съображение 19 по-горе. Твърдението, че кумулативната оценка на дъмпинговия внос от двете засегнати държави е неоснователна предвид разликите в географската концентрация на турските и руските продажби, е описано и отхвърлено в съображения 43 и 44 по-горе. Твърдението, че промишлеността на Съюза не е претърпяла съществена вреда предвид увеличението на пазарния им дял, е разгледано и отхвърлено в съображения 48-50 по-горе.
(79)
Като се има предвид, че след окончателното оповестяване няма аргументи, които биха повлияли върху резултата от оценката на разглеждания случай, не се налага изменение на констатациите, както е обяснено по-горе.
З. ОКОНЧАТЕЛНО СЪБИРАНЕ НА ВРЕМЕННОТО МИТО
(80)
С оглед размера на установения дъмпингов марж и предвид нивото на вредата, нанесена на промишлеността на Съюза, се смята за необходимо сумите, обезпечени посредством временното антидъмпингово мито, наложено с регламента за временните мерки, да се съберат окончателно до размера на сумата на наложеното окончателно мито,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, попадащи понастоящем в кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 (кодове по ТАРИК 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 и 7307998098) с произход от Русия и Турция.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произведени от изброените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Антидъмпингово мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Русия
Всички дружества
23,8
-
Турция
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9
B296
UNIFIT BORU BAĞLANTI ELEM. END. MAM. SAN. VE TİC. AȘ, Tuzla, Istanbul
12,1
B297
Всички останали дружества.
16,7
B999
3. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Сумите, обезпечени чрез временните антидъмпингови мита в съответствие с Регламент (ЕС) № 699/2012 върху вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция, се събират окончателно.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 17 януари 2013 година.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 78/2013,
17. jaanuar 2013,
millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Venemaalt ja Türgist pärit raud- või terastoruliitmike impordi suhtes ning nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Ajutised meetmed
(1)
31. juulil 2012 kehtestas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) määrusega (EL) nr 699/2012 (2) (edaspidi „ajutine määrus”) ajutise dumpinguvastase tollimaksu teatavate Venemaalt ja Türgist pärit raud- või terastoruliitmike impordi suhtes.
(2)
Menetlus algatati 1. novembril 2011 avaldatud algatamisteatega (3) ning selle aluseks oli kaebus, mille esitas 20. septembril 2011 Euroopa Liidu terasest põkk-keevitusliitmike tootmisharu kaitsekomitee (edaspidi „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 40 % liidu teatavate raud- või terastoruliitmike kogutoodangust.
(3)
Nagu on nenditud ajutise määruse põhjenduses 15, hõlmas kahju ja dumpingu uurimine ajavahemikku alates 1. oktoobrist 2010 kuni 30. septembrini 2011 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2008 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
2. Järgnenud menetlus
(4)
Pärast nende oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal otsustati kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed (edaspidi „esialgsete järelduste teatavakstegemine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad esitasid oma seisukohad esialgsete järelduste kohta. Isikutele, kes soovisid oma arvamust avaldada suuliselt, anti selleks võimalus.
(5)
Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe kogumist ja analüüsimist.
3. Väljavõtteline uuring
(6)
Kuna liidu tootjate väljavõttelise uuringu kohta ei ole laekunud märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 5-11 esitatud esialgsed järeldused.
4. Muude kolmandate riikide suhtes kehtivad meetmed
(7)
Korratakse, et lõplikud dumpinguvastased tollimaksud on jõus teatavate raud- või terastoruliitmike suhtes, mis on pärit Malaisiast, Hiina Rahvavabariigist, Korea Vabariigist ja Taist, ning kõrvalehoidmise tuvastamise tõttu ka raud- või terastoruliitmike suhtes, mis on pärit Hiina Rahvavabariigist, kuid lähetatud Indoneesiast, Sri Lankalt, Filipiinidelt või Taiwanilt (teatavate eranditega) (4). Kui osutatakse eelmises lauses nimetatud riikidele, kasutatakse edaspidi väljendit „riigid, mille puhul kehtivad dumpinguvastased meetmed”.
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
(8)
Nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 17, on vaatlusaluseks tooteks praegu CN-koodide ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ja ex 7307 99 80 alla kuuluvad rauast või terasest (välja arvatud roostevaba teras) toruliitmikud (välja arvatud valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud), mille välisläbimõõt on kuni 609,6 mm ja mida kasutatakse põkk-keevitusel või muul otstarbel (edaspidi „vaatlusalune toode”).
(9)
Kuna vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kohta ei ole laekunud ühtki märkust, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 17-20 esitatud esialgsed järeldused.
C. DUMPING
1. Venemaa
1.1. Normaalväärtus
(10)
Üks Venemaa eksportiv tootja väitis, et dumpingumarginaali arvutamisel oleks tulnud kasutada ainult Venemaa äriühingutelt saadud andmeid ja et ei ole õige kasutada Türgi äriühingutelt saadud andmeid. Tuleks meenutada, et kuna mitte ükski Venemaa eksportiv tootja ei teinud koostööd, tehti Venemaa puhul normaalväärtus algmääruse artikli 18 lõigete 1 ja 5 kohaselt kindlaks olemasolevate andmete põhjal, s.t teabe põhjal, mis saadi Türgi eksportivatelt tootjatelt, kes kasutavad vaatlusaluse toote tootmisel sisendina Venemaa õmblusteta terastorusid. Seepärast lükatakse väide tagasi.
(11)
Kuna muid märkusi normaalväärtuse kindlaksmääramise kohta ei ole laekunud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 22-25 esitatud esialgsed järeldused.
1.2. Ekspordihind
(12)
Kuna ühtki märkust ekspordihinna kindlaksmääramise kohta ei ole laekunud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 26 ja 27 esitatud esialgsed järeldused.
1.3. Võrdlus
(13)
Kuna ühtki märkust ekspordihinna ja normaalväärtuse võrdluse kohta ei ole laekunud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 28 ja 29 esitatud esialgsed järeldused.
1.4. Dumpingumarginaal
(14)
Üks Venemaa eksportiv tootja väitis, et ajutine dumpinguvastane tollimaks 23,8 % ei ole õigustatud, arvestades asjaolu, et äriühing ekspordib liitu üksnes terasest torupõlviseid ja neidki ainult väga väikestes kogustes. Ent teraspõlvised on osa käesoleva uurimisega hõlmatud tootest ja mitte ükski huvitatud isik ei ole seda vaidlustanud. Peale selle kehtib algmääruse artikli 5 lõikes 7 ja artikli 9 lõikes 3 osutatud kriteerium, mille kohaselt liitu suunatud importi võib pidada tühiseks, üksnes kogu riigi kohta, mitte aga üksiku ettevõtte kohta. Seepärast lükatakse väide tagasi.
(15)
Üks teine Venemaa eksportiv tootja märkis, et ta ei ole müünud dumpinguhinnaga ja et seda kajastab asjaolu, et paljudel juhtudel on ta põlviste ja käänikute tarnimise hankemenetluses kaotanud liidu konkurentidele. Nagu eespool mainitud, tuletatakse meelde, et uurimises ei teinud koostööd mitte ükski Venemaa eksportiv tootja ja seetõttu tuli Venemaa puhul dumpinguarvutused teha algmääruse artikli 18 lõigete 1 ja 5 kohaselt, lähtudes olemasolevatest faktidest. Isegi kui seda väidet arvesse võtta, tuleks märkida, et hankemenetluste kaotamine liidu konkurentidele ei ole vastuolus järeldusega, et Venemaa eksportiva tootja poolt esineb dumping. Seepärast lükatakse väide tagasi.
(16)
Kuna dumpingumarginaali arvutamise kohta muid märkusi ei ole laekunud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 30 ja 31 esitatud järeldused.
(17)
Lõpuks kindlaks määratud üleriigiline dumpingumarginaal (protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimaksu tasumata) on järgmine:
Äriühing
Dumpingumarginaal
Kõik äriühingud
23,8 %
2. Türgi
2.1. Normaalväärtus
(18)
Kuna ühtki märkust normaalväärtuse kindlaksmääramise kohta ei ole laekunud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 32-40 esitatud esialgsed järeldused.
2.2. Ekspordihind
(19)
Üks eksportiv tootja väitis, et ekspordihinna sisse tuleks arvestada ka mereveol saavutatav kasumimarginaal, s.t vahe klientidelt nõutava prahiraha ja eksportiva tootja poolt laevandusettevõtjale makstava prahiraha vahel. Kuid vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 on ekspordihind ekspordiriigist liitu ekspordiks müüdava toote eest tegelikult makstud või makstav hind. Kasumimarginaali, mis saadakse toote veol kliendile, ei saa pidada osaks toote enda ekspordihinnast. Seepärast lükatakse väide tagasi.
(20)
Kuna muid märkusi ekspordihinna kindlaksmääramise kohta ei ole laekunud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 41-43 esitatud esialgsed järeldused.
2.3. Võrdlus
(21)
Türgi terasetoodete eksportijate liit (ÇIB) väitis, et õmblusteta ja keevis-toruliitmike vahelist märkimisväärset hinnaerinevust ei ole ekspordihinna ja normaalväärtuse võrdluses nõuetekohaselt arvestatud. Ent kõik koostööd tegevad äriühingud on esitanud teabe õmblusteta ja keevisliitmike müügi kohta tehingupõhiselt. Seda teavet ongi kasutatud ekspordihinna ja normaalväärtuse võrdlemiseks. Ehk teisisõnu, õmblusteta liitmikke on võrreldud üksnes õmblusteta liitmikega, keevisliitmikke aga üksnes keevisliitmikega. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi.
(22)
Kuna muid märkusi võrdluse kohta ei ole laekunud, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 44 esitatud järeldused.
2.4. Dumpingumarginaalid
a) Uuritud äriühingute dumpingumarginaalid
(23)
Tuletatakse meelde, et ühele kolmest koostööd tegevast eksportivast tootjast kehtestati individuaalne dumpingumarginaal kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlemisel selle äriühingu toodetud vaatlusaluse toote kaalutud keskmise hinnaga, mis kehtis eksportimisel liitu. Kuna ühtki märkust selle äriühingu dumpingumarginaali kindlaksmääramise kohta ei ole laekunud, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 46 esitatud esialgsed järeldused.
(24)
Ülejäänud kahe koostööd tegeva äriühingu puhul näitasid dumpinguarvutused, et need äriühingud tegelesid suunatud dumpinguga, ja seda nii ajavahemikku kui ka kliente ja piirkondi silmas pidades. Nii võis nende ekspordihindade puhul selgelt täheldada, et eri ostjate ja eri piirkondade jaoks ning ka eri ajavahemike puhul olid need oluliselt erinevad (vaatlusaluse toote sama mudeli puhul oli erinevus kuni 30 %). Lisaks ei kajastanud dumpinguarvutus, mis vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 11 esimese lause esimeses osas sätestatud meetodile põhines kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlemisel kaalutud keskmiste ekspordihindadega, kahe asjaomase tootja kasutatud dumpingut täies ulatuses, nagu nähtub käesoleva määruse põhjendusest 27. Samuti ei saanud dumpingumarginaali määrata individuaalsete normaalväärtuste ja individuaalsete liitu eksportimisel kehtivate ekspordihindade põhjal tehingupõhiselt, nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõike 11 esimese lause teises pooles, kuna omamaiseid tehinguid ei olnud piisavalt, et määrata normaalväärtus, mis vastaks eksporditehingutele, nagu on näidatud põhjenduses 28.
(25)
Seetõttu tuli kõnealuse kahe äriühingu puhul nende praktiseeritava dumpingu täieulatuslikuks kajastamiseks kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11 võrrelda kaalutud keskmise põhjal määratud normaalväärtust kõigi individuaalsete liitu suunatud eksporditehingute hindadega. Arvestades, et selline võrdlusmeetod kujutab endast erandit kahest esimesest algmääruse artikli 2 lõikes 11 sätestatud meetodist, kontrollis komisjon hoolikalt, kas selle kasutamiseks vajalikud tingimused on antud juhul selgesti täidetud. Üksikasjalikud dumpingumarginaali arvutused, sealhulgas tuvastatud ekspordihinnamustrid, on teatavaks tehtud. Mitte ükski Türgi eksportiv tootja ei vaidlustanud nende aluseks olevaid andmeid.
(26)
Mõlemad koostööd tegevad äriühingud, ÇIB ja Türgi valitsus väitsid siiski, et nende kahe Türgi eksportiva tootja puhul kindlaks tehtud suunatud dumpingu kohta ei olnud esitatud piisavaid selgitusi ning et igal juhul ei ole mitte mingisugust ekspordihindade mustrit kasutatud tahtlikult. Ärakuulamise eest vastutava ametniku juures toimunud ärakuulamisel, mida need kaks Türgi eksportijat taotlesid, anti mõlemale äriühingule üksikasjalikud selgitused suunatud dumpingu kindlakstegemise ja selle aluseks olnud dumpingumarginaali arvutuste kohta. Komisjon selgitas ka, et isegi juhul, kui nende võtted olid tahtmatud, (5) on nende tagajärjeks suunatud dumping. Märgitakse, et algmääruses ei ole nõutud, et uurimist teostav asutus teeks kindlaks suunatud dumpingu võimalikud põhjused, nagu näiteks valuutakursside kõikumine, erinevad piirkondlikud hinnakujunduspoliitikad jms. Piisab lihtsalt sellest, kui tehakse kindlaks ekspordihindade märkimisväärne erinevus eri ostjate, piirkondade või ajavahemike lõikes (6). Pärast ärakuulamist on kummalegi äriühingule tehtud teatavaks ka konkreetselt selle äriühingu kohta käivad selgitused. Peale selle saadeti Türgi alalisele esindusele ELi juures verbaalnoot, mis sisaldas selgitusi suunatud dumpingu kindlakstegemise ja dumpingumäära arvutamisel kasutatud metoodika kohta. Lisaks anti veel ühel ärakuulamise eest vastutava ametniku juures toimunud ärakuulamisel, mida taotles ÇIB, viimasele üksikasjalikud selgitused suunatud dumpingu kindlakstegemise ja selle aluseks olnud dumpingumarginaali arvutuste kohta.
(27)
Uurimise käigus tehti mõlema eksportiva tootja puhul kindlaks kolm äratuntavat ekspordihindade mustrit, mis hõlmasid rõhuvat enamikku nende liitu suunatud eksportmüügist, s.t ekspordihinnad erinesid eri ostjate, piirkondade ja ajavahemike lõikes märkimisväärselt, nagu juba näidati järelduste aluseks olnud andmetes, mis pooltele teatavaks tehti. Selline tulemus saadi käesoleva juhtumi erakorraliste asjaolude põhjalikul uurimisel, mille põhjal peeti vajalikuks järeldada, et on kasutatud suunatud dumpingut. Olles teinud kindlaks hindade märkimisväärse erinemise ning arvestades, et juba üksainus neist kolmest ekspordihindade mustrist oleks olnud piisav, et kasutada kõigi individuaalsete eksporditehingute kaalutud keskmise võrdlemise metoodikat, peeti seda võrdlusmeetodit antud juhul asjakohaseks. Lisaks sellele oli dumpingu kogumäär, mis tehti nende kahe äriühingu puhul kindlaks vaatlusaluse toote kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlemisel kaalutud keskmise ekspordihinnaga selle toote eksportimisel liitu (esimene sümmeetriline meetod), märkimisväärselt erinev dumpingumäärast, mis tehti kindlaks kaalutud keskmise põhjal määratud normaalväärtuse võrdlemisel kõikide individuaalsete liitu suunatud eksporditehingute hindadega (asümmeetriline meetod), nagu juba näidati järelduste aluseks olnud andmetes, mis pooltele teatavaks tehti. Seepärast võib järeldada, et suunatud dumping, mis toimus konkreetsel ajavahemikul, konkreetsetes piirkondades ja konkreetsete klientide puhul, oleks esimese sümmeetrilise meetodi kasutamisel jäänud märkamata. Teisisõnu ei kajastaks esimese sümmeetrilise meetodi abil määratud dumpingumarginaal kogu dumpingut, millega need kaks äriühingut tegelesid.
(28)
Dumpingumarginaali ei olnud võimalik kindlaks määrata ka individuaalsete normaalväärtuste võrdlemisel liitu suunatud individuaalsete ekspordihindadega tehingupõhiselt, nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõike 11 esimese lause teises osas (teine sümmeetriline meetod). Selle meetodi puhul tuleb teha kindlaks individuaalsed sisemaised tehingud, mis on võrreldavad individuaalsete eksporditehingutega, võttes arvesse selliseid tegureid nagu müügikogus ja tehingu kuupäev. Kuna sisemaiseid tehinguid ei olnud piisavalt, et määrata normaalväärtus, mis vastaks eksporditehingutele, siis ei olnud võimalik määrata dumpingumarginaali teise sümmeetrilise meetodi kohaselt. Arvestades, et ekspordihindades oli tuvastatud teatav muster, mille kohaselt need hinnad erinesid eri ostjate, piirkondade ja ajavahemike lõikes märkimisväärselt, ning arvestades, et kumbki sümmeetriline meetod ei kajastaks kogu dumpingu ulatust, otsustati seetõttu algmääruse artikli 2 lõike 11 teise lause alusel, et dumpingumarginaal tuleb määrata asümmeetrilise meetodi kohaselt.
(29)
Mõlemad koostööd tegevad äriühingud ja ÇIB väitsid, et ekspordihindade võrdlemine Türgi liiri konverteerituna ei ole õigustatud, arvestades, et müük liitu on toimunud eurodes, Türgi liiri aga kasutatakse üksnes raamatupidamise eesmärkidel. Väideti, et vahetuskursi kõikumine euro ja Türgi liiri vahel on avaldanud märkimisväärset mõju hinna määramisele, mis omakorda mõjutab paratamatult ja õigustamatult eri ajavahemikel kehtinud ekspordihindade võrdluse tulemusi. Komisjoni väljakujunenud tava on siiski võrrelda ekspordihindu ja arvutada dumpingumarginaale ekspordiriigi koostööd tegevate eksportivate tootjate kasutatavas arveldusvaluutas. Tuleb märkida, et normaalväärtuse arvutamisel aluseks olnud kulud ja omamaised hinnad on väljendatud Türgi liirides. Sellest tulenevalt tehti ekspordihindade ja normaalväärtuse võrdlus nimetatud valuutas. Seega on sama dumpingumarginaali arvutamise kontekstis ekspordihindade mustri kindlakstegemise ainsaks loogiliseks teeks nendesamade ekspordihindade kasutamine, mis on väljendatud Türgi liirides. Peale selle, nagu eespool mainitud, ei nõuta algmääruses suunatud dumpingu võimalike põhjuste, näiteks valuutakursi kõikumise analüüsimist (7). Seepärast lükatakse väide tagasi.
(30)
Mõlemad koostööd tegevad eksportivad tootjad väitsid, et selleks, et teha kindlaks ekspordihindade muster, ei oleks tohtinud arvestada mitte aritmeetiliselt keskmisi hindu, vaid võrreldavate tootetüüpide kaalutud keskmisi hindu. Algmääruse artikli 2 lõikes 11 on aga osutatud erinevustele ekspordihindade mustris, mitte ekspordihindade kaalutud keskmiste ega ekspordiväärtuste mustris. Kaalutud keskmise ekspordihinna kasutamine moonutaks analüüsi, sest selles võetaks arvesse ka ekspordimahtu, mitte ainult ekspordihindu. Igal juhul, isegi kui ei oleks kasutatud aritmeetiliselt keskmisi ekspordihindu, vaid kaalutud keskmisi hindu, on siiski kindlaks tehtud ekspordihindade muster, mis on eri ostjate, piirkondade ning samuti ajavahemike lõikes märkimisväärselt erinev. Kaks isikut vaidlustasid väite, et ekspordihinna mustrite erinevus, kui selline on olemas, on kaalutud keskmiste kasutamise korral märkimisväärne. Märgitakse, et ei vaidlustatud mitte faktilisi järeldusi, mis põhinevad aritmeetilisel keskmisel, mis, nagu eespool selgitatud, on asjakohane metoodika. Seepärast lükatakse see väide tagasi.
(31)
ÇIB väitis, et nullimise kasutamine ei ole õigustatud, viidates WTO apellatsioonikogu aruandele, (8) (voodipesuasja aruanne) milles leiti, et nullimine on vastuolus WTO dumpinguvastase lepinguga. Üldkohus (9) on siiski kinnitanud, et voodipesuasja aruandes tehtud järeldusi ei saa suunatud dumpingu olukorras kohaldada. Voodipesuasja aruanne käsitlebki nullimisvõtet üksnes esimese sümmeetrilise meetodi kontekstis ja ei saa väita, nagu käsitleks see kõnealust mehhanismi ka olukorras, kus seda kasutatakse asümmeetrilise meetodi raames. Seepärast, isegi kui nullimisvõtte kasutamine esimese sümmeetrilise meetodi raames on vastuolus 1994. aasta dumpinguvastase koodeksi artikliga 2.4.2 ja ebaõiglane, eriti ekspordihindade mustri puudumisel, ei ole nullimisvõtte kasutamine asümmeetrilise meetodi raames vastuolus nimetatud sättega ega algmääruse artikli 2 lõikega 11 ega ka mitte ebaõiglane kõnealuse määruse artikli 2 lõike 10 tähenduses, kui on täidetud mõlemad tingimused selle meetodi kasutamiseks. Pealegi on nullimisvõte osutunud matemaatiliselt vajalikuks, et eristada asümmeetrilist meetodit esimesest sümmeetrilisest meetodist tulemuste poolest. Ilma nullimata annab asümmeetriline meetod alati sama tulemuse nagu esimene sümmeetriline meetod. Seega lükatakse kõnealune väide tagasi.
(32)
Lisaks väitis ÇIB, et nullimise kasutamine toob kaasa väiksema tollimaksu reegli rikkumise. Väideti, et nullimisvõtte kasutamise tulemusena on dumpingumarginaalid arvutatud kõrgemal tasemel, kui nad tegelikult oleksid pidanud olema.
(33)
Ent nullimise kasutamine asümmeetrilise meetodi puhul ei välista väiksema tollimaksu reegli kohaldamist. Kõigi kolme koostööd tegeva äriühingu puhul võrreldi dumpingumarginaale, olenemata nende saamiseks kasutatud metoodikast, äriühingute kahju kõrvaldamist võimaldava tasemega, et tollimaksu saaks määrata neist kahest väiksema väärtuse põhjal. Seepärast lükatakse väide tagasi.
(34)
Kuna uuritud äriühingute dumpingumarginaalide kohta muid märkusi ei ole laekunud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 47 ja 48 esitatud järeldused.
b) Dumpingumarginaal koostööst keelduvate äriühingute puhul
(35)
Kuna koostööst keelduvate äriühingute dumpingumarginaali kohta ei ole laekunud ühtki märkust, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 49 esitatud esialgsed järeldused.
(36)
Lõpuks kindlaks määratud üleriigilised dumpingumarginaalid (protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimaksu tasumata) on järgmised:
Äriühing
Dumpingumarginaal (%)
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Kõik muud äriühingud
16,7
D. KAHJU
1. Liidu toodang, liidu tootmisharu ja tarbimine
(37)
Kuna liidu toodangu, liidu tootmisharu ja tarbimise kohta ei ole laekunud ühtki märkust, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduste 51-54 sisu.
2. Import asjaomastest riikidest
2.1. Vaatlusaluse impordi mõju kumulatiivne hindamine
(38)
Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist väitis ÇIB, et kahest asjaomasest riigist saabuva dumpingimpordi kumulatiivne hindamine ei ole põhjendatud. Põhimõtteliselt korrati sellega märkusi, mida esitasid Türgi eksportivad tootjad pärast uurimise algatamist, ja väideti, et Venemaalt ja Türgist tuleva impordi mahus ja hindades valitsevad erinevad suundumused.
(39)
Sellega seoses korratakse, nagu juba on öeldud ajutise määruse põhjenduses 59, et uurimise käigus tehti kindlaks, et kui Türgist pärit impordi maht püsis suhteliselt ühtlasel tasemel, siis Venemaalt pärit import suurenes absoluutarvudes. Arvestades aga vaatlusalusel perioodil vähenenud nõudlust, on mõlemast riigist pärit impordi turuosad kasvanud.
(40)
Samal ajal näib, et nende hinnakujundus ei erine oluliselt: Venemaa keskmised hinnad on mõnevõrra madalamad, kuid siiski väga lähedal Türgi keskmistele hindadele. Samuti korratakse sellega seoses, et mõlema riigi äriühingute puhul tehti uurimise käigus kindlaks märkimisväärne hindade allalöömine, kuni ligikaudu 30 % (vt ajutise määruse põhjendus 65). Seega lükatakse see väide tagasi.
(41)
Veel väitis ÇIB, et importi Türgist tuleks pidada tühiseks, ning tõi esile, et ühel varasemal juhul, mis puudutas samalaadset toodet - nimelt toruliitmikke HRVst, Horvaatiast, Slovakkiast, Taiwanilt ja Taist (10) -, loeti import Slovakkiast ja Taiwanilt tühiseks (ehkki see oli üle miinimumtaseme) ja seetõttu ei kumuleeritud seda teistest riikidest pärit dumpingimpordiga.
(42)
Sellega seoses märgitakse, et eespool nimetatud juhul leiti tõepoolest, et Slovakkiast ja Taiwanilt pärit raud- või terastoruliitmike import toimub dumpinguhinnaga, ning ehkki selle turuosa ületas 1 % künnise, ei kumuleeritud seda ülejäänud dumpingimpordiga. Ent tollel juhul oli olukord väga erinev praegusest, sest import Slovakkiast ja Taiwanilt oli tollal järsult kaotamas oma turuosa ja seda ei peetud oluliseks, võrrelduna impordimahuga teistest riikidest, ning seetõttu jõuti seisukohale, et see ei põhjusta kahju. Praegusel juhul aga, vastupidi, on nii Türgist kui ka Venemaalt pärit impordi turuosa suurenemas ja mahu poolest on mõlemad teineteisega võrreldavad. Seega lükatakse see väide tagasi.
(43)
Samuti väitis ÇIB, et Türgist ja Venemaalt tulev import ei ole omavahel võrreldavad konkurentsitingimuste poolest, sest esineb „erinevusi müügi geograafilises kontsentratsioonis”. Ta esitas statistilisi andmeid, millest nähtus, et uurimisperioodil koondas Türgi üle 70 % oma müügist Hispaaniasse, Prantsusmaale, Itaaliasse ja Poolasse, samas kui peaaegu kogu Venemaa müük oli koondunud Tšehhi Vabariiki ja Saksamaale.
(44)
Sellega seoses märgitakse, et müügi geograafilise kontsentreerumise erinevusi ei saa pidada erinevate konkurentsitingimuste märgiks. Arvestades, et Euroopa Liit on ühtne turg, ei ole importtoodete sisenemispunktil nende importtoodete omavahelise konkureerimise ja samasuguste toodetega konkureerimise võimes harilikult määravat tähtsust. Samuti korratakse konkurentsitingimuste asjus, et hinna poolest on Vene ja Türgi import omavahel sarnased ja mõlema puhul leiti, et nad löövad liidu hindu alla ja et nende müügikanalid on ühesugused. Seega lükatakse see väide tagasi.
(45)
Kuna muid märkusi asjaomastest riikidest tuleva dumpingimpordi kumulatiivse hindamise kohta ei ole laekunud, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduste 55-60 sisu.
2.2. Vaatlusaluse dumpingimpordi maht, turuosa, impordihinnad ja hindade allalöömine
(46)
Kuna vaatlusaluse dumpingimpordi mahu ja turuosa, impordihinna ja hindade allalöömise kohta ei ole laekunud ühtki märkust, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduste 61-65 sisu.
(47)
Korratakse, et asjaomastest riikidest pärit vaatlusaluse dumpingtoote müük liidus lõi liidu tootmisharu hinnad umbes 30 % võrra alla.
3. Liidu tootmisharu olukord
(48)
Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist väitsid ÇIB ja Türgi valitsus, et arvestades, et liidu tootmisharu suurendas aastast 2008 kuni uurimisperioodini oma turuosa umbes 3 % võrra, oleks komisjon pidanud järeldama, et liidu tootmisharu ei kandnud vaatlusalusel perioodil olulist kahju.
(49)
Sellega seoses märgitakse, et esiteks tõdeti ajutises määruses (vt nt ajutise määruse põhjendused 72, 86 ja 91) selgesti, et liidu tootmisharu turuosa on veidi suurenenud. Teiseks selgitatakse ajutise määruse põhjenduses 72, et suurenenud turuosa näitab, et liidu tootjate müügimaht vähenes vaatlusalusel perioodil veidi vähem kui tarbimine.
(50)
Peale selle on see peale allpool nimetatud vähenevate varude ainus kahjunäitaja, mis on vaatlusalusel perioodil arenenud positiivses suunas. Seega lükatakse see väide tagasi.
(51)
Türgi valitsus väitis veel, et valimisse kaasatud liidu tootjate lõppvarude vähenemine näitab, et liidu tootmisharu ei ole kahju kandnud.
(52)
Sellega seoses märgitakse, et nagu on öeldud ajutise määruse põhjenduses 79, vähenesid valimisse kaasatud liidu tootjate lõppvarud 2008. aastast kuni uurimisperioodini tõepoolest 18 %.
(53)
Samal ajal tõdetakse, et varude vähenemist võiks pidada positiivseks märgiks, aga ainult olukorras, kus müük kasvab kiiremini kui tootmismahud. Käesolevas uurimises aga nii ei ole. Vastupidi, praegusel juhul kajastub varude vähenemises üksnes see, et tootmismaht väheneb kiiremini kui müük. Selles olukorras ei saa varude vähenemist pidada positiivseks arenguks. Seega lükatakse see väide tagasi.
(54)
Kuna muid väiteid ega märkusi ei ole laekunud, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduste 66-88 sisu, sealhulgas järeldus, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.
E. PÕHJUSLIK SEOS
1. Dumpinguhinnaga impordi mõju
(55)
Kuna konkreetseid märkusi ei ole laekunud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 90-93.
2. Muude tegurite mõju
(56)
Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist väitsid ÇIB ja Türgi valitsus, et mis tahes kahju, mida liidu tootmisharu on kandnud, on tegelikult põhjustatud madala hinnaga impordist, mis tuleb muudest kolmandatest riikidest, eriti riikidest, mille suhtes on kehtestatud dumpinguvastased meetmed.
(57)
Sellega seoses märgitakse, et nagu on juba öeldud ajutise määruse põhjenduses 96, imporditi neist kaheksast riigist, mille suhtes on kehtestatud dumpinguvastased meetmed, vaatlusalust toodet jätkuvalt liidu turule, kuigi sellise impordi turuosa langes 2008. aasta tasemelt (21 %) uurimisperioodil 17 %-le. Kõnealuse impordi keskmised hinnad olid üldjoontes madalamad kui asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi hinnad. Isegi juhul, kui võtta arvesse kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu, on kõnealuse impordi hinnad madalad ja võrreldavad Venemaalt ja Türgist pärit impordi hindadega ning allpool liidu tootjate keskmisi hindu.
(58)
Siiski märgitakse, et riikide puhul, mille suhtes on kehtestatud dumpinguvastased meetmed (nagu üldse kõigi kolmandate riikide puhul), on statistilised andmed ja keskmised hinnad kättesaadavad üksnes piiratud ulatuses ning et kindlaks tehtud hinnaerinevus ei pruugi olla otsustav ja võib tuleneda teistsugusest tootevalikust. Peale selle näitab import riikidest, mille suhtes on kehtestatud dumpinguvastased meetmed, selget vähenemistendentsi. Siit ka järeldus, et see import ei kõrvalda põhjuslikku seost liidu tootmisharule tekkinud kahju ning Türgist ja Venemaalt tuleva suurenenud dumpingimpordi vahel.
(59)
Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil 2008. aasta 7 % juurest uurimisperioodi 6 %-ni, samas kui Venemaa ja Türgi oma suurenes. Kõnealuse impordi keskmised hinnad olid üldjuhul kõrgemad kui asjaomastest riikidest pärit dumpingimpordi hinnad ning ligilähedased liidu tootjate keskmiste hindadega ning seega ollakse seisukohal, et need ei kõrvalda põhjuslikku seost liidu tootmisharule tekkinud kahju ning Türgist ja Venemaalt tuleva suurenenud dumpingimpordi vahel. Seega lükatakse see väide tagasi ja kinnitatakse esialgne järeldus, et import kolmandatest riikidest ei kõrvalda põhjuslikku seost.
(60)
Samuti väitis Türgi valitsus, et mis tahes kahju, mida liidu tootmisharu on kandnud, on põhjustatud kasvanud tootmiskuludest, mis omakorda on tulenenud nõudluse vähenemisest.
(61)
Sellega seoses märgitakse, et nagu juba öeldud ajutise määruse põhjenduses 101, on toruliitmike vähenenud tarbimise taga suure tõenäosusega 2008/2009. aasta finants- ja majanduskriis. 2009. aastaks oli tarbimine 2008. aastaga võrreldes vähenenud üle 40 % ja püsis sama madalal tasemel kogu ülejäänud vaatlusaluse perioodi vältel (uurimisperioodil tarbimine siiski veidi suurenes). Arvestades, et liidu tootjate tootmiskuludest moodustasid 40 % püsikulud, olid nõudluse, müügi ja toodangu vähenemise tagajärjeks tunduvalt suuremad ühiku tootmiskulud. See on ilmselgelt avaldanud olulist mõju liidu tootmisharu kasumlikkusele.
(62)
Samal ajal süvendas ühiku kõrgemate tootmiskulude negatiivset mõju ilmselgelt tõsiasi, et Türgist ja Venemaalt tuleva dumpingimpordi avaldatava tugeva hinnasurve ja märkimisväärse hindade allalöömise tulemusena langesid liidu tootmisharu hinnad. Harilikus turusituatsioonis olnuks liidu tootmisharul võimalus minimeerida ühiku tootmiskulude kasvu mõju vähemasti normaalse hinnataseme säilitamise teel, see aga ei olnud ilmselt võimalik asjaomastest riikidest tuleva kunstlikult odava dumpingimpordi hinnasurve tõttu.
(63)
Seega lükatakse see väide tagasi ja tehakse lõplik järeldus, et igasugune nõudluse vähenemisest tulenev negatiivne mõju ei kõrvalda põhjuslikku seost Venemaalt ja Türgist pärit dumpingimpordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel.
(64)
Kuna muid väiteid ega märkusi ei ole laekunud, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduste 94-106 sisu, sealhulgas järeldus, et asjaomastest riikidest pärinev dumpingimport on põhjustanud liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.
F. LIIDU HUVID
(65)
Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist väitis ÇIB, et mis tahes meetmete kehtestamine tekitaks olukorra, kus üks kaebuse esitajatest, nimelt ERNE Fittings, oleks liidu turul monopolilaadses seisundis.
(66)
Sellega seoses märgitakse, et ERNE on ainult üks kahest kaebuse esitajast ning et teine - INTERFIT - on sama suur kui ERNE. Peale selle hõlmasid ajutises määruses sisaldunud andmed valimisse kuuluvate liidu ettevõtete kohta ka kolmandat liidu tootjat - äriühingut Virgilio CENA & Figli. Liidus on olemas ka suur hulk väiksemaid äriühinguid, mis toodavad ja müüvad uuritavat toodet, ja seda imporditakse märkimisväärsetes kogustes ka teistest allikatest. Eelnimetatut arvesse võttes ollakse seisukohal, et ERNE monopoliseerumise riski ei ole.
(67)
Kuna muid märkusi ei ole laekunud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 107-117, sealhulgas järeldus, et puuduvad kaalukad põhjused, mis õigustaksid asjaomastest riikidest pärit dumpingimpordi suhtes meetmete kehtestamata jätmist.
G. LÕPLIKUD MEETMED
1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase
(68)
Kuna konkreetseid märkusi ei ole laekunud, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduste 118-120 sisu.
2. Lõplikud meetmed
(69)
Arvestades järeldusi dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta ning lähtudes algmääruse artiklist 9, leitakse, et Venemaalt ja Türgist pärineva vaatlusaluse toote impordi suhtes tuleks kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis väiksema tollimaksu reegli kohaselt vastaks tuvastatud dumpingumarginaali ja kahju kõrvaldamist võimaldava taseme hulgast madalamale; madalamaks on kõikidel juhtudel osutunud dumpingumarginaal.
(70)
Kuna ükski Venemaa eksportiv tootja ei teinud koostööd, arvutati Venemaa puhul üleriigiline dumpingumarginaal vastavalt ajutise määruse põhjendustes 21-31 esitatule, ja nimetatud marginaal kinnitatakse.
(71)
Kuna Türgi puhul peeti koostöö taset suhteliselt madalaks, peeti jääktollimaksumäära arvutamisel põhjendatuks meetodit, mille tulemusena saadi kõrgem marginaal kui kolme koostööd tegeva äriühingu suhtes kehtestatav kõrgeim individuaalne dumpingumarginaal, nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 49, ja nimetatud jääktollimaksumäär kinnitatakse.
(72)
Eespool esitatut arvesse võttes on kavandatud tollimaksumäärad järgmised:
Riik
Äriühing
Lõplik dumpinguvastane tollimaks (%)
Venemaa
Kõik äriühingud
23,8
Türgi
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Kõik muud äriühingud
16,7
(73)
Käesoleva määrusega äriühingute suhtes kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad on määratud käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need uurimise käigus kõnealuste äriühingute puhul kindlaks tehtud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt üleriigilisest tollimaksust, mida kohaldatakse „kõikide muude äriühingute” suhtes) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi suhtes, mis on asjaomasest riigist pärit ja mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega konkreetsed juriidilised isikud. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.
(74)
Taotlus kohaldada individuaalse äriühingu jaoks ette nähtud dumpinguvastast tollimaksumäära (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleks saata viivitamata komisjonile (11) koos kõikide vajalike andmetega, näidates eelkõige ära nimevahetuse või tootmis- või müügiüksustega seotud võimalikud muudatused äriühingu tootmistegevuses, siseriiklikus või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.
(75)
Kõikidele asjaosalistele on teatatud olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatsetakse soovitada kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Venemaalt ja Türgist pärit raud- ja terastoruliitmike impordi suhtes ja nõuda lõplikult sisse ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad (edaspidi „lõplike järelduste teatavakstegemine”). Lisaks sellele on neile pärast nimetatud asjaoludest ja kaalutlustest teatamist antud võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.
(76)
Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist saadi esildised kaebuse esitajalt, kahelt koostööd tegevalt Türgi eksportivalt tootjalt ja ÇIB-lt. Mõlemad Türgi tootjad ja ÇIB taotlesid ärakuulamist.
(77)
Kaebuse esitaja nõustus kõikide avaldatud järeldustega. Kahe Türgi eksportija ja ÇIB esitatud suulistes ja kirjalikes märkustes korrati seisukohti, mis esitati juba pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist. Märgitakse, et mitte ükski huvitatud isik ei vaidlustanud järelduste aluseks olnud andmeid.
(78)
Põhjendus selle kohta, miks dumpingumarginaali arvutamisel kasutati asümmeetrilist meetodit, sealhulgas nullimist, ja vastus väidetele on esitatud põhjendustes 24-33. Türgi liiri kasutamist ekspordihinnamustrite kindlakstegemisel on selgitatud ja sellekohasele väitele vastatud põhjenduses 29. Aritmeetiliselt keskmiste hindade kasutamist kaalutud keskmiste hindade asemel ekspordihindade mustrite kindlakstegemisel on selgitatud ja sellekohasele väitele vastatud põhjenduses 30. Väidet, mille kohaselt mereveol saavutatav kasumimarginaal tuleks arvestada ekspordihinna sisse, on kirjeldatud ja väide tagasi lükatud põhjenduses 19. Väidet, mille kohaselt Türgi ja Venemaa impordi kumuleeruv hindamine ei ole põhjendatud, arvestades Türgi ja Venemaa müügitegevuse geograafilise kontsentreerumise erinevusi, on kirjeldatud ja väide tagasi lükatud põhjendustes 43 ja 44. Väitele, et liidu tootmisharu ei ole kandnud kahju, sest nende turuosa on suurenenud, on vastatud ja väide tagasi lükatud põhjendustes 48-50.
(79)
Arvestades, et pärast lõplike järelduste teatavakstegemist ei ole esitatud argumente, mis mõjutaksid juhtumi hindamise tulemusi, ei ole eespool kirjeldatud järelduste muutmine põhjendatud.
H. AJUTISE TOLLIMAKSU LÕPLIK SISSENÕUDMINE
(80)
Tuvastatud dumpingumarginaalide suurusjärku silmas pidades ja liidu tootmisharule tekitatud kahju arvesse võttes leitakse, et ajutise määruse kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad on vaja kehtestatud lõpliku tollimaksumäära ulatuses lõplikult sisse nõuda,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks selliste toruliitmike (v.a valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud) impordi suhtes, mis on pärit Venemaalt ja Türgist, on rauast või terasest (v.a roostevabast terasest), kuuluvad praegu CN-koodide ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ja ex 7307 99 80 (TARICi koodid 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 ja 7307998098) alla ning mille välisläbimõõt on kuni 609,6 mm ja mida kasutatakse põkk-keevitusel või muul otstarbel.
2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ning lõikes 1 kirjeldatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:
Riik
Äriühing
Dumpinguvastane tollimaks (%)
TARICi lisakood
Venemaa
Kõik äriühingud
23,8
-
Türgi
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9
B296
UNIFIT BORU BAĞLANTI ELEM. END. MAM. SAN. VE TİC. AȘ, Tuzla, Istanbul
12,1
B297
Kõik muud äriühingud
16,7
B999
3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Määruse (EL) nr 699/2012 kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks nõutud summad teatavate Venemaalt ja Türgist pärit raud- või terastoruliitmike impordi suhtes nõutakse lõplikult sisse.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 17. jaanuar 2013