РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1269/2012 НА СЪВЕТА
от 21 декември 2012 година
за изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) № 585/2012 за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с произход, inter alia, от Русия, след частично междинно преразглеждане съгласно член 11, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграфи 3, 5 и 6 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия („Комисията“), представено след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Действащи мерки
(1)
След провеждане на разследване („първоначалното разследване“) с Регламент (ЕО) № 954/2006 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с произход от Хърватия, Румъния, Русия и Украйна. Мерките се състояха в налагането на адвалорно антидъмпингово мито в размер на 24,1 % върху вноса от поименно изброени производители износители в Русия, като за вноса от всички останали дружества в Русия бе приложена остатъчна митническа ставка в размер на 35,8 %. Окончателното антидъмпингово мито, наложено на групата, обект на настоящото разследване за преразглеждане - OAO TMK („TMK Group“ или „заявителят“), която включва OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant и OAO Seversky Tube Works, бе в размер на 35,8 %, т.е. остатъчното мито.
(2)
С Регламент (ЕО) № 812/2008 (3) и след започване на междинно преразглеждане по искане на TMK Group съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент („разследването за преразглеждане“) Съветът измени окончателното антидъмпингово мито върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана на 27,2 % за TMK Group.
(3)
След провеждане на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките („разследване с оглед изтичане на срока на действие“) с Регламент за изпълнение (ЕС) № 585/2012 (4) Съветът запази мерките, наложени с Регламент (ЕО) № 954/2006 върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с произход от Русия и Украйна.
(4)
Съответно мерките, които са в сила понастоящем, са наложените с Регламент за изпълнение (ЕС) № 585/2012. TMK Group, която включва OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant и OAO Seversky Tube Works, е обект на антидъмпингово мито в размер на 27,2 %.
1.2. Започване на частично междинно преразглеждане
(5)
На 14 октомври 2011 г. Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз, („известието за започване“) (5) започването съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент на частично междинно преразглеждане на антидъмпинговите мерки, прилагани при вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с произход от Русия.
(6)
Преразглеждането, чийто обхват бе ограничен до разглеждането на дъмпинга, бе започнато вследствие на обосновано искане, подадено от TMK Group. В искането заявителят представи prima facie доказателства за това, че запазването на наложените мерки на сегашното ниво вече не е необходимо за компенсиране на нанасящия вреда дъмпинг.
1.3. Засегнати страни
(7)
Комисията официално уведоми заявителя, органите в държавата износителка и промишлеността от Съюза за започването на частично междинно преразглеждане. На заинтересованите страни бе предоставена възможността да изложат писмено становищата си и да поискат изслушване в рамките на срока, посочен в известието за започване.
(8)
За да получи информацията, необходима за разследването, Комисията изпрати въпросник на заявителя, който изпрати отговор в посочения срок.
(9)
Комисията изиска и провери цялата информация, която счете за необходима, с цел да определи равнището на дъмпинга. Проведени бяха проверки на място в помещенията на заявителя и на свързаните с него търговски дружества ZAO TMK Trade House (Moscow), TMK Warehouse Complex LLC (Lytkaryno), TMK Europe GmbH (Cologne), TMK Italia s.r.l.(Lecco) and TMK Global S.A. (Geneva).
1.4. Разследван период в рамките на преразглеждането
(10)
Разследването по отношение на равнището на дъмпинга обхвана периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. (наричан по-нататък „разследван период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(11)
Разглежданият продукт е същият като продукта, определен в Регламент за изпълнение (ЕС) № 585/2012, с който бяха наложени действащите понастоящем мерки, т.е. безшевни тръби от желязо или стомана с кръгло напречно сечение с максимален външен диаметър 406,4 mm и максимална стойност на въглеродния еквивалент (CEV) 0,86 съгласно приетите от Международния институт по заваряване (IIW) формула и химичен анализ (6), с произход от Русия, понастоящем класирани в кодове по КН ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 и ex 7304 59 93 („разглежданият продукт“ или „безшевни тръби“).
2.2. Сходен продукт
(12)
Както бе установено при първоначалното разследване, както и при разследването с оглед изтичане на срока на действие, при настоящото разследване бе потвърдено, че продуктът, произвеждан в Русия и изнасян за Съюза, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Русия, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от производителите в Съюза, имат едни и същи основни физически и технически характеристики и крайна употреба. Поради това тези продукти се приемат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Дъмпинг на вноса през РПП
3.1.1. Нормална стойност
(13)
Продажбите на вътрешния пазар са реализирани чрез свързаните дружества ZAO TMK Trade House и TMK Warehouse, които са препродавали безшевните тръби на независими клиенти в Русия.
(14)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент най-напред за всеки производител износител беше проверено дали общият обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти е представителен в сравнение с общия обем на продажбите за износ за Съюза, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите за износ на разглеждания продукт за Съюза. При проверката се установи, че продажбите на вътрешния пазар са били представителни при всички производители износители.
(15)
Освен това за всеки вид на сходния продукт, продаван на вътрешния пазар от производителите износители, бе проверено дали е бил достатъчно представителен за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта бяха приети за достатъчно представителни, когато общият обем на реализираните от заявителя продажби на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РПП е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите на дружеството на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза.
(16)
В съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент след това бе проверено дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта, продаден в представителни количества, може да се разглеждат като реализирани при обичайни търговски условия. Това бе направено, като бе определен относителният дял на рентабилните продажби, реализирани на вътрешния пазар, на независими потребители за всеки изнасян вид на разглеждания продукт по време на РПП.
(17)
За онези видове на продукта, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар са били на стойност, по-висока от тяхната себестойност, а среднопретеглената продажна цена на съответния вид е била равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност за всеки вид на продукта бе изчислена като среднопретеглената стойност на действителните цени на вътрешния пазар при всички продажби от въпросния вид, независимо дали тези продажби са били рентабилни или не.
(18)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта е представлявал до 80 % от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на този вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност бе на база действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена цена само на рентабилните продажби на вътрешния пазар на този вид през РПП.
(19)
Нормалната стойност за непредставителните видове (т.е. тези, чиито продажби на вътрешния пазар представляват по-малко от 5 % от експортните продажби за Съюза или които изобщо не се продават на вътрешния пазар) бе изчислена на база производствените разходи по вид на продукта плюс сума за разходи за реализация, общи и административни разходи и за печалба. При наличие на продажби на вътрешния пазар бе използвана печалбата от сделките при обичайни търговски условия на този пазар по видове на разглеждания продукт. При липсата на продажби на вътрешния пазар бе използвана средната печалба.
(20)
По отношение на производствените разходи и в частност разходите за енергия и по-конкретно тези за газ бе проверено дали цените на газа, платени от производителите износители, са отразявали разумно разходите, свързани с производството и разпределението на газа.
(21)
Бе установено, че цената на газа на вътрешния пазар, платена от производителите износители, е била около една трета от експортната цена на природния газ от Русия. В тази връзка всички налични данни сочат, че цените на газа на вътрешния пазар на Русия са регулирани цени, които са значително под пазарните цени, заплащани за природен газ на нерегулирани пазари. Следователно, тъй като разходите за газ не са били разумно отразени в документацията на производителите износители, както е предвидено в член 2, параграф 5 от основния регламент, те трябваше да бъдат съответно коригирани. В отсъствието на достатъчно представителни, неизкривени цени на газа по отношение на вътрешния пазар на Русия бе сметнато за целесъобразно в съответствие с член 2, параграф 5 корекцията да е на база информацията, получена от други представителни пазари. Коригираната цена бе определена на базата на средната цена на руския газ при продажбата му за износ на немско-чешката граница (Waidhaus), коригирана така, че да отрази разходите за местно разпределение. Тъй като е основната станция за продажба на руски природен газ за ЕС, който, от една страна, е най-големият пазар за руски природен газ, а, от друга - е с цени, достоверно отразяващи разходите, Waidhaus може да се счита за представителен пазар по смисъла на член 2, параграф 5 от основния регламент.
(22)
След оповестяването TMK Group заяви, че корекцията на цената на газа противоречи на член 2, параграф 5 от основния регламент и на клауза 2.2.1.1 от антидъмпинговото споразумение на СТО. Както е посочено в съображение 21, бе установено, че цената на газа на вътрешния пазар, платена от TMK Group, е около една трета от експортната цена на природния газ от Русия. Следователно, тъй като разходите за газ не са били разумно отразени в документацията на производителите износители, както е предвидено в член 2, параграф 5 от основния регламент, те трябваше да бъдат съответно коригирани. Искането, направено от TMK Group, бе счетено за необосновано и при липса на доказателства бе отхвърлено.
3.1.2. Експортна цена
(23)
Следва да се отбележи, че някои количества за износ от разглеждания продукт не са докладвани от TMK Group, понеже за тях е било счетено, че не попадат в обхвата на разследването. По време на проверките на място на представителите на Комисията бяха показани мостри под формата на парчета от продукта, при които се вижда напречното му сечение - преди и след обработката, но те не могат да се приемат за убедителни доказателства.
(24)
След разглеждане на въпроса бе сметнато, че посочените безшевни тръби попадат в обхвата на продукта. Поради това съответните износни сделки бяха взети предвид при изчисляване на дъмпинга.
(25)
По време на изслушването на 9 ноември 2012 г., което беше председателствано от служителя по изслушванията, TMK Group заяви, че желае преразглеждане основно на въпроса с класирането, повдигнат в документа за оповестяването, който според тях е довел до увеличаване на дъмпинговия им марж с около 13 - 14 %. TMK Group изрази изненада относно факта, че тези продукти са счетени като попадащи в обхвата на разследването и повторно заяви, че посочените количества за износ не са били декларирани на основание, че са „заготовки“ (наричани още „кухи профили“), а не тръби и поради това според тях не попадат в обхвата на продукта. Също така отбелязаха и факта, че този въпрос е бил разгледан много накратко от службите на Комисията в хода на проверката на място. В това отношение следва да се отбележи, че самата TMK Group посочва в свое изявление от 31 август 2012 г., че „въпросът дали „кухите профили“, попадащи в обхвата на код по КН 7304 59 10, следва да бъдат включени в обхвата на разследването, е разгледан обстойно в хода на разследването“. Всъщност, както Европейската асоциация на производителите на стоманени тръби (ESTA), така и TMK Group неколкократно имаха достатъчна възможност да изразят мнение по този въпрос. Следва да се отбележи също, че службите на Комисията поискаха от свързаните с TMK вносители да попълнят приложението към въпросника и провериха получената информация по време на проверка на място с цел да се събере цялата налична информация. Становището, че този въпрос е разгледан много „накратко“ от службите на Комисията в хода на разследването и че тези продукти са счетени за част от обхвата, е неправилно и следователно беше отхвърлено.
(26)
TMK Group посочи още, че включването на посочените количества за износ е незаконно и необосновано, тъй като службите на Комисията не са успели да докажат, че тръбите не са „необработени“, а заключенията, че тези „заготовки“ са „полузавършени“ (или частично обработени) продукти са необосновани.
(27)
Първо, припомня се, че продуктите, обхванати в кодове по КН 7304 39 10 и 7304 59 10 са „безшевни тръби и кухи профили“ от желязо (с изключение на чугун) или стомана, „необработени, прави и с еднаква дебелина на стените, предназначени изключително за производството на тръби с друг профил и с друга дебелина на стените“. В обяснителната бележка към кодове 7304 39 10 и 7304 59 10 се посочва, че в тях се класират „безшевните стоманени тръби, получени главно чрез пробиване или валцуване на горещо или чрез пробиване и изтегляне на горещо, наричани обикновено с термина „заготовка“. Те са предназначени да бъдат преработени в тръби с други профили или с други дебелини и да имат по-малки допуски в размерите от тези на изходния продукт. Те се представят с грубо отрязани изчистени краища, без никаква друга окончателна обработка. Техните външни и вътрешни повърхности са необработени и имат нагар и следователно не са блестящи. От друга страна, те не са нито омаслени, нито поцинковани, нито лакирани.“ След разглеждане на аргументите, представени от TMK Group и ESTA, беше счетено, че въз основа на различните документи, събрани по време на проверките на място (поръчки и спецификации на клиенти, междуфирмени договори, фактури, издадени от свързани вносители, описание на стандарта ISO 9809-1), тези тръби действително са „полузавършени“ в смисъл, че трябва да отговарят на определени изисквания и спецификации, като например „висококачествени стоманени тръби за газови бутилки, завършени чрез гореща обработка от стомана марка 34CrMo4, която отговаря на UNI EN 10083-1 и DIN 1629, с „отгряване до едро зърно“ и „гладки краища“, с размерите, посочени в поръчката“. Освен това други изисквания, които са изброени в поръчките на клиенти и в спецификациите, като например „ултразвуково изпитване за възможни дефекти, контрол на дебелината, овализация и праволинейност“ също показват по-нататъшното обработване на тези тръби, което не е характерно за т.нар. „заготовки“.
(28)
TMK Group твърди, че характеристиките „отгряване до едро зърно“ и „гладки краища“ не са включени в критериите, изброени в текста за съответните кодове по КН и в обяснителните бележки, за да се определи дали дадена тръба е „необработена“. В това отношение трябва да се отбележи, че текстовете на позициите и съответните обяснителни бележки не винаги съдържат изчерпателен списък на всички характеристики на обхванатите продукти. По отношение на продукти като разглежданите, в които се срещат характеристики на различни видове стоки, класирането зависи от най-важните характеристики на внасяните стоки. Следователно, макар и тези характеристики да не са включени в критериите, изброени в текста за съответните кодове по КН и в обяснителните бележки, те представляват важни елементи при определяне дали видовете продукти могат да бъдат смятани за „необработени“ и, съответно, дали попадат в обхвата на кодовете по КН 7304 39 10 и 7304 59 10.
(29)
TMK Group твърди също, че тези тръби не са отгряти, тъй като не са били подлагани на термична обработка, както е посочено в сертификатите за лабораторни изпитвания от завода. В това отношение следва да се отбележи, че в спецификациите на клиента се съдържа противоречива информация, тъй като в тях е спомената термична обработка на продукта. Позоваване на тези спецификации на клиента има в други документи като например декларацията на производителя, издадена от TMK Group, и спецификацията към договорите, подписани между TMK Group и несвързания им клиент.
(30)
Отбелязва се също, че в горепосочените междуфирмени договори, представени от TMK Group по време на проверката на място, посочените продукти първоначално са били класирани под различен код по КН (обект на мерки) и са променени на код по КН, който не е обект на мерки (включително през ПР), въпреки че въз основа на наличната информация няма промени в поръчката на клиента и в спецификациите на продукта. TMK Group твърди, че тази промяна в кода по КН няма отношение, тъй като съгласно приложимите митнически правила за класиране са важни обективните характеристики на стоките към момента на вноса им в Съюза. Въпреки че обективните характеристики на стоките към момента на вноса им в Съюза представляват важен елемент, от TMK Group не отричат, че са класирали видовете продукти като продукти - обект на мерки, преди да променят тази класация, дори без да има промяна в спецификациите на продукта. Това се приема като един от елементите, които водят до заключението, че разглежданите видове продукти попадат в обхвата на разследването.
(31)
Също се отбелязва, че в спецификации на несвързани клиенти е ясно обозначено, че продуктите са „полуготови“, а не „заготовки“ или „кухи профили“. По последния въпрос TMK твърди, че за целите на митническото класиране няма абсолютно никакво значение как продуктът е описан от купувача. В отговор на това трябва да се посочи, че описанието на продукта от страна на купувача има известно значение, тъй като купувачът очевидно е бил наясно с изискванията за продукта в момента на поръчката. Следователно е под въпрос дали описанието на купувача няма „абсолютно никакво значение“.
(32)
В заключение, полуготовите стоманени тръби, произведени чрез термична обработка и закупени с цел производство на посочените бутилки, трябва да отговарят на много подробни технически изисквания и изисквания за качество и размери. Тези характеристики явно не съответстват на понятието „необработен“, както е посочено в обяснителните бележки към кодове по КН 7304 39 10 и 7304 59 10, и следователно представените от TMK Group коментари относно предполагаемото грешно тълкуване на термина „необработен“ от страна на Комисията, бяха отхвърлени.
(33)
Противно на няколко предходни изявления TMK Group твърди също, че посочените продукти, продадени на несвързан клиент, са били не само предназначени за същото приложение, т.е. производство на газови бутилки, но те биха могли да бъдат преработени в т.нар. „прецизно обработени тръби“. Групата твърди, че несвързаният клиент първо преработва заготовките в студеновалцувани тръби (или прецизно обработени тръби), а след това в газови бутилки. Следва да се отбележи, че този елемент противоречи не само на твърденията на TMK Group в предишни заявления, но и на събраната по време на проверките на място информация. Независимо от гореспоменатото следва да се отбележи, че посоченото допълнително твърдение е ново, подадено на късен етап, както и неподкрепено с доказателства. В допълнение групата представи доказателства, които според нея показват, че несвързаният клиент също е продавал прецизно обработени тръби. Макар и да се отбелязва, че посоченото доказателство е представено на много късен етап от разследването, се отбелязва също, че то се отнася за период дълго след РПП и документите са във връзка с евентуални продажби на всякакви видове (или сечения) студеновалцувани продукти (тръби). Следователно горепосочените аргументи бяха отхвърлени.
(34)
По-голямата част от износа на разглеждания продукт от производителите износители за Съюза е бил продаден на независими клиенти в Съюза чрез две свързани търговски дружества, т.е. TMK Europe GmbH и TMK Italia, разположени, съответно, в Германия и Италия. Експортната цена на горепосочения износ бе установена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на реално платените или подлежащи на плащане експортни цени, т.е. като се използват препродажните цени, платени или подлежащи на плащане на свързаното дружество от първия независим купувач в съюза през РПП, като цената е коригирана за всички възникнали разходи между вноса и препродажбата, както и за печалбата.
(35)
Ограничени количества са изнесени пряко на независими потребители в Съюза. Експортната цена за тези количества бе установена въз основа на реално платените или подлежащи на плащане експортни цени в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
3.1.3. Сравнение
(36)
Нормалната стойност и експортната цена на производителите износители бяха сравнени на база франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Въз основа на това бяха направени корекции по отношение на разходите за опаковане, транспорт, кредити и антидъмпингови мита.
(37)
TMK Group поиска да се вземат предвид някои характеристики, свързани с марката стомана, вида на нарязването и покритието на безшевните тръби, за да се гарантира обективното сравнение между безшевните тръби, реализирани на вътрешния пазар, и тези за износ.
(38)
От Комитета за защита на производството на безшевни стоманени тръби на Европейския съюз (ESTA) бе заявено, че всяко искане за промяна на определението на продукта или на методологията, използвани в първоначалното разследване или в последващо преразглеждане, е нарушение на член 11, параграф 9 от основния регламент и следва да не се взема предвид.
(39)
В това отношение разследването установи, че искането, отправено от TMK Group, не засяга определението на продукта, а дава възможност за определяне на допълнителни характеристики, които гарантират обективно сравнение между безшевни тръби, които имат общи белези. Освен това бе установено, че посочените допълнителни характеристики се отразяват върху цените и сравнимостта на цените.
(40)
Въз основа на горепосоченото бе сметнато, че искането е обосновано и следователно горепосочените характеристики бяха взети предвид.
(41)
TMK Group твърдеше, че в съответствие с член 11, параграф 10 от основния регламент митата, платени при сделки DDP („доставено, мито платено“) следва да не се приспадат, за да се установи експортната цена. TMK Group твърдеше, че в сравнение с последния пълен 12-месечен период преди налагането на антидъмпингово мито върху износа на безшевни тръби от TMK за Съюза (1 юли 2005 г. - 30 юни 2006 г. или „референтния период“) митото е било надлежно отразено в цените, прилагани през РПП и в последващите продажни цени в Съюза.
(42)
В това отношение бе установено, че DDP цените, прилагани за първите несвързани потребители, не покриват дори разходите, без да се отчитат изобщо антидъмпинговите мита. т.е. тези сделки са като цяло на загуба. Отбелязва се също, че дори цените за сходни продукти да са нараснали с близо 30 % след референтния период, цената на суровините, от която зависят средно над 50 % от производствените разходи, е нараснала с повече от 70 % за същия период. Въз основа на горепосоченото се приема, че не са представени убедителни доказателства, че митото е надлежно отразено в начислените цени.
(43)
Също така се отбелязва, че дори ако се приеме, че митото е отразено в последващите продажни цени (quod non), член 11, параграф 10 от основния регламент изисква митото да е отразено както в препродажните цени, така и в последващите продажни цени.
(44)
След оповестяването TMK Group продължи да изразява възражения относно приспадането на митата от експортните цени и да твърди, че направената корекция на разходите за газ е довела до загуби, които според тях са със сигурност от по-ниска величина, без обаче да предостави други доказателства. TMK Group поддържа мнението си, че фактът че експортните цени франко завода следва да бъдат по-високи от производствените разходи, е законово необосновано и отново повтори, че критерият, който трябва да се разглежда, е единствено дали платените антидъмпингови мита са надлежно отразени в препродажната цена, начислена към несвързани клиенти, които са закупували на база DDP. Тъй като DDP цените, начислени на първите несвързани клиенти, не покриват разходите, без да се отчитат изобщо антидъмпинговите мита, дори без корекцията за газа, и понеже цената на суровините, от която зависят средно над 50 % от производствените разходи, е нараснала с повече от 70 % за същия период, както е посочено в съображение 42 по-горе, се счита, че TMK Group не са представили убедителни доказателства, че митото е надлежно отразено в начислените цени и в последващите продажни цени.
(45)
Въз основа на гореизложеното, твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
3.1.4. Дъмпингов марж
(46)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент среднопретеглената нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена по видове на продукта на база цената франко завода за всеки от производителите износители. За ТМK Group е установен единен общ дъмпингов марж чрез изчисляване на единна среднопретеглена ставка на дъмпинга за производителите износители от TMK Group.
(47)
На тази основа дъмпинговият марж, изразен като процент от CIF цената на граница на Съюза, без платено мито, е 29,6 %. След оповестяването TMK Group обърна внимание на някои технически грешки в изчисленията на дъмпинга за двама от производителите си. Тези технически грешки бяха коригирани и среднопретегленият дъмпингов марж, установен за TMK Group, е 28,7 % вместо 29,6 %.
(48)
Отбелязва се, че за разлика от prima facie доказателствата, представени в искането за преразглеждане, посоченият дъмпингов марж е по-висок от съществуващото мито, приложимо към вноса на TMK Group. Увеличението е следствие от редица фактори: първо, доказателствата, представени в искането за преразглеждане, са се отнасяли само до някои сделки на един от тримата производители износители. За някои от тези сделки бе установено, че не се отнасят до разглеждания продукт. Второ, в хода на разследването, както бе посочено в съображение 23 по-горе, бе установено, че някои износни сделки на разглеждания продукт не са докладвани от групата. Най-накрая, твърдението на групата по отношение на митото като разход (вж. съображения 41 - 45) бе отхвърлено. Взети заедно тези обстоятелства, заедно с други обстоятелства, проверени в хода на разследването, доведоха до увеличението на дъмпинговия марж.
4. ТРАЕН ХАРАКТЕР НА ПРОМЕНЕНИТЕ ОБСТОЯТЕЛСТВА
(49)
В съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент бе проверено дали има разумно основание да се сметне, че променените обстоятелства относно дъмпинга имат траен характер.
(50)
В искането си за преразглеждане TMK Group посочва, че са налице променени обстоятелства с траен характер, тъй като са осъществени значителни промени във вътрешната структура, както и съществени подобрения в производственото оборудване, което се е отразило пряко върху структурата на разходите.
(51)
Разследването разкри, че в действителност TMK Group е направила значителни инвестиции, които са подобрили ефективността и са увеличили капацитета. Като се имат предвид обаче увеличението на цените на суровините и ориентирането на продуктовата гама към продукти с по-висока добавена стойност, не можа да се потвърди, че производствените разходи са намалели. По отношение на подобренията, посочени в съображение 50, бе установено, че са от структурно естество и има малка вероятност да се променят в близко бъдеще.
(52)
Освен това бяха взети предвид тенденциите през РПП в експортните цени в държави, които не са членки на ЕС, и в ЕС след РПП. Бе установено, че износът в държави, които не са членки на ЕС, на идентични продукти, се реализира на съпоставими ценови равнища като експортните продажби в ЕС през същия период. По отношение на периода след РПП бе установено, че се наблюдават малко по-високи цени в сравнение с РПП, което съответства на международните тенденции при ценовите равнища. Следователно няма основания да се допусне, че експортните цени биха се изменили значително в обозримото бъдеще.
5. ИЗМЕНЕНИЕ НА АНТИДЪМПИНГОВИТЕ МЕРКИ
(53)
Като се имат предвид резултатите от разследването, се смята за целесъобразно антидъмпинговото мито, приложимо за вноса на разглеждания продукт от страна на TMK Group да се измени на 28,7 %. Измененото антидъмпингово мито следва да бъде определено на равнището на установения дъмпингов марж, понеже той е по-нисък от маржа на вредата, установен в първоначалното разследване.
(54)
Заинтересованите страни бяха уведомени за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) № 585/2012, и получиха възможност да представят своите коментари,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Вписването за OAO Volzhsky Pipe Plant,
OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant и OAO Seversky Tube Works в таблицата в член 1, параграф 2 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 585/2012 се заменя със следното:
„OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works,
OAO Sinarsky Pipe Plant и OAO Seversky Tube Works
28,7 %
A859“
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 21 декември 2012 година.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1269/2012,
21. detsember 2012,
millega muudetakse määrust (EL) nr 585/2012, millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 3 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks muu hulgas Venemaalt pärit teatavate rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4 ning artikli 11 lõikeid 3, 5 ja 6,
võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
1.1. Kehtivad meetmed
(1)
Pärast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine”) on nõukogu määrusega (EÜ) nr 954/2006 (2) kehtestanud lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Horvaatiast, Rumeeniast, Venemaalt ja Ukrainast pärit rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes. Meetmetega kehtestati 24,1 protsendine väärtuseline dumpinguvastane tollimaks individuaalselt nimetatud Venemaa eksportivate tootjate impordi suhtes, kõikide teiste Venemaa äriühingute impordi suhtes kehtestati jääktollimaksumäär 35,8 %. Praeguse läbivaatamise uurimise käigus vaadeldava äriühingute grupi OAO TMK (edaspidi „TMK grupp” või „taotluse esitaja”), kuhu kuuluvad äriühingud OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant ja OAO Seversky Tube Works, suhtes kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks oli 35,8 % (st jääktollimaks).
(2)
Pärast seda kui TMK grupi puhul korraldati algmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt vahepealne läbivaatamine (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimine”) muutis nõukogu määrusega (EÜ) nr 812/2008 (3) Venemaalt pärit teatavate rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes kehtinud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu TMK grupi jaoks 27,2 protsendile.
(3)
Pärast aegumise läbivaatamist (edaspidi „aegumise läbivaatamisega seotud uurimine”) jättis nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 585/2012 (4) jõusse määrusega (EÜ) nr 954/2006 Venemaalt ja Ukrainast pärit rauast ja terasest õmblusteta torude impordi suhtes kehtestatud meetmed.
(4)
Seega kehtivad praegu rakendusmäärusega (EL) nr 585/2012 kehtestatud meetmed. TMK grupi, kuhu kuuluvad äriühingud OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant ja OAO Seversky Tube Works, suhtes kehtiv dumpinguvastane tollimaks on 27,2 %.
1.2. Osalise vahepealse läbivaatamise algatamine
(5)
14. oktoobril 2011 avaldas komisjon vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 Euroopa Liidu Teatajas teate (edaspidi „algatamisteade”) (5) Venemaalt pärit teatavate rauast ja terasest õmblusteta torude impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta.
(6)
Läbivaatamine, mis piirdus dumpingu uurimisega, algatati pärast seda, kui TMK grupp esitas selleks põhjendatud taotluse. Taotluses esitas taotluse esitaja esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et meetmete jätkuv kohaldamine praegusel tasemel ei ole kahjustava dumpingu korvamiseks enam vajalik.
1.3. Huvitatud isikud
(7)
Komisjon teavitas ametlikult taotluse esitajat, eksportiva riigi ametiasutusi ning liidu tootmisharu osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates määratud tähtaja jooksul.
(8)
Uurimiseks vajaliku teabe saamiseks saatis komisjon taotluse esitajale küsimustiku, millele taotluse esitaja vastas ettenähtud tähtaja jooksul.
(9)
Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ulatuse kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud korraldati taotluse esitaja valdustesse ning temaga seotud kaubandusettevõtjate ZAO TMK Trade House (Moskva), TMK Warehouse Complex LLC (Lõtkarino), TMK Europe GmbH (Köln), TMK Italia s.r.l. (Lecco) and TMK Global S.A. (Genf) juurde.
1.4. Läbivaatamise uurimisperiood
(10)
Dumpingu ulatuse uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2010 kuni 30. septembrini 2011 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”).
2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
2.1. Vaatlusalune toode
(11)
Vaatlusalune toode on sama, mis on määratletud rakendusmääruses (EL) nr 585/2012, millega kehtestati praegu kohaldatavad meetmed, st Venemaalt pärit rauast või terasest ümmarguse ristlõikega õmblusteta torud, mille välisdiameeter on kuni 406,4 mm ning mis on rahvusvahelise keevitusinstituudi (International Institute of Welding - IIW) valemi ja keemilise analüüsi kohaselt süsinikekvivalentväärtusega kuni 0,86 (6) ning mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 ja ex 7304 59 93 alla (edaspidi „vaatlusalune toode” või „õmblusteta torud”).
2.2. Samasugune toode
(12)
Nagu esialgse uurimise ja aegumise läbivaatamisega seotud uurimise käigus kindlaks tehti, kinnitas ka käesolev uurimine, et Venemaal toodetud ja liitu eksporditud tootel, Venemaal toodetud ja omamaisel turul müüdaval tootel ja liidus liidu tootjate toodetud ja nende müüdaval tootel on samad füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning kasutusviisid. Neid tooteid käsitatakse seepärast samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
3. DUMPING
3.1. Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
3.1.1. Normaalväärtus
(13)
Kodumaisel turul toimus müük seotud äriühingute ZAO TMK Trade House ja TMK Warehouse kaudu, kes müüsid toodet edasi Venemaa sõltumatutele klientidele.
(14)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuriti esmalt iga eksportiva tootja puhul, kas tema vaatlusaluse toote omamaine kogumüük sõltumatutele klientidele on tüüpiline, võrreldes tema liitu toimuva ekspordi müügi kogumahuga, st kas vaatlusaluse toote sellise müügi kogumaht esindas vähemalt 5 % liitu toimunud ekspordi müügi kogumahust. Uurimise käigus tehti kindlaks, et omamaine müük oli tüüpiline kõigi eksportivate tootjate puhul.
(15)
Lisaks uuriti seda, kas iga eksportivate tootjate omamaisel turul müüdava samasuguse toote tooteliigi müük on piisavalt tüüpiline algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses. Konkreetse tooteliigi omamaist müüki käsitati piisavalt tüüpilisena, kui taotleja kõnealuse tooteliigi müügi kogumaht sõltumatutele klientidele omamaisel turul moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähemalt 5 % liitu eksporditud võrreldava tooteliigi müügi kogumahust.
(16)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4 uuriti seejärel, kas iga tooteliigi puhul, mida müüdi omamaisel turul tüüpilistes kogustes, võib öelda, et seda tehti tavapärase kaubandustegevuse käigus. Selleks tehti kindlaks, kui suur osa vaatlusaluse eksporditava toote igast liigist müüdi läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul kasumlikult sõltumatutele klientidele omamaisel turul.
(17)
Nende tooteliikide puhul, mille müügist riigi siseturul rohkem kui 80 % toimus kuludest kõrgema hinnaga ja mille keskmine kaalutud müügihind oli võrdne ühiku keskmiste kaalutud tootmiskuludega või ületas neid, arvutati normaalväärtus tooteliigi kohta kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi tegelike hindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas selline müük oli kasumlik või mitte.
(18)
Kui tooteliigi kasumlik müük moodustas seda liiki toote müügi kogumahust kuni 80 % või kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli ühiku tootmiskuludest väiksem, määrati normaalväärtus kindlaks tegeliku omamaise hinna põhjal, mida väljendati kõnealuse tooteliigi üksnes kasumliku omamaise müügi kaalutud keskmise hinnana läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
(19)
Muude kui tüüpilistes kogustes müüdavate tooteliikide (st nende, mille omamaine müük jäi alla 5 % liitu suunatud ekspordi müügist või mida omamaisel turul ei müüdudki) normaalväärtus arvutati tooteliigi tootmiskulude alusel, millele lisati müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. Omamaise müügi olemasolu korral kasutati selleks vaatlusaluste tooteliikide puhul omamaisel turul tavapärase kaubandustegevuse käigus tehtud tehingutest saadud kasumit tooteliigi kohta. Kui omamaine müük puudus, kasutati keskmist kasumit.
(20)
Tootmiskulude, ja eelkõige gaasiga seotud energiakulude puhul uuriti, kas hind, mida eksportivad tootjad gaasi eest maksid, peegeldas gaasi tootmise ja jaotamisega seotud kulusid.
(21)
Tehti kindlaks, et gaasihind, mida eksportivad tootjad siseturul maksid, oli ligikaudu üks kolmandik Vene maagaasi ekspordihinnast. Seejuures näitavad kõik kättesaadavad andmed, et Venemaa omamaised gaasihinnad on reguleeritud hinnad, mis jäävad tunduvalt madalamaks maagaasi hindadest reguleerimata turgudel. Seetõttu, kuna gaasihinnad ei peegeldunud eksportivate tootjate aruannetes, nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 5, tuli neid vastavalt korrigeerida. Kuna Venemaa omamaise turu piisavalt tüüpilist moonutamata gaasihinda ei olnud võimalik leida, peeti algmääruse artikli 2 lõike 5 kohaselt asjakohaseks võtta kohanduse aluseks teave muude tüüpiliste turgude kohta. Korrigeeritud hinna aluseks võeti Vene gaasi keskmine ekspordihind Saksa-Tšehhi piiril (Waidhaus) ja seda kohandati kohalike jaotushindade järgi. Waidhaus on peamine sõlmpunkt Vene gaasi müügil Euroopa Liitu, mis on suurim Vene gaasi turg ja mille hindades kulud mõistlikult kajastuvad, ning seega võib seda käsitada kui tüüpilist turgu algmääruse artikli 2 lõike 5 tähenduses.
(22)
Pärast avaldamist väitis TMK grupp, et gaasi hinna kohandus on vastuolus algmääruse artikli 2 lõikega 5 ning WTO AD kokkuleppe punktiga 2.2.1.1. Nagu märgitud põhjenduses 21, tehti kindlaks, et gaasihind, mida maksab TMK grupp omamaisel turul, on ligikaudu üks kolmandik Vene maagaasi ekspordihinnast. Kuna gaasihinnad ei peegeldunud asjakohaselt eksportivate tootjate aruannetes, nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 5, tuli neid vastavalt korrigeerida. TMK grupi väidet peeti põhjendamatuks ning seda ei kinnitanud tõendusmaterjalid, mistõttu see lükati tagasi.
3.1.2. Ekspordihind
(23)
Tuleb märkida, et TMK grupi esitatud andmetes ei kajastatud vaatlusaluse toote ekspordi koguseid täies ulatuses, sest TMK grupp leidis, et kõnealused õmblusteta torud tuleb uurimisest välja jätta. Komisjoni talitustele näidati kohapealse kontrollkäigu ajal näiteid nende toodete ristlõigetest (enne ja pärast toote töötlemist), mis väidetavalt vaatlusaluse toote määratluse alla ei kuulu. Seda ei saanud siiski vaieldamatuks tõendiks lugeda.
(24)
Pärast asjaolude uurimist siiski leiti, et need õmblusteta torud kuuluvad toote määratluse alla. Seega võeti dumpingu arvutamisel vastavaid eksporditehinguid arvesse.
(25)
9. novembril 2012 vastutava isiku juhatusel toimunud ärakuulamisel teatas TMK grupp, et nad soovisid eelkõige tegelda klassifitseerimise küsimusega, mis tõstatati avaldamisdokumendis, mis nende arvates tõi kaasa dumpingumarginaali tõusu ligikaudu 13-14 %. TMK grupp avaldas imestust, et selliseid tooteid loetakse uurimise alla kuuluvaks ning kordas, et neid ekspordikoguseid ei teatatud sellepärast, et tegemist oli „torutoorikutega” (nimetatud ka „õõnesprofiilideks”), mis ei ole seega torud ega kuulu TMK grupi arvates tootevalikusse. Nad väitsid ka seda, et kõnealust küsimust käsitlesid komisjoni talitused oma kontrollkäigul väga pinnapealselt. Sellega seoses märgitakse, et TMK grupp ise teatas ühes 31. augustil 2012 saadetud dokumendis, et „küsimusega, kas nn torutoorikuid, mis kuuluvad CN-koodi 7304 59 10 alla, tuleks lisada uurimise tootevalikusse, tegeldi uurimise käigus laiaulatuslikult. Tegelikult on nii Euroopa terastorude liidul (ESTA) kui ka TMK grupil olnud mitmel korral palju võimalusi sellel teemal oma seisukohti esitada. Komisjoni talitused palusid TMKga seotud importijatel täita küsimustiku lisa ning kontrollisid teavet, mida nad said kohapeal kontrollkäigul asjaomast teavet kogudes. Väide, et komisjoni talitused tegelesid selle küsimusega uurimise ajal „pinnapealselt” ning et kõnealused tooted kuulusid tootevalikusse, ei ole õige ja lükati seega tagasi.
(26)
Siis teatas TMK grupp, et nende ekspordikoguste lisamine on õigusvastane ja õigustamatu, kuna komisjoni talitused ei ole suutnud tõendada, et torud ei ole töötlemata ning järeldus, et need nn torutoorikud on pooltöödeldud tooted, ei ole põhjendatud.
(27)
Esiteks meenutatakse, et CN-koodidega 7304 39 10 ja 7304 59 10 kaetud tooted on rauast või terasest (v.a malmist) töötlemata, sirged, ühtlase seinapaksusega õmbluseta torud ja õõnesprofiilid, kasutamiseks üksnes teistsuguse ristlõike ja seinapaksusega torude valmistamiseks. Alamrubriikide 7304 39 10 ja 7304 59 10 selgitavas märkuses väidetakse, et õmblusteta terastorusid valmistatakse tavaliselt „õõnes- ja kuumvaltsimise või õõnesvaltsimise ja kuumtõmbamisega; tavaliselt nimetatakse neid torutoorikuteks. Need on mõeldud teistsuguse kuju ja seinapaksusega torude valmistamiseks, mille mõõtmete täpsus on suurem. Tollile esitamisel peavad neil otsad olema eelnevalt lõigatud ja kraadid eemaldatud, kuid muul viisil viimistlemata. Nende välis- ja sisepinnad on töötlemata ja lõõmutustagi eemaldamata. Torusid ei ole õlitatud, tsingitud ega värvitud.” Pärast selliste TMK grupi ja ESTA esitatud väidete kaalumist otsustati mitme kontrollkäikudel kohapeal saadud dokumendi (klientide tellimused ja tootekirjeldused, äriühingute vahelised lepingud, seotud importijate esitatud arved, standardi ISO 9809-1 kirjeldus) alusel, et need on tõepoolest pooltöödeldud torud selles mõttes, et nad peavad vastama teatud nõuetele ja tootekirjeldustele, nagu näiteks „eriti kvaliteetsed SS kuumtöötlusega torud silindrite valmistamiseks, terasest 34CrMo4 vastavalt normidele UNI EN 10083-1 ja DIN 1629 „lõõmutatud ja töötlemata” ning „siledate otstega”, tellimuses täpsustatud mõõtmetega.” Klientide tellimustes on esitatud veel teisi nõudeid, nagu ultraheliuuring varjatud puuduste avastamiseks, paksuse kontrollimine, ovaalsuse ja sirgsuse nõuded, mis samuti viitavad torude töötlemisele, nii et tegemist ei ole siiski torutoorikutega.
(28)
TMK grupp väitis, et asjaomaste CN-koodide ega selgitavate märkuste juures ei ole nõudeid „lõõmutatud ja töötlemata” ning „siledate otstega”, et määrata, kas toru on töötlemata. Selle kohta märgitakse, et pealkirjades ja asjaomastes selgitavates märkustes ei leidu alati kõikide toote omaduste täielikku loetelu. Selliste toodete puhul, nagu kõnealused tooted, millel esineb mitmele tootele omaseid omadusi, toimub klassifitseerimine imporditavate toodete kõige tähtsamate omaduste alusel. Kuigi need omadused ei ole esitatud asjaomaste CN-koodide ja selgitavate märkuste tekstis, on need ikkagi olulised omadused, mille alusel hinnata, kas kõnealust tüüpi toodet saab või ei saa lugeda töötlemata tooteks, mis kuulub CN-koodide 7304 39 10 ja 7304 59 10 alla.
(29)
TMK grupp väitis, et kõnealused torud ei ole lõõmutatud, sest neile ei tehtud kuumtöötlust, nagu on kirjutatud materjali tõendis. Selle kohta märgitakse, et tellija on hankekirjelduses esitanud vastuolulist teavet, kuna seal osutatakse kuumtöötlusele. Hankekirjeldusele on osutatud teistes dokumentides, nagu TMK väljaantud tootja tõend ning TMK grupi ja selle sõltumatu tellijaga sõlmitud lepingu tootekirjelduses.
(30)
Märgiti, et äriühingute vahelistes lepingutes, mis TMK grupp esitas kohapeal toimunud kontrollikäigu ajal, kuulusid need tooted teise CN-koodi alla (meetmetega seotud), kuid hiljem muudeti see CN-koodiks, mis ei olnud meetmetega seotud (ka uurimisperioodi ajal), kuigi kättesaadava teabe kohaselt ei toimunud kliendi tellimuses ega tootekirjelduses mingeid muudatusi. TMK grupp väitis, et selline CN-koodi muutmine ei ole asjakohane, sest kohaldatavate klassifitseerimisreeglite seisukohast on olulised toodete omadused nende importimisel liitu. Toote omadused importimisel liitu on tähtsad, kuid TMK grupp ei eita, et nad klassifitseerisid toote tüübid meetmete alla kuuluvaks enne klassifikatsiooni muutmist isegi ilma mingite muudatusteta tootekirjelduses. Seda peetakse üheks selliseks asjaoluks, mille põhjal võib teha järelduse, et asjaomased tootetüübid kuuluvad uurimise alla.
(31)
Märgiti veel seda, et sõltumatu kliendi ostu tootekirjeldus osutab selgelt pooltöödeldud tootele, mitte torutoorikutele või õõnesprofiilidele. Viimase punkti kohta väitis TMK, et toote klassifitseerimise seisukohast ei ole mingit tähtsust sellel, kuidas klient toodet kirjeldab. Selle kohta märgitakse, et kliendi esitatud tootekirjeldusel on sel määral tähtsust, et klient ilmselt teab, millised on toote nõuded, kui ta teeb tellimust. Seega on kaheldav väide, et kliendi tootekirjeldus ei ole üldse asjakohane.
(32)
Järelikult peavad kuumtöötlusega valmistatud õmblusteta terastorud niisuguste silindrite valmistamiseks vastama väga üksikasjalikele tehnilistele ja kvaliteedinõuetele ning olema täpsete mõõtmetega. Niisugused omadused on ilmselgelt vastuolus CN-koodide 7304 39 10 ja 7304 59 10 selgitavates märkustes nimetatud väitega „töötlemata”, mistõttu lükatakse tagasi TMK grupi märkus, et komisjon on mõistet „töötlemata” valesti mõistnud.
(33)
Vastupidiselt mitmele eelnevale väitele teatas TMK grupp, et neid tooteid müüdi sõltumatule kliendile mitte ainult ühe kasutamisviisi jaoks, silindrite tootmiseks, vaid neist võidi valmistada ka nn täppistorusid. Grupp teatas, et sõltumatu klient valmistas torutoorikutest kõigepealt külmvaltstorud (nn täppistorud) ja neist valmistas gaasisilindreid. Tuleb märkida, et see on vastuolus nii sellega, mida TMK grupp on varem väitnud ja ka sellega, mis ilmnes kontrollkäikude ajal kogutud dokumentidest. Eeltoodule vaatamata tuleb märkida, et see täiendav väide on uus väide, mis esitati hiljem ja seda ei ole tõendusmaterjaliga tõendatud. TMK grupp esitas tõendusmaterjali, millest väidetavalt ilmnes, et sõltumatu klient müüs ka täppistorusid. See tõendusmaterjal esitati uuringu väga hilises järgus ja ajavahemiku kohta, mis oli kaua aega pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõppu ning dokumendid olid seotud igat tüüpi külmvaltstoodete (torude) või sektsioonide võimaliku müügiga. Seetõttu lükati need vastuväited tagasi.
(34)
Suurem osa vaatlusaluse toote ekspordist liidus paiknevatele sõltumatutele tootjatele toimus kahe seotud kaubandusettevõtte, st Saksamaal paikneva TMK Europe GmbH ja Itaalias paikneva TMK Italia s.r.l.-i kaudu. Nimetatud ekspordi suhtes kehtinud ekspordihind määrati tegelikult makstud või makstava hinna alusel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 9, st kasutades liidu esimese sõltumatu ostja poolt seotud äriühingule uurimisperioodil tegelikult makstud või makstavat hinda, mida kohandati, arvestades kõiki impordi ja edasimüügi käigus tekkinud kulusid ja kasumit.
(35)
Väheseid koguseid eksporditi otse liidus paiknevatele sõltumatutele klientidele. Ekspordihind nimetatud koguste puhul määrati kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal.
3.1.3. Võrdlus
(36)
Normaalväärtust ja eksportivate tootjate ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 kohandati nõuetekohaselt normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Selle põhjal tehti kohandused pakendamis-ja transpordikulude, laenukulude ja kehtivate dumpinguvastaste tollimaksude osas.
(37)
TMK grupp taotles, et omamaisel turul ja ekspordiks müüdavate õmblusteta torude õiglase võrdluse tagamiseks võetaks arvesse õmblusteta torude teatavaid omadusi, mis näitavad terase kvaliteeti, keermestuse liiki ja pinnatöötlust.
(38)
Euroopa Liidu õmblusteta terastorude tootmisharu kaitsekomitee (ESTA) väitis, et kõik taotlused toote määratluse või esialgsel uurimisel või sellele järgnenud läbivaatamisel kasutatud metoodika muutmiseks on vastuolus algmääruse artikli 11 lõikega 9 ja tuleks jätta arvestamata.
(39)
Selles osas leiti uurimise käigus, et TMK grupi tehtud taotlus ei mõjuta toote määratlust, vaid pigem võimaldab määrata täiendavaid omadusi, mis tagavad samu omadusi omavate õmblusteta torude õiglase võrdluse. Veel leiti, et need täiendavad omadused mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust.
(40)
Eelnevast lähtuvalt leiti, et taotlus on põhjendatud ja seega võeti eespool nimetatud omadusi arvesse.
(41)
Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 10 väitis TMK grupp, et toimunud tehingute (nn tarnitud, toll tasutud) puhul makstud tollimaksu ei tuleks ekspordihinna määramisel maha arvutada. TMK grupp väitis, et võrreldes viimase, 12 kuud kestnud ajavahemikuga, mil TMK grupi õmblusteta torude ekspordile liitu ei olnud veel dumpinguvastaseid tollimakse kehtestatud (1. juuli 2005 kuni 30. juuni 2006 või võrdlusperiood), peegeldus tollimaks nõuetekohaselt hindades, mida küsiti uurimisperioodil ja liidu hilisemates müügihindades.
(42)
Selles osas leiti, et esimestele sõltumatutele klientidele müümisel kehtinud hinnad tingimusega „tarnitud, toll tasutud” ei katnud kulusid ega ammugi mitte dumpinguvastaseid tollimakse, st need tehingud olid üldiselt kahjumlikud. Veel märgitakse, et kuigi sarnaste toodete hinnad kasvasid võrdlusperioodi järgselt umbes 30 %, kasvasid tooraine hinnad, mis moodustavad keskmiselt üle 50 % tootmiskuludest, samal ajavahemikul üle 70 %. Eelneva põhjal leiti, et ei ole esitatud piisavalt tõendeid, mis näitaksid, et tollimaks peegeldus nõuetekohaselt küsitud hindades.
(43)
Märgiti ka, et isegi juhul kui nõustutakse, et tollimaks peegeldus hilisemates müügihindades (mis nii ei olnud), on algmääruse artikli 11 lõikes 10 nõutud, et tollimaks peab kajastuma mõlemas, nii edasimüügi hinnas kui ka hilisemas müügihinnas.
(44)
Pärast järelduste avaldamist kordas TMK grupp vastuväiteid tollimaksu mahaarvamise kohta ekspordihindadest ja väitis, et tehtud gaasi hinna kohandused on tekitanud kahjumit, mis on väite esitaja arvates väiksemat suurusjärku, kuid ei esitanud mingeid tõendeid. TMK grupp jäi kindlaks oma seisukohale, et asjaolu, et tehasehinna tasandi ekspordihind peaks ületama tootmiskulu, ei ole õiguslikult pädev ning kordas arvamust, et ainuke uuritav nõue peaks olema see, kas makstud dumpinguvastane tollimaks väljendab edasimüügihinda, mida küsiti sõltumatutelt klientidelt, kes ostsid tingimusel „tarnitud, toll tasutud”. Kuid hind tingimusel „tarnitud, toll tasutud”, mida küsiti esimeselt sõltumatult kliendilt, ei katnud kulusid ega ka dumpinguvastast tollimaksu, isegi mitte ilma gaasihinna kohanduseta, ja et toorme hind, mis on keskmiselt rohkem kui 50 % tootmiskuludest, kasvas samal ajavahemikul rohkem kui 70 %, nagu tõdetud põhjenduses 42, on selge, et TMK grupp ei ole esitanud vaieldamatuid tõendeid, mis näitaksid, et tollimaks väljendab tõepäraselt küsitud hinda või hilisemat müügihinda.
(45)
Eespool esitatu põhjal tuli väide tagasi lükata.
3.1.4. Dumpingumarginaal
(46)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 võrreldi eraldi iga eksportiva tootja iga tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga tehasest hankimise tasandil. TMK grupi jaoks määratakse kindlaks üks ühine dumpingumarginaal, selleks arvutatakse TMK gruppi kuuluvate eksportivate tootjate jaoks üks kaalutud keskmise dumpingu määr.
(47)
Selle põhjal on dumpingumarginaal, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, 29,6 %. Pärast järelduste teatavakstegemist osutas TMK grupp kahe selle grupi tootmisüksuste kohta tehtud dumpinguarvutuses ilmnenud vigadele. Need vead on parandatud ja TMK grupi uus kaalutud keskmine dumpingumarginaal on 28,7 %, mitte 29,6 %, nagu varem arvutatud.
(48)
Märgitakse, et see dumpingumarginaal on vastupidiselt läbivaatamise taotluses esitatud esmapilgul usutavatele tõenditele kõrgem, kui praegu TMK grupi impordi puhul kohaldatav tollimaks. Tollimaksu suurenemine tuleneb mitmest asjaolust. Esiteks osutasid läbivaatamise taotluses esitatud tõendid üksnes teatavatele tehingutele, mida sooritas kolmest eksportivast tootjast üks. Leiti, et mõned neist tehingutest ei olnud seotud vaatlusaluse tootega. Teiseks, nagu on eespool põhjenduses 23 märgitud, ei esitanud TMK grupp uurimise käigus andmeid mõne vaatlusaluse tootega tehtud eksporttehingu kohta. Lõpetuseks lükati tagasi TMK grupi väide, nagu oleks tollimaks kulu (vt põhjendusi 41-45). Kõik need asjaolud koos uurimise käigus kontrollitud asjaoludega tõid kaasa dumpingumarginaali suurendamise.
4. MUUTUNUD ASJAOLUDE PÜSIV LAAD
(49)
Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 kontrolliti, kas dumpingu olukorraga seoses muutunud asjaolusid võib põhjendatult pidada püsivaks.
(50)
TMK grupp märkis läbivaatamise taotluses, et esineb püsivat laadi muutunud asjaolusid, sest grupisiseselt on tehtud suuri struktuurimuutusi ja tootmisseadeid on oluliselt parandatud ning see on otseselt mõjutanud kulude struktuuri.
(51)
Uurimisel leiti, et TMK grupp on tõesti teinud märkimisväärseid investeeringuid, mis on suurendanud tõhusust ja tootmisvõimsust. Kuid kuna tooraine hind on tõusnud ja tootevalikus on järjest rohkem suurema lisandväärtusega tooteid, siis ei saanud tootmiskulude vähenemist kinnitada. Põhjenduses 50 osutatud parandused leiti olevat struktuurse iseloomuga ja on vähetõenäoline, et need lähemal ajal muutuvad.
(52)
Lisaks võeti arvesse hindade arenguid, mis toimusid uurimisperioodil toimunud ekspordil ELi mittekuuluvatesse riikidesse ja pärast uurimisperioodi toimunud ekspordil ELi. Leiti, et samasuguste toodete ekspordil ELi mittekuuluvatesse riikidesse oli hinnatase võrreldav samal ajal ELi toimunud eksportmüügi omaga. Mis puutub uurimisperioodi järgsesse ajavahemikku, siis leiti, et hinnad on veidi kõrgemad kui uurimisperioodil. See on kooskõlas rahvusvahelise hinnataseme suundumustega. Seega ei olnud märke ekspordihindade märgatavast kõikumisest lähemas tulevikus.
5. DUMPINGUVASTASTE MEETMETE MUUTMINE
(53)
Arvestades uurimise tulemusi, leitakse, et on asjakohane muuta TMK grupi jaoks vaatlusaluse toote impordi suhtes kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu 28,7 protsendile. Muudetud dumpinguvastane tollimaks tuleks sätestada arvutatud dumpingumarginaali tasemel, kuna see on madalam kui esialgses uurimises määratud kahjumarginaal.
(54)
Huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada rakendusmääruse (EL) nr 585/2012 muutmist, ning neile anti võimalus esitada märkusi,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Rakendusmääruse (EL) nr 585/2012 artikli 1 lõikes 2 esitatud tabelis asendatakse kanne OAO Volzhsky Pipe Plant’i,
OAO Taganrog Metallurgical WorksOAO Sinarsky Pipe Plant’i ja OAO Seversky Tube Works’i kohta järgmisega:
„OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works,
OAO Sinarsky Pipe Plant ja OAO Seversky Tube Works
28,7 %
A859”
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 21. detsember 2012