РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА СЪВЕТА
от 9 декември 2014 година
за изменение на Решение за изпълнение 2013/463/ЕС за одобряване на програма за макроикономически мерки за Кипър
(2014/919/ЕС)
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 472/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. за засилване на икономическото и бюджетно наблюдение над държавите членки в еврозоната, изпитващи или застрашени от сериозни затруднения по отношение на финансовата си стабилност (1), и по-специално член 7, параграфи 2 и 5 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като има предвид, че:
(1)
Регламент (ЕС) № 472/2013 се прилага спрямо държавите членки, които вече получават финансова помощ, включително от Европейския механизъм за стабилност (ЕМС), към момента на влизането му в сила.
(2)
В Регламент (ЕС) № 472/2013 се определят правилата за одобряване на програмите за макроикономически мерки за държавите членки, получаващи финансова помощ. Тези правила трябва да бъдат в съответствие с разпоредбите на Договора за създаване на Европейски механизъм за стабилност (ДЕМС).
(3)
По искане за финансова помощ от ЕМС, отправено на 25 юни 2012 г. от Кипър, Съветът реши на 25 април 2013 г. с Решение 2013/236/ЕС на Съвета (2), че Кипър трябва стриктно да прилага програма за макроикономически мерки.
(4)
На 24 април 2013 г. Съветът на управителите на ЕМС реши принципно да предостави подкрепа за стабилността на Кипър и одобри Меморандума за разбирателство относно специфичните условия на икономическата политика и подписването му от Комисията от името на ЕМС.
(5)
В съответствие с член 1, параграф 2 от Решение 2013/236/ЕС Комисията, в сътрудничество с Европейската централна банка (ЕЦБ) и по целесъобразност с Международния валутен фонд (МВФ), извърши петия преглед за оценка на напредъка по изпълнението на договорените мерки, както и на тяхната ефективност и социално-икономическо въздействие. Вследствие на този преглед съществуващата програма за макроикономически мерки беше актуализирана, за да отрази действията, предприети от кипърските власти до второто тримесечие на 2014 г.
(6)
След влизането в сила на Регламент (ЕС) № 472/2013 програмата за макроикономически мерки бе приета под формата на решение за изпълнение на Съвета. Следователно по причини, свързани с правната яснота и правната сигурност, програмата бе приета повторно въз основа на член 7, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 472/2013. Съдържанието на програмата остана идентично с това, одобрено с Решение 2013/236/ЕС, но включваше и резултатите от прегледа, извършен в съответствие с член 1, параграф 2 от Решение 2013/236/ЕС. В същото време бе отменено Решение 2013/236/ЕС.
(7)
Решение за изпълнение 2013/463/ЕС на Съвета (3) вече бе изменено с Решение за изпълнение 2014/169/ЕС на Съвета (4). С оглед на актуалното развитие то следва да бъде изменено отново.
(8)
Комисията, в сътрудничество с ЕЦБ и МВФ, извърши петия преглед за оценка на напредъка по изпълнението на договорените мерки, както и на тяхната ефективност и социално-икономическо въздействие. В резултат на това следва да бъдат направени промени в областта на реформата на финансовия сектор, фискалната политика и структурните реформи, най-вече по отношение на: i) изготвяне на актуализиран план за постепенно либерализиране на външните ограничителни мерки, което властите са поели ангажимент да започнат едва след успешното приключване на цялостната оценка и плавния преход към единния надзорен механизъм (ЕНМ); ii) допълнителни мерки за подобряване на начина, по който банките управляват необслужваните заеми; iii) изискване за приключване на мерките, предприети в резултат на одита от 2013 г. на отделни финансови институции, налагане на санкции, ако е приложимо, и оповестяване на окончателните решения; iv) осигуряване на допълнителни мерки за подобряване на оперативния капацитет на координационната група; v) приемане от страна на Министерски съвет на нова всеобхватна рамка за установяване на подходящи производства по несъстоятелност на дружества и физически лица, както и приемане от страна на Камарата на представителите на изменения на правната рамка по отношение на принудителното изпълнение върху ипотекирани имоти (две предходни мерки), като същевременно се конкретизират някои задължителни елементи на тези две нови рамки; vi) актуализиране на целевия първичен бюджетен дефицит за 2014 г. от не повече от 210 млн. евро (1,3 % от БВП), за да бъдат отразени фискалните резултати през първата половина на 2014 г., представяне на предложение, гарантиращо фискалния неутралитет на реформата на системата за социално осигуряване и постигане на целевия бюджетен дефицит за 2015 г., като целевият първичен излишък за 2017 г. беше намален до равнище от 2,5 % с оглед по-плавна фискална корекция за периода 2017-2018 г.; vii) определяне на бъдещите стъпки за провеждане на процедурата по приватизация на Кипърската пристанищна администрация и Кипърския орган по електроенергия; viii) назначаване на нов ръководител на новата данъчна служба и на двама негови помощника, създаване на обща база данни на данъкоплатците и приемане на необходимите нормативни актове, което ще спомогне за привеждането в действие на разширените правомощия по събиране на вземания; ix) провеждане на реформата на данъчното облагане на недвижима собственост през 2015 г.; x) включване на допълнителни изисквания за ускоряване на процедурите по издаване на нотариални актове във връзка с пазара на жилища; xi) изготвяне на проект на план за действие за приключване на изостаналите висящи съдебни дела, осигуряване на подробни статистически данни относно изостаналите висящи дела и продължителността на съдебните производства, както и създаване на административен съд; xii) оценка на тези членове от действащия закон за Агенцията по туризма на Кипър, които могат да възпрепятстват конкуренцията; както и xiii) предварителна оценка на техническия и икономическия потенциал за допълнително увеличаване на производството на електроенергия от възобновяеми енергийни източници и на себестойността на различните източници на възобновяема енергия в сравнение с първичните конвенционални източници на енергия, като бъдат включени мерки за подобряване на капацитета и независимостта на Енергийната регулаторна агенция на Кипър.
(9)
В периода на прилагане на всеобхватния пакет от мерки за Кипър Комисията следва да предоставя и допълнителни насоки за прилагане на политиката, както и техническа помощ в конкретни области. Държава членка, която прилага програма за макроикономически мерки и не разполага с необходимия административен капацитет, следва да се обърне за техническа помощ към Комисията, която може да създаде експертни групи за тази цел.
(10)
Кипърските власти следва да поискат становищата на социалните партньори и гражданските организации, в съответствие с действащите национални правила и практики, относно участието в подготовката, прилагането, наблюдението и оценката на програмата за макроикономически мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Член 2 от Решение за изпълнение 2013/463/ЕС се изменя, както следва:
1)
Параграф 5 се заменя със следното:
„5. С оглед възстановяването на стабилността на финансовия си сектор Кипър продължава преструктурирането на банковия сектор и сектора на кооперативните кредитни институции, продължава укрепването на надзора и регулирането в контекста на текущия преход към единния надзорен механизъм, предприема реформа на нормативната уредба, уреждаща преструктурирането на дълга, и постепенно премахва ограничителните мерки в съответствие със своята пътна карта, като същевременно запазва финансовата стабилност.
Програмата предвижда следните мерки и резултати:
а)
осигуряване на стриктен мониторинг върху ликвидността на банковия сектор. Временните ограничения върху свободното движение на капитали (inter alia, ограничение на тегленията на пари в брой, плащанията и преводите) се наблюдават отблизо. Постепенното облекчаване на външните ограничителни мерки е съгласувано с поддържането на финансова стабилност и подходящи ликвидни буфери. Централната банка на Кипър (ЦБК) ще извърши проверки на място по отношение на прилагането на ограниченията, като при необходимост ще предприеме целесъобразни надзорни действия. Допълнителните възможности за либерализиране на външните ограничителни мерки ще бъдат разгледани от властите едва след успешното приключване на цялостната оценка и плавния преход към ЕНМ. Целта е контролът да се запази само докато това е абсолютно наложително за смекчаването на сериозните рискове за стабилността на финансовата система. Пътната карта за постепенно облекчаване на ограничителните мерки ще бъде актуализирана и публикувана след получаване на резултатите от всеобхватната оценка. Плановете по отношение на финансирането и капитала на местните банки, които разчитат на рефинансиране от централната банка или получават държавна помощ, трябва да отразяват реалистично очакваното намаляване на задлъжнялостта в банковия сектор и да предвиждат намаляване на зависимостта от заеми от централните банки, като същевременно се избягва прибързана продажба на активи и ограничаване на кредитирането;
б)
адаптиране на минималните капиталови изисквания при отчитане на параметрите на оценката на счетоводните баланси и стрес тестовете на Съюза;
в)
гарантиране на официалното одобрение на плановете за преструктуриране съгласно правилата за държавна помощ преди предоставянето на държавна помощ. В съответствие с процедурите за отпускане на държавна помощ банките, изпитващи недостиг на капитал, могат да поискат от държавата помощ за рекапитализирането си, ако останалите мерки се окажат недостатъчни. Банките, които спазват планове за преструктуриране, отчитат постигнатия от тях напредък по прилагането на тези планове;
г)
гарантиране на създаването и функционирането на кредитния регистър;
д)
гарантиране на цялостното прилагане на регулаторната рамка по отношение на отпускането на заеми, обезценката на активи и формирането на провизии, като бъде отчетен преходът към ЕНМ;
е)
въвеждане на задължителни изисквания за оповестяване, за да се гарантира, че банките редовно уведомяват органите и пазарите за напредъка в преструктурирането на дейностите си;
ж)
осигуряване на преразглеждането на управленската директива, чрез което ще бъде конкретизирано, наред с другото, взаимодействието между отделите за вътрешен одит на банките и банковите надзорни органи;
з)
укрепване на управлението на банките, включително чрез забрана за отпускане на заеми на независими членове на ръководния съвет или на свързани с тях лица;
и)
осигуряване на необходимия персонал и изменения с оглед на новите отговорности, поети от ЦБК, включително чрез гарантиране на разделението между функциите по преобразуване и надзор, както и на транспонирането в националното право на единната нормативна уредба, включително Директива 2014/59/EС на Европейския парламент и на Съвета (5) и Директива 2014/49/EС на Европейския парламент и на Съвета (6);
й)
подобряване на начина, по който се управляват необслужваните заеми, като се отчитат промените и сроковете, свързани с ЕНМ. Това включва по-специално: преглед на Кодекса за управление на просрочените задължения и на банковите политики и практики във връзка с управлението на просрочените задължения; наблюдение на целите по отношение на преструктурирането, заложени от ЦБК; мерки, позволяващи на заемодателите да получават подходяща финансова информация относно финансовото състояние на заемополучателя, както и да изискват, получават и реализират служещите като залог финансови активи и приходи на нередовните заемополучатели; мерки, позволяващи и облекчаващи прехвърлянето на съществуващи индивидуални заеми от заемодателите към трети лица, заедно с всички обезпечения и гаранции, без да е необходимо съгласието на заемополучателя;
к)
облекчаване на ограниченията за налагане на запор върху обезпеченията. Това включва изготвяне на законодателство въз основа на всеобхватна рамка за реформа, с която да се установят подходящи процедури по обявяване в несъстоятелност на дружества и физически лица, както и да се осигури гладкото и ефикасно протичане на преработените процедури по принудително изпълнение и обявяване в несъстоятелност. В допълнение, след като бъде реформирана, новата правна рамка, уреждаща преструктурирането на дълга на частния сектор, се преразглежда, като при нужда се посочват допълнителни мерки;
л)
завършване на хармонизирането на регулирането и надзора върху кооперативните кредитни институции и търговските банки;
м)
гарантиране на своевременното и цялостно прилагане на договорения план за преструктуриране от страна на координационната група, която да предприеме допълнителни мерки за подобряване на неговия оперативен капацитет, най-вече в областта на управлението на просрочени задължения, управленската информационна система, управленската структура и капацитет;
н)
допълнително укрепване на рамката срещу изпирането на пари и изпълнение на план за действие, който осигурява прилагането на по-добри практики по отношение на финансовия надзор над клиентите и прозрачността на предприятията, в съответствие с най-добрите практики.
2)
В параграф 8 буква д) се заменя със следното:
„д)
приемане на закон за установяване на стабилна система за корпоративно управление за държавни и смесени предприятия и изпълнение на план за приватизация, за да се повиши икономическата ефективност и да се възстанови устойчивостта при обслужването на дълга;“
3)
Параграф 13 се заменя със следното:
„13. До края на програмата трябва да се съкрати продължителността на съдебните производства и да бъдат приключени изостаналите висящи дела. Кипър предприема инициативи за засилване на конкурентоспособността на туристическия сектор, като приложи конкретен план за действие, който да доведе до осъществяването на определените, inter alia, количествени цели в наскоро преразгледаната Стратегия за туризма за периода 2011-2015 г., и извърши оценка на закона за Агенцията по туризма на Кипър, а именно тези членове от него, които могат да попречат на конкуренцията в туристическия сектор. Кипър изпълнява политическа стратегия в областта на въздухоплаването, насочена към изменение на външната политика на Кипър в областта на въздухоплаването при отчитане на външната политика и споразуменията на ЕС в областта на въздухоплаването, като в същото време се осигуряват необходимите въздушни връзки.“
4)
В параграф 14 буква б) се заменя със следното:
„б)
цялостно определяне на регулаторния режим и организацията на пазара за преструктурирания енергиен и газов сектор, включително предварителна оценка на потенциала за увеличаване на производството на електроенергия от възобновяеми енергийни източници; както и“.
5)
Параграф 16 се заменя със следното:
„16. При изготвянето на всеобхватна и съгласувана стратегия за растеж Кипър отчита текущите реформи на публичната администрация и на управлението на публичните финанси, другите ангажименти, поети в програмата за макроикономически мерки за Кипър, както и съответните инициативи на Съюза, като взема предвид партньорското споразумение за използване на европейските структурни и инвестиционни фондове. Единният орган, в който ще се преобразува вече създадената работна група за насърчаване на растежа, ще изготви, координира и приложи стратегия за растеж, която ще бъде включена в националната институционална рамка.“
Член 2
Адресат на настоящото решение е Република Кипър.
Съставено в Брюксел на 9 декември 2014 година.
NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS,
9. detsember 2014,
millega muudetakse rakendusotsust 2013/463/EL, millega kiidetakse heaks Küprose makromajanduslik kohandamisprogramm
(2014/919/EL)
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 472/2013, millega tugevdatakse majanduse ja eelarve järelevalvet euroala liikmesriikide üle, millel on või võivad tekkida tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel, (1) eriti selle artikli 7 lõikeid 2 ja 5,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)
Määrust (EL) nr 472/2013 kohaldatakse nende liikmesriikide suhtes, kes selle jõustumise hetkel juba saavad finantsabi, sealhulgas Euroopa stabiilsusmehhanismilt (ESM).
(2)
Määruses (EL) nr 472/2013 on sätestatud eeskirjad finantsabi saavate liikmesriikide makromajanduslike kohandamisprogrammide heakskiitmiseks. Need eeskirjad peavad olema kooskõlas Euroopa stabiilsusmehhanismi asutamislepinguga.
(3)
Vastuseks Küprose 25. juuni 2012. aasta taotlusele saada ESMilt finantsabi, otsustas nõukogu 25. aprillil 2013 nõukogu otsusega 2013/236/EL, (2) et Küpros peab täpselt rakendama makromajanduslikku kohandamisprogrammi.
(4)
24. aprillil 2013 otsustas ESMi juhatajate nõukogu põhimõtteliselt anda Küprosele stabiilsustoetust ning kiitis heaks konkreetseid majanduspoliitilisi tingimusi käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi ja selle allakirjutamise komisjonis poolt ESMi nimel.
(5)
Kooskõlas otsuse 2013/236/EL artikli 1 lõikega 2 on komisjon koostöös Euroopa Keskpangaga (EKP) ja asjakohasel juhul Rahvusvahelise Valuutafondiga (IMF) vaadanud viiendat korda läbi kokkulepitud meetmete rakendamisel tehtud edusammud, samuti kõnealuste meetmete tulemuslikkuse ning majandusliku ja sotsiaalse mõju. Nimetatud läbivaatamise tulemusena ajakohastati olemasolevat makromajanduslikku kohandamisprogrammi, et võtta arvesse Küprose ametiasutuste 2014. aasta teiseks kvartaliks astutud samme.
(6)
Määruse (EL) nr 472/2013 jõustumise tulemusena võeti makromajanduslik kohandamisprogramm nõukogu rakendusotsuse kujul vastu. Õigusselguse ja -kindluse tagamiseks võeti programm määruse (EL) nr 472/2013 artikli 7 lõike 2 alusel uuesti vastu. Programmi sisu jäi samasuguseks kui programmil, mis võeti vastu nõukogu otsusega 2013/236/EL, kuid see sisaldab ka otsuse 2013/236/EL artikli 1 lõike 2 kohase läbivaatamise tulemusi. Samal ajal tunnistati nõukogu otsus 2013/236/EL kehtetuks.
(7)
Nõukogu rakendusotsust 2013/463/EL (3) on juba muudetud nõukogu rakendusotsusega 2014/169/EL (4). Lähtudes hiljutisest arengust, tuleks seda uuesti muuta.
(8)
Komisjon on koostöös EKPga ja IMFiga vaadanud viiendat korda läbi kokkulepitud meetmete rakendamise edusammud, samuti kõnealuste meetmete tulemuslikkuse ning majandusliku ja sotsiaalse mõju. Selle tulemusena tuleks teha muudatusi finantssektori reformi, eelarvepoliitika ja struktuurireformide valdkonnas, eelkõige seoses järgmisega: i) piiravate väliste meetmete järkjärguliseks lõdvendamiseks ajakohastatud kava kehtestamine, kusjuures ametiasutused kohustuvad selle käivitama alles pärast põhjaliku hindamise edukat lõpuleviimist ja sujuvat üleminekut ühtsele järelevalvemehhanismile; ii) lisameetmed pankades viivislaenude haldamise parandamiseks; iii) nõue viia lõpule üksikuid finantsasutusi käsitlenud 2013. aasta auditiga seotud järeltegevus, kehtestada vajaduse korral sanktsioone ja avalikustada lõplik otsus; iv) ühistupankadena tegutsevate krediidiasutuste grupi operatiivsuutlikkuse parandamiseks lisameetmete kehtestamine; v) sellise uue laiaulatusliku raamistiku vastuvõtmine ministrite nõukogus, millega kehtestatakse asjakohased äriühingute ja füüsiliste isikute maksejõuetusmenetlused, ja hüpoteegiga koormatud varadega seotud sundtäitmise õigusraamistiku muudatuste vastuvõtmine esindajatekojs (need on kaks varasemat meedet), samuti nende kahe uue raamistiku vajalike elementide üksikasjad; vi) 2014. aasta esmase eelarvepuudujäägi eesmärgi korrigeerimine (maksimaalselt 210 miljonit eurot ehk 1,3 % SKPst), et kajastada 2014. aasta esimese poole eelarvetulemusi; sellise ettepaneku esitamine, mille eesmärk on tagada hoolekandesüsteemi reformi eelarveneutraalsus ja 2015. aasta eelarvepuudujäägi eesmärgi saavutamine; 2017. aasta esmase eelarveülejäägi eesmärki on aga korrigeeritud allapoole, 2,5 %-le SKPst, et muuta sujuvamaks eelarve kohandamine aastatel 2017-2018; vii) uued sammud Küprose sadamaameti ja Küprose energiaameti erastamisprotsessi läbiviimiseks; viii) uue maksuosakonna uue juhataja ja kahe abijuhataja ametissenimetamine, ühtse maksumaksjate andmebaasi loomine ja vajalike õigusaktide vastuvõtmine eesmärgiga hakata rakendama parandatud maksukogumisvolitusi; ix) kinnisvaramaksude reform, mis viiakse ellu 2015. aastal; x) eluasemeturu valdkonnas täiendavad nõuded omandiõigust tõendavate dokumentide väljastamise kiirendamiseks; xi) kohtuasjade kuhjumise kõrvaldamise tegevuskava projekt, üksikasjalik statistika kohtuasjade kuhjumise ja menetluste kestuse kohta ning halduskohtu loomine; xii) Küprose turismiametit käsitleva kehtiva seaduse selliste artiklite hindamine, mis võivad piirata konkurentsi; xiii) esialgne hindamine, milles uuritakse tehnilisi ja majanduslikke võimalusi taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmise suurendamiseks ning omahinda mitmesuguste taastuvate energiaallikate ja traditsiooniliste primaarenergiaallikate puhul; meetmed Küprose energeetikavaldkonda reguleeriva ameti suutlikkuse ja sõltumatuse suurendamiseks.
(9)
Küprose põhjaliku poliitikameetmete paketi rakendamise ajal peaks komisjon andma täiendavalt poliitilist nõu ja pakkuma tehnilist abi spetsiifilistes valdkondades. Makromajanduslikku kohandamisprogrammi rakendav liikmesriik, kelle haldussuutlikkus on ebapiisav, on kohustatud paluma komisjonilt tehnilist abi, mis võib hõlmata eksperdirühma lähetamist.
(10)
Küprose ametiasutused peaksid kooskõlas kehtivate riigisiseste eeskirjade ja tavadega kaasama makromajandusliku kohandamisprogrammi ettevalmistamisse, rakendamisse, järelevalvesse ning hindamisse sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Rakendusotsuse 2013/463/EL artiklit 2 muudetakse järgmiselt.
1)
Lõige 5 asendatakse järgmisega:
„5. Oma finantssektori usaldusväärsuse taastamiseks peab Küpros i) jätkama pangandussektori ja ühistupankadena tegutsevate krediidiasutuste sektori restruktureerimist, ii) jätkama käimasoleva ühtsele järelevalvemehhanismile ülemineku kontekstis järelevalve ja reguleerimise tugevdamist, iii) viima ellu võla restruktureerimise raamistiku reformi ning iv) kõrvaldama kooskõlas oma tegevuskavaga järk-järgult piiravad meetmed, tagades seejuures finantsstabiilsuse.
Programmiga nähakse ette järgmised meetmed ja tulemused:
a)
selle tagamine, et pangandussektori likviidsusega seotud olukorda jälgitakse tähelepanelikult. Kapitali vabale liikumisele kehtestatud ajutisi piiranguid (sh sularaha väljavõtmise, maksete ja ülekannete limiidid) jälgitakse tähelepanelikult. Piiravate väliste meetmete järkjärguline lõdvendamine peab olema kooskõlas finantssektori stabiilsusega ja säilitama piisavad likviidsuspuhvrid. Küprose keskpank (CBC) kontrollib kohapeal piirangute rakendamist ja võtab vastavalt vajadusele asjakohaseid järelevalvemeetmeid. Ametiasutused kaaluvad piiravate väliste meetmete edasist liberaliseerimist ainult pärast põhjaliku hindamise edukat lõpuleviimist ja sujuvat üleminekut ühtsele järelevalvemehhanismile. Eesmärk on rakendada kontrolli ainult seni, kui see on rangelt vajalik finantssüsteemi stabiilsust ohustavate tõsiste riskide maandamiseks. Piiravate meetmete järkjärgulise lõdvendamise tegevuskava ajakohastatakse ja see avaldatakse pärast põhjalikku hindamist. Keskpangapoolsele rahastamisele või riigiabi saamisele toetuvate riigisiseste pankade rahastamises ja kapitalikavades peaks realistlikult kajastama oodatavat finantsvõimenduse vähendamist pangandussektoris ning need peaksid vähendama keskpankadelt laenamise sõltuvust, vältides samal ajal varade kiirmüüki ja krediidituru kriisi;
b)
miinimumkapitalinõuete kohandamine, võttes arvesse bilansi hindamise parameetreid ja kogu liitu hõlmavat stressitesti;
c)
selle tagamine, et restruktureerimiskavad tuleb enne riigiabi andmist riigiabi eeskirjade kohaselt ametlikult heaks kiita. Kapitali puudujääkidega pangad võivad muude meetmete ebapiisavuse korral taotleda kooskõlas riigiabi menetlustega riigilt abi rekapitaliseerimiseks. Restruktureerimiskavadega pangad annavad aru kõnealuste kavade rakendamisel tehtud edusammudest;
d)
toimiva krediidiregistri loomise tagamine;
e)
võttes arvesse ühtsele järelevalvemehhanismile üleminekut, laenude väljastamist, varade väärtuse langust ja provisjoneerimist käsitleva õigusraamistiku täieliku rakendamise tagamine;
f)
avalikustamise nõuete kehtestamine tagamaks, et pangad teavitaksid korrapäraselt ametiasutusi ja turge oma tegevuse ümberkujundamisel tehtud edusammudest;
g)
juhtimisdirektiivi muutmise tagamine nii, et selles täpsustatakse muu hulgas pankade siseauditi üksuste ja pankade järelevalveasutuste vastastikust mõju;
h)
pankade juhtimise tugevdamine, sealhulgas keelates laenude andmise sõltumatutele juhtkonnaliikmetele ja nendega seotud isikutele;
i)
Küprose keskpanga uuest ülesandest tulenevalt vajaliku personali ja muudatuste tagamine, muu hulgas kindlustades kriisilahendusfunktsiooni ja järelevalvefunktsiooni lahushoidmise, ja selle tagamine, et siseriiklikku õigusesse võetakse üle ühtsed eeskirjad, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/59/EL (5) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/49/EL (6);
j)
viivislaenude haldamise parandamine, võttes arvesse ühtse järelevalvemehhanismi arengut ja ajakava. See hõlmab eelkõige järgmist: käitumisjuhendi ning pankade võlgnevuse haldamise poliitika ja tavade muutmine; Küprose keskpanga seatud restruktureerimiseesmärkide jälgimine; meetmed, mis võimaldavad laenuandjatel saada asjakohast finantsteavet laenuvõtjate finantsseisundi kohta ning taotleda võlgnevustega laenuvõtjate finantsvara arestimist ja võlgnevuste kinnipidamist töötasust, see saavutada ja ellu viia; meetmed, mis võimaldavad ja hõlbustavad laenuandjatel olemasolevate üksiklaenude ülekandmist kolmandatele isikutele koos kõigi tagatiste ja väärtpaberitega ning ilma laenuvõtja nõusolekuta;
k)
tagatise realiseerimisele seatud piirangute lõdvendamine. See täiendab õigusaktide ettevalmistamist laiaulatusliku reformi raamistiku alusel, millega kehtestatakse asjakohased äriühingute ja füüsiliste isikute maksejõuetusmenetlused, ning muudetud sundtäitmise ja maksejõuetuse raamistike tõrgeteta ja tõhusat toimimist. Lisaks vaadatakse pärast reformi läbi uus erasektori võlgade restruktureerimise õigusraamistik ja vajaduse korral määratakse kindlaks täiendavad meetmed;
l)
ühistupankadena tegutsevate krediidiasutuste regulatsiooni ja järelevalve kommertspankade regulatsiooni ja järelevalvega ühtlustamise lõpuleviimine;
m)
selle tagamine, et ühistupankadena tegutsevate krediidiasutuste grupp näeb ette kokkulepitud restruktureerimiskava õigeaegse ja täieliku rakendamise ning võtab täiendavaid meetmeid operatiivsuutlikkuse parandamiseks eelkõige võlgnevuste haldamise, juhtimisinfosüsteemi ja juhtimise valdkonnas ning seoses juhtimissuutlikkusega;
n)
rahapesuvastase raamistiku edasise tugevdamise jätkamine ning sellise tegevuskava rakendamine kooskõlas parimate tavadega, mis tagab kliendi suhtes rakendatavate hoolsusmeetmete ja üksuste läbipaistvuse parandatud tavade kohaldamise.
2)
Lõike 8 punkt e asendatakse järgmisega:
„e)
seaduse vastuvõtmine, et luua tugev äriühingu üldjuhtimise süsteem täielikult või osaliselt riigi omandis olevate ettevõtete jaoks, ning erastamiskava rakendamine, et aidata parandada majanduslikku tõhusust ja taastada võla jätkusuutlikkus;”
.
3)
Lõige 13 asendatakse järgmisega:
„13. Kohtuasjade menetlemist kiirendatakse ja kohtuasjade kuhjumine likvideeritakse programmi lõpuks. Küpros käivitab algatused oma turismisektori konkurentsivõime suurendamiseks, rakendades konkreetse tegevuskava muu hulgas hiljuti muudetud turismistrateegias (2011-2015) kindlaks määratud kvantifitseeritud eesmärkide saavutamiseks ja hinnates Küprose turismiametit käsitlevat seadust, eelkõige artikleid, mis võivad piirata konkurentsi turismisektoris. Küpros rakendab lennunduspoliitika strateegiat Küprose lennundusalase välispoliitika kohandamiseks, võttes arvesse ELi välislennundust ja ELi lennunduskokkuleppeid, tagades samal ajal piisava lennuühenduse.”
4)
Lõike 14 punkt b asendatakse järgmisega:
„b)
ümberkujundatud energeetika- ja gaasisektori reguleeriva korra ja turukorralduse igakülgne kavandamine, sealhulgas esialgne hinnang taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmise suurendamise võimaluste kohta, ning”
.
5)
Lõige 16 asendatakse järgmisega:
„16. Laiaulatusliku ja ühtse majanduskasvu strateegia väljatöötamisel võtab Küpros arvesse käimasolevat avaliku halduse reformi, riikliku finantsjuhtimise reformi, muid Küprose makromajanduslikus kohandamisprogrammis sätestatud kohustusi ning asjaomaseid liidu algatusi, võttes arvesse partnerluslepingut Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rakendamiseks. Majanduskasvu strateegia töötatakse välja, seda koordineeritakse ja jõustatakse ühtse asutuse kaudu, mis areneb välja juba asutatud majanduskasvu töökonnast ja mis tugineb riiklikule institutsioonilisele raamistikule.”
Artikkel 2
Käesolev otsus on adresseeritud Küprose Vabariigile.
Brüssel, 9. detsember 2014