РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 484/2014 НА КОМИСИЯТА
от 12 май 2014 година
за определяне на техническите стандарти за изпълнение по отношение на хипотетичния капитал на централните контрагенти в съответствие с Регламент (ЕС) № 648/2012 на Европейския парламент и на Съвета
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 648/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 4 юли 2012 г. относно извънборсовите деривати, централните контрагенти и регистрите на транзакции (1), и по-специално член 50а, параграф 4, трета алинея и член 50в, параграф 3, трета алинея от него,
като има предвид, че:
(1)
В съответствие с Регламент (ЕС) № 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета (2) установените в Съюза институции понастоящем докладват на тримесечна база за спазването на изискванията за собствения капитал. За да бъдат сведени до минимум несъответствията между референтните дати, определени за институциите, и датите, определени за централните контрагенти („ЦК“) за изчисляването и докладването на информация, свързана с хипотетичния капитал, определените за ЦК референтни дати следва да обхващат най-малко референтните дати, които вече са определени за институциите. От друга страна, по-честото докладване на информацията, свързана с хипотетичния капитал, би било от полза предвид факта, че установените в трети държави клирингови членове могат да имат различни отчетни дати. Освен това е възможно да съществуват големи различия в изискванията за собствен капитал и за да разполагат с актуална информация относно тези изисквания, клиринговите членове и техните компетентни органи може да искат да наблюдават тези експозиции по-често от веднъж на три месеца.
(2)
При обичайни обстоятелства отчетните дати за ЦК не следва да се отлагат във времето с повече от една седмица от датата на изчисление. Тази една седмица предоставя на ЦК достатъчно време за извършване на вътрешни проверки и за завършването на съответната процедура на одобрение преди отчитането на изискваните данни. Ако ЦК разработят напълно автоматизирана система, отчетната дата може да е близка до датата на изчисляване. Понастоящем обаче ЦК може да не са в състояние да завършат цялата процедура в рамките на този период и следователно може да е необходимо да разработят за целта свои вътрешни процедури и инфраструктури. В тази връзка следва да се въведе преходна разпоредба, която предоставя на централните контрагенти достатъчно време за разработването на необходимите вътрешни процедури и инфраструктури, като същевременно позволява те да започнат да докладват информацията, свързана с хипотетичния капитал на своите клирингови членове.
(3)
Съгласно Регламент (ЕС) № 648/2012 загубите вследствие на неизпълнение от страна на клирингов член се покриват на първо място от първоначалното допълнително обезпечение и от вноската в гаранционния фонд на самия клирингов член, който е в неизпълнение. Когато тези мерки се окажат недостатъчни, загубите се покриват от предварително набраните финансови ресурси, които са внесени от ЦК в съответствие с каскадния принцип при неизпълнение, и от вноските в предварително набрания гаранционен фонд на членовете, които не са в неизпълнение. През този период честотата на отчитане следва да бъде увеличена, за да може останалите клиринговите членове и компетентните органи да получат цялата информация, свързана с хипотетичния капитал, необходима за изчисляване на изискванията за собствения капитал, приложими към клиринговите членове. ЦК следва да разполагат с технически възможности и вътрешни процедури, за да изчислят и предоставят информацията, отнасяща се до хипотетичния капитал в такива напрегнати ситуации.
(4)
Съгласно Регламент (ЕС) № 648/2012 ЦК трябва да възстанови предварителните собствени финансови средства на каскаден принцип при неизпълнение в рамките на един месец. Поради тази причина честотата на изчисленията и докладването в такива ситуации следва да бъде по-висока, отколкото при обичайни обстоятелства. Ежедневното докладване на информацията, свързана с хипотетичния капитал, може да не е толкова удачно, тъй като може да е необходимо време, за да се определи общият размер на загубите вследствие на неизпълнение от страна на клиринговия член. Като се има предвид, че компетентните органи могат да бъдат изправени пред широк кръг сценарии, те следва да имат също възможност да поискат по-често докладване в периоди на напрежение въз основа на оценка на ситуацията, при която се взема предвид степента на действителното или очакваното изчерпване на предварителните финансови ресурси, с които разполага ЦК (както внесените от самия ЦК, така и внесените от клиринговите членове). По-честото докладване следва да се прилага, докато тези ресурси бъдат възстановени до нивата, изисквани от съответното законодателство.
(5)
По-честото докладване в периоди на напрежение може да създаде затруднения предвид нововъведеното изискване за отчитане. Това може да доведе до трудности с техническото изпълнение поне за някои ЦК. За да бъдат облекчени тези затруднения, е необходимо изискванията за по-голяма честота на изготвянето на доклади да се прилагат от по-късна дата. Това ще позволи на ЦК да усъвършенстват своите вътрешни процедури и да модернизират своите системи.
(6)
Разпоредбите в настоящия регламент са тясно свързани, тъй като те се отнасят до изчисляването и докладването на хипотетичния капитал на ЦК. С оглед на съгласуването на посочените разпоредби, които следва да влязат в сила едновременно, и на осигуряването на възможност за цялостен поглед и лесен достъп до тях за лицата, които трябва да спазват произтичащите от тях задължения, желателно е всички съответни технически стандарти за изпълнение, изисквани съгласно Регламент (ЕС) № 648/2012, да бъдат включени в един регламент.
(7)
Настоящият регламент се основава на проектите за технически стандарти за изпълнение, представени на Комисията от Европейския банков орган.
(8)
Европейският банков орган проведе обществени консултации по проектите на техническите стандарти за изпълнение, въз основа на които е изготвен настоящият регламент, анализира потенциалните разходи и ползи и поиска становище от Групата на участниците от банковия сектор, създадена по силата на член 37 от Регламент (ЕС) № 1093/2010 на Европейския парламент и на Съвета (3),
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Честота и дати на изчислението по член 50а, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 648/2012
1. Честотата на изчислението по член 50а, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 648/2012 следва да бъде на месечна основа, с изключение на случаите, когато се прави преценката, предвидена в член 3, параграф 1 от настоящия регламент, в който случай честотата е или на седмична основа, или ежедневно.
2. Когато честотата на изчислението, посочено в параграф 1, е на месечна основа, ЦК прилага и двете посочени по-долу условия:
а)
референтите дати за това изчисление са, както следва:
31 януари, 28 февруари (или 29 февруари, когато годината е високосна), 31 март, 30 април, 31 май, 30 юни, 31 юли, 31 август, 30 септември, 31 октомври, 30 ноември, 31 декември;
б)
датата, на която ЦК извършва изчисленията („дата на изчисление“), е съответно:
1 февруари, 1 март, 1 април, 1 май, 1 юни, 1 юли, 1 август, 1 септември, 1 октомври, 1 ноември, 1 декември, 1 януари.
3. Когато честотата, посочена в параграф 1, е веднъж седмично или ежедневно, денят на първото изчисление е денят, следващ датата на искането на компетентния орган. Първата референтна дата е датата на искането на компетентния орган. За последващите изчисления референтната дата е денят преди датата на изчисление. В случая на седмично изчисляване интервалът между дните на изчисление е 5 работни дни.
4. В случай, че датата за изчисление е официален празник, събота или неделя, изчислението се извършва на следващия работен ден.
Член 2
Честота, дати и единен формат на докладването, изисквано съгласно член 50в, параграф 2 и член 89, параграф 5а от Регламент (ЕС) № 648/2012
1. Честотата на докладването по член 50в, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 648/2012, а когато е приложимо - и по член 89, параграф 5а, трета алинея от същия регламент, следва да бъде на месечна основа, с изключение на случаите, когато се прави преценката, предвидена в член 3, параграф 1 от настоящия регламент, в който случай честотата е или на седмична основа, или ежедневно.
2. Когато честотата на докладване в съответствие с параграф 1 е ежемесечна, датата на докладване се пада в рамките на пет работни дни от датата на изчисляване, определена в член 1, или по-рано, когато това е възможно.
3. Когато честотата на докладване по параграф 1 е на ежедневна или седмична основа, датата на докладване е денят, следващ датата на изчисление.
4. В случай че денят на докладване е официален празник, събота или неделя, докладването се извършва на следващия работен ден.
5. ЦК докладва информацията, посочена в параграф 1, като използва образеца от приложение I (Информация, свързана с хипотетичния капитал), попълнен в съответствие с указанията, дадени в приложение II (Указания за докладване на информация, свързана с хипотетичния капитал).
Член 3
Условия за по-висока честота на изчислението и докладването в съответствие с член 50а, параграф 3 и член 50в, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 648/2012
1. Компетентните органи на институция, която действа като клирингов член, може да поиска от всяко ЦК, в което тази институция действа като клирингов член, да извърши изчислението по член 1, параграф 1, както и докладването по член 2, параграф 1 или с ежедневна, или със седмична честота, в която и да е от следните ситуации:
а)
когато в резултат на неизпълнение на даден клирингов член, ЦК е задължен да използва част от предварителните финансови ресурси, които е внесъл на каскаден принцип при неизпълнение в съответствие с член 43 от Регламент (ЕС) № 648/2012;
б)
когато в резултат на неизпълнение на даден клирингов член, ЦК е задължен да използва вноските в гаранционния фонд на клиринговите членове, които не са в неизпълнение, в съответствие с член 42 от Регламент (ЕС) № 648/2012.
2. Компетентните органи избират между дневна и седмична честота, както е предвидено в параграф 1, въз основа на степента на действителното или очакваното изчерпване на предварителните финансови ресурси.
3. Когато компетентните органи изискват по-висока честота на изчисляване и докладване от ЦК в съответствие с параграф 1, буква а), по-високата честота е приложима, докато предварителните финансови ресурси, които ЦК е внесъл на каскаден принцип при неизпълнение, бъдат възстановени до нивата, определени в член 35 от Делегиран регламент (ЕС) № 153/2013 на Комисията (4).
4. Когато компетентните органи изискват по-висока честота на изчисляване и отчитане от ЦК в съответствие с параграф 1, буква б), по-високата честота е приложима, докато вноските в гаранционния фонд на членовете на ЦК, които не са в неизпълнение, достигнат нивата, определени в член 42 от Регламент (ЕС) № 648/2012.
Член 4
Преходни разпоредби
Чрез дерогация от член 2, параграф 2 по време на периода от датата на прилагане на настоящия регламент до 31 декември 2014 г. ЦК докладва информацията, посочена в същия параграф, най-късно до петнадесет работни дни след референтната дата или по-рано, когато това е възможно.
Член 5
Влизане в сила и дата на прилагане
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 2 юни 2014 г., с изключение на член 1, параграф 3, на член 2, параграф 3 и на член 3, които се прилагат от 1 януари 2015 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 12 май 2014 година.
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 484/2014,
12. mai 2014,
millega sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses keskse vastaspoole hüpoteetilise kapitaliga vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 648/2012
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, (1) eriti selle artikli 50a lõike 4 kolmandat lõiku ja artikli 50c lõike 3 kolmandat lõiku,
ning arvestades järgmist:
(1)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (2) kohaselt esitavad liidus asutatud krediidiasutused ja investeerimisühingud praegu oma omavahendite nõuete järgimise kohta aruandeid kord kvartalis. Selleks et vähendada krediidiasutustele ja investeerimisühingutele kehtestatud aruandekuupäevade ning kesksetele vastaspooltele hüpoteetilise kapitali arvutamise ja sellega seotud teabe edastamiseks kehtestatud kuupäevade vahelisi erinevusi, peaksid kesksetele vastaspooltele kehtestatud edastatava teabe kuupäevad hõlmama vähemalt aruandekuupäevi, mis on kehtestatud juba krediidiasutustele ja investeerimisühingutele. Hüpoteetilise kapitaliga seotud teabe sagedasem esitamine võtaks arvesse ka asjaolu, et kolmandates riikides asutatud kliirivatel liikmetel võivad olla erinevad teabe esitamise kuupäevad. Lisaks võib esineda suuri erinevusi omavahendite nõuetes ning selleks, et kliirivatel liikmetel ja nende pädevatel asutustel oleks ajakohastatud teave nende nõuete kohta, võivad nad soovida jälgida neid riskipositsioone sagedamini kui kord kvartalis.
(2)
Tavaolukorras ei peaks kesksete vastaspoolte teabe esitamise kuupäevad olema rohkem kui nädal pärast arvutamise kuupäeva. Nädal on piisav selleks, et kesksed vastaspooled saaksid enne nõutud andmete esitamist teha kõik sisemised kontrollid ja vajaliku heakskiitmise protsessi. Kui keskne vastaspool töötab välja täielikult automatiseeritud süsteemi, võib teabe esitamise kuupäev olla arvutamise kuupäeva lähedal. Praegu ei pruugi kesksetel vastaspooltel siiski olla suutlikust, et teha kogu protsess selle aja jooksul, ning seepärast võib neil olla vaja esmalt arendada oma sisemisi protsesse ja infrastruktuuri, et see võimalik oleks. Eelnevat arvesse võttes tuleks kehtestada üleminekusäte, et anda kesksetele vastaspooltele piisavalt aega vajalike sisemiste protsesside ja infrastruktuuride arendamiseks ning samal ajal hakata edastama hüpoteetilise kapitaliga seotud teavet nende kliirivatele liikmetele.
(3)
Määruse (EL) nr 648/2012 kohaselt kaetaks kliiriva liikme poolt kohustuste mittetäitmisega seotud kahjud esmalt kohustusi mittetäitva liikme enda alustamise tagatisega ja tagatisfondi osamaksuga. Kui need ei ole piisavad, kaetakse kahju eelrahastatud rahalistest vahenditest, mille kesksed vastaspooled on maksnud oma vastavatesse tagatiskaskaadidesse, ning oma lepingulisi kohustusi täitvate liikmete eelrahastatud tagatisfondi osamaksudest. Kõnealusel perioodil tuleks teabe esitamise sagedust suurendada, et ülejäänud kohustusi täitvad kliirivad liikmed ja pädevad asutused saaksid hüpoteetilise kapitali kohta pidevalt ajakohastatud teavet, mida on vaja kliirivate liikmete omavahendite nõuete arvutamiseks. Kesksetel vastaspooltel peaks olema tehniline suutlikkus ja sisemised protsessid, et arvutada hüpoteetiline kapital ja esitada sellega seotud teave kõnealustes stressiolukordades.
(4)
Vastavalt määrusele (EL) nr 648/2012 peab keskne vastaspool taastama oma eelrahastatud enda rahalised vahendid tagatiskaskaadis ühe kuu jooksul. Seepärast peaks arvutuste ja teabe esitamise sagedus sellistes olukordades olema tavalisest suurem. Hüpoteetilise kapitaliga seotud teabe igapäevane esitamine ei pruugi olla väga otstarbekas, sest kahju kogusumma kindlakstegemine pärast kliiriva liikme kohustuste mittetäitmist võib võtta aega. Arvestades paljude eri stsenaariumide võimalikkust, peaks pädevatel asutustel olema ka võimalus nõuda stressiperioodidel sagedasemat teabe esitamist, tuginedes olukorra hinnangule, milles tuleks arvesse võtta kesksel vastaspoolel kasutada olevate eelrahastatud rahaliste vahendite (nii keskse vastaspoole enda kui ka kliirivate liikmete sisse makstud) tegelikku või prognoositavat kasutamise taset. Suuremat sagedust tuleks kohaldada seni, kuni nende vahendite tase vastab taas asjaomaste õigusaktidega nõutud tasemele.
(5)
Teabe sage esitamine stressiperioodidel võib olla äsja kehtestatud teabe esitamise nõude tõttu koormav. Selle tehniline rakendamine võib tekitada vähemalt mõnele kesksele vastaspoolele probleeme. Selle leevendamiseks on asjakohane kehtestada teabe sagedasema esitamise nõude kohaldamiseks hilisem kuupäev. See võimaldab kesksetel vastaspooltel parandada oma sisemisi protsesse ning täiustada oma süsteeme.
(6)
Käesoleva määruse sätted on omavahel tihedalt seotud, kuna käsitlevad keskse vastaspoole hüpoteetilise kapitali arvutamist ja selle kohta teabe esitamist. Selleks et tagada kõnealuste samal ajal jõustuvate sätete omavaheline kooskõla ning anda neist tulenevaid kohustusi täitvatele isikutele põhjalik ülevaade neist ja terviklik juurdepääs neile, on soovitav sätestada kõik määrusega (EL) nr 648/2012 ette nähtud asjaomased rakenduslikud tehnilised standardid ühes määruses.
(7)
Käesolev määrus põhineb rakenduslike tehniliste standardite eelnõul, mille Euroopa Pangandusjärelevalve esitas komisjonile.
(8)
Euroopa Pangandusjärelevalve on läbi viinud avatud avaliku konsultatsiooni käesoleva määruse aluseks oleva rakenduslike tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (3) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 50a lõikes 3 nõutud arvutuse sagedus ja kuupäevad
1. Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 50a lõikes 3 osutatud arvutus tehakse kord kuus, välja arvatud juhul, kui kasutatakse käesoleva määruse artikli 3 lõikes 1 sätestatud kaalutlusõigust, mille korral arvutamise sagedus on kord nädalas või kord päevas.
2. Kui lõikes 1 osutatud arvutust tehakse sagedusega kord kuus, kohaldab keskne vastaspool mõlemat järgmist nõuet:
a)
kõnealune arvutus tehakse järgmiste kuupäevade (esitatava teabe kuupäevad) seisuga:
31. jaanuar, 28. veebruar (või liigaastal 29. veebruar), 31. märts, 30. aprill, 31. mai, 30. juuni, 31. juuli, 31. august, 30. september, 31. oktoober, 30. november, 31. detsember;
b)
päevad, mil keskne vastaspool selle arvutuse teeb (arvutamise kuupäevad), on vastavalt:
1. veebruar, 1. märts, 1. aprill, 1. mai, 1. juuni, 1. juuli, 1. august, 1. september, 1. oktoober, 1. november, 1. detsember, 1. jaanuar.
3. Kui lõikes 1 osutatud sageduseks on kord nädalas või kord päevas, peab esimese arvutuse tegemise kuupäev olema päev pärast seda, mil pädev asutus esitas nõudmise. Esimene esitatava teabe kuupäev on päev, mil pädev asutus nõudmise esitas. Järgnevate arvutuste puhul on esitatava teabe kuupäev päev enne arvutamise kuupäeva. Kui arvutus tehakse kord nädalas, peab arvutamise kuupäevade vahele jääma viis tööpäeva.
4. Kui arvutamise kuupäev on riigipüha, laupäev või pühapäev, tehakse arvutus sellele järgneval tööpäeval.
Artikkel 2
Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 50c lõikes 2 ja artikli 89 lõikes 5a nõutud teabe esitamise sagedus, kuupäevad ja ühtne vorm
1. Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 50c lõikes 2 ning vajaduse korral määruse (EL) nr 648/2012 artikli 89 lõike 5a kolmandas lõigus nõutud teabe esitamine toimub kord kuus, välja arvatud juhul, kui kasutatakse käesoleva määruse artikli 3 lõikes 1 sätestatud kaalutlusõigust, mille korral teabe esitamise sagedus on kord nädalas või kord päevas.
2. Kui lõike 1 kohane teabe esitamine toimub kord kuus, on teabe esitamise kuupäev viis tööpäeva alates artiklis 1 sätestatud arvutamise kuupäevast või võimaluse korral veelgi varasem.
3. Kui lõike 1 kohane teabe esitamine toimub kord päevas või kord nädalas, on teabe esitamise kuupäev arvutamise kuupäevale järgnev päev.
4. Kui teabe esitamise kuupäev on riigipüha, laupäev või pühapäev, esitatakse teave sellele järgneval tööpäeval.
5. Keskne vastaspool kasutab lõikes 1 osutatud teabe esitamiseks I lisas esitatud vormi („Hüpoteetilise kapitaliga seotud teave”), mis on täidetud vastavalt II lisas sätestatud juhistele („Hüpoteetilise kapitaliga seotud teabe esitamise juhised”).
Artikkel 3
Tingimused, mille korral võib arvutamise ja teabe esitamise sagedust suurendada vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 50a lõikele 3 ja artikli 50c lõikele 2
1. Kliiriva liikmena tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu pädevad asutused võivad nõuda mis tahes keskselt vastaspoolelt, milles asjaomane krediidiasutus või investeerimisühing tegutseb kliiriva liikmena, et ta teeks artikli 1 lõikes 1 osutatud arvutuse ja esitaks artikli 2 lõikes 1 osutatud teabe kas kord päevas või kord nädalas ühel järgmisest juhtudest:
a)
kui pärast ühe kliiriva liikme kohustuste mittetäitmist on keskne vastaspool kohustatud kasutama mis tahes osa eelrahastatud rahalistest vahenditest, mille ta maksis tagatiskaskaadi, vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artiklile 43;
b)
kui pärast ühe kliiriva liikme kohustuste mittetäitmist on keskne vastaspool kohustatud kasutama kohustusi täitvate kliirivate liikmete tagatisfondi tehtud makseid vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artiklile 42.
2. Pädevad asutused võtavad lõikes 1 sätestatud sageduste kord päevas ja kord nädalas vahel valiku tegemisel aluseks eelrahastatud rahaliste vahendite kasutamise tegeliku või prognoositava taseme.
3. Kui pädevad asutused nõuavad keskselt vastaspoolelt vastavalt lõike 1 punktile a suurema sagedusega arvutamist ja teabe esitamist, kohaldatakse suuremat sagedust seni, kuni eelrahastatud rahalised vahendid, mille keskne vastaspool maksis tagatiskaskaadi, on taastatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 153/2013 (4) artiklis 35 sätestatud tasemel.
4. Kui pädevad asutused nõuavad keskselt vastaspoolelt vastavalt lõike 1 punktile b suurema sagedusega arvutamist ja teabe esitamist, kohaldatakse suuremat sagedust seni, kuni kohustusi täitvate keskse vastaspoole kliirivate liikmete tagatisfondi tehtud osamaksude tase on taas saavutanud määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 42 sätestatud taseme.
Artikkel 4
Üleminekusätted
Erandina artikli 2 lõikest 2 edastavad kesksed vastaspooled käesoleva määruse kohaldamise kuupäevast kuni 31. detsembrini 2014 kõnealuses lõikes osutatud teabe hiljemalt viisteist tööpäeva pärast esitatava teabe kuupäeva või võimaluse korral varem.
Artikkel 5
Jõustumine ja kohaldamise kuupäev
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 2. juunist 2014, välja arvatud artikli 1 lõige 3, artikli 2 lõige 3 ja artikkel 3, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 12. mai 2014