РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1286/2014 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 26 ноември 2014 година
относно основните информационни документи за пакети с инвестиционни продукти на дребно и основаващи се на застраховане инвестиционни продукти (ПИПДОЗИП)
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 114 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта за законодателен акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейската централна банка (1),
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура,
като имат предвид, че:
(1)
На инвеститорите на дребно все по-често се предлага широк набор от пакети с инвестиционни продукти на дребно и основаващи се на застраховане инвестиционни продукти (ПИПДОЗИП), когато те обмислят инвестиция. Някои от тези продукти предоставят специфични инвестиционни решения, пригодени към нуждите на инвеститорите на дребно, комбинирани са нерядко със застрахователно покритие или могат да бъдат сложни и трудни за разбиране. Съществуващите разкривания пред инвеститорите на дребно за такива ПИПДОЗИП са некоординирани и често не помагат на инвеститорите на дребно да сравнят различните продукти или да разберат техните характеристики. Вследствие на това инвеститорите на дребно често правят инвестиции без да са разбрали свързаните рискове и себестойност и понякога понасят непредвидени загуби.
(2)
Подобряването на прозрачността на ПИПДОЗИП, предлагани на инвеститорите на дребно, е важна мярка за защита на инвеститорите и предварително условие за възстановяване на доверието на инвеститорите на дребно във финансовия пазар, особено след финансовата криза. Първите стъпки в тази посока на ниво ЕС вече бяха предприети чрез разработването на режима за ключова информация за инвеститорите, установен с Директива 2009/65/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (3).
(3)
Съществуването на различни правила относно ПИПДОЗИП, които се променят в зависимост от сектора, предлагащ ПИПДОЗИП, и различията в националната нормативна уредба в тази област създават неравнопоставени условия на конкуренция между различните продукти и канали за дистрибуция, като по този начин издигат допълнителни бариери пред вътрешния пазар на финансови услуги и продукти. Държавите членки вече са предприели разнопосочни и некоординирани действия във връзка с недостатъците на мерките за защита на инвеститорите и е вероятно този модел на развитие да продължи. Различните подходи към разкриванията във връзка с ПИПДОЗИП възпрепятстват установяването на равнопоставени условия между различните създатели на ПИПДОЗИП и лицата, които консултират относно тези продукти или продават тези продукти и по този начин нарушават конкуренцията и водят до различни равнища на защита на инвеститорите в рамките на Съюза. Такова разминаване представлява препятствие пред установяването и гладкото функциониране на вътрешния пазар.
(4)
За да се предотврати разминаването е необходимо да се установят единни правила за прозрачност на равнището на Съюза, които да се прилагат спрямо всички участници на пазара на ПИПДОЗИП и по този начин да засилят защитата на инвеститорите. Необходим е регламент, за да се гарантира установяването на единен стандарт за основни информационни документи по такъв начин, че да се хармонизират форматът и съдържанието на такива документи. Пряко приложимите разпоредби на един регламент следва да гарантират, че всички лица, които консултират относно ПИПДОЗИП или продават ПИПДОЗИП, са обект на единни изисквания по отношение на предоставянето на основния инвестиционен документ на инвеститорите на дребно. Настоящият регламент не засяга надзора над рекламните документи. Освен това той не засяга и мерките за намеса в продуктите, различни от мерките, свързани с основаващи се на застраховане инвестиционни продукти.
(5)
Подобряването на разкриванията във връзка с ПИПДОЗИП е от съществено значение за възстановяване на доверието на инвеститорите на дребно във финансовите пазари, но за тези продукти не по-малко важни са и ефективно регламентирани процеси на продажба. Регламентът допълва мерките относно разпространението, предвидени в Директива 2014/65/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (4). Той също така допълва мерките относно разпространението на застрахователни продукти, предвидени в Директива 2002/92/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (5).
(6)
Настоящият регламент следва да се прилага към всички продукти, независимо от формата или структурата им, които са създадени от сектора на финансовите услуги, за да предложат инвестиционни възможности на инвеститорите на дребно, когато платимата на инвеститора на дребно сума зависи от колебания във връзка с експозиция към референтните стойности или зависи от резултатите на един или повече активи, които не са пряко закупени от инвеститора на дребно. За целите на настоящия регламент тези продукти следва да са известни като ПИПДОЗИП и следва да включват, наред с другото, инвестиционни продукти като инвестиционни фондове, животозастрахователни полици с инвестиционен елемент, структурирани продукти и структурирани депозити. Финансовите инструменти, емитирани от схеми със специална цел, които отговарят на определението за ПИПДОЗИП, също следва да бъдат включени в обхвата на настоящия регламент. Инвестициите във всички тези продукти не са преки, т.е. постигнати при лично закупуване и държане на активи. Тези продукти са свързващо звено между инвеститора на дребно и пазарите посредством процес на пакетиране или опаковане заедно на активи, за да се създадат различни експозиции, да се предложат продукти с различни характеристики или да се постигне различна ценова структура в сравнение с прякото придобиване на активи. Подобно пакетиране може да позволи на инвеститорите на дребно да прилагат инвестиционни стратегии, които иначе биха били недостъпни или неприложими за тях, но може също така и да изисква предоставянето на допълнителна информация, по-специално за да направи възможно сравняването между различните начини на „пакетиране“ на инвестициите.
(7)
За да се гарантира, че настоящият регламент се прилага само към такива ПИПДОЗИП, застрахователните продукти, които не предлагат инвестиционни възможности, и депозитите с експозиция единствено към лихвени проценти следва да бъдат изключени от обхвата на настоящия регламент. В случаите на животозастрахователни продукти терминът „капитал“ означава капитал, който се инвестира по искане на инвеститора на дребно. Освен това всякакви депозити или удостоверения, които представляват традиционни депозити, различни от структурираните депозити съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 43 от Директива 2014/65/ЕС, следва да се изключват от обхвата на настоящия регламент. Пряко държаните активи, като например акции на предприятия или държавни облигации, не са ПИПДОЗИП и поради това следва да бъдат изключени от обхвата на настоящия регламент. Инвестиционните фондове, насочени към институционални инвеститори, са изключени от обхвата на настоящия регламент, тъй като не се продават на инвеститори на дребно. Индивидуалните продукти и продуктите за професионално пенсионно осигуряване, чиято основна цел съгласно националното право е да осигурят на инвеститора доходи след пенсионирането, следва да бъдат изключени от обхвата на настоящия регламент предвид техните особености и цели, докато други индивидуални продукти за натрупване на застрахователни суми или спестовни продукти, които предлагат възможности за инвестиции, следва да бъдат включени в неговия обхват.
(8)
Настоящият регламент не засяга правото на държавите членки да регулират предоставянето на основна информация относно продукти, които са извън обхвата на настоящия регламент. В съответствие с мандата си за защита на потребителите, предвиден в член 9 от Регламент (ЕС) № 1093/2010 на Европейския парламент и на Съвета (6), на Регламент (ЕС) № 1094/2010 на Европейския парламент и на Съвета (7) и на Регламент (ЕС) № 1095/2010 на Европейския парламент и на Съвета (8), Европейският надзорен орган (Европейският банков орган) („ЕБО“), Европейският надзорен орган (Европейският орган за застраховане и професионално пенсионно осигуряване) („ЕОЗППО“) и Европейският надзорен орган (Европейският орган за ценни книжа и пазари) („ЕОЦКП“), създадени с посочените регламенти, („ЕНО“), следва да извършват мониторинг на продуктите, които са изключени от обхвата на настоящия регламент, и, когато е уместно, следва да издават насоки за справяне с всеки набелязан проблем. Тези насоки следва да се вземат предвид в прегледа, който ще се проведе четири години след влизането в сила на настоящия регламент, относно евентуалното разширяване на обхвата и премахването на някои изключвания.
(9)
За да се осигури яснота за отношенията между установените с настоящия регламент задължения и задълженията, установени с други законодателни актове, с които се изискват предоставянето на информация на инвеститорите, включително, но не само Директива 2003/71/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (9) и Директива 2009/138/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (10), е необходимо да се установи, че тези законодателни актове продължават да се прилагат в допълнение към настоящия регламент.
(10)
За да се гарантира системен и ефективен надзор върху спазването на изискванията на настоящия регламент, държавите членки следва да определят компетентните органи, отговарящи за този надзор. В много случаи вече са определени компетентни органи за надзора на други задължения на създателите на ПИПДОЗИП, търговците с ПИПДОЗИП или консултантите по ПИПДОЗИП, които произтичат от други разпоредби на националното право и правото на Съюза, вече са определени.
(11)
На компетентните органи следва да се предоставя, при поискване и включително предварително, цялата информация, необходима за потвърждаване на достоверността на съдържанието на основните информационни документи, за оценка на спазването на настоящия регламент и за гарантиране на защитата на клиентите и инвеститорите на финансовите пазари.
(12)
Създателите на ПИПДОЗИП, като например управителите на фондове, застрахователните предприятия, кредитните институции или инвестиционните дружества, следва да съставят основния информационен документ за ПИПДОЗИП, който създават, тъй като те най-добре познават продукта. Те следва да носят отговорност и за коректността на основния информационен документ. Основният информационен документ следва да се състави от създателя на ПИПДОЗИП преди продуктът да се пусне в продажба му на инвеститори на дребно. Ако продуктът обаче не се продава на инвеститори на дребно, не следва да има задължение да се съставя основен информационен документ за него, а ако за създателя на ПИПДОЗИП е неприложимо да съставя основния информационен документ, следва да е възможно тази задача да се възложи на други. Задълженията по настоящия регламент, които се съдържат в разпоредбите относно съставянето и правилата относно прегледа на основния информационен документ, следва да се отнасят само за създателя на ПИПДОЗИП и следва да продължат да се прилагат докато ПИПДОЗИП се търгуват на вторичните пазари. За да се гарантират широкото разпространение и наличността на основни информационни документи, настоящият регламент следва да предвижда публикуването им от страна на създателите на ПИПДОЗИП на техния уебсайт.
(13)
За да се удовлетворят потребностите на инвеститорите на дребно, е необходимо да се гарантира, че информацията за ПИПДОЗИП е точна, безпристрастна, ясна и не подвежда инвеститорите на дребно. Ето защо настоящият регламент следва да установи общи стандарти за съставянето на основния информационен документ, за да гарантира, че той е разбираем за инвеститорите на дребно. Предвид трудностите с разбирането на специализираната финансова терминология, пред които се изправят много инвеститори на дребно, следва да се обърне особено внимание на речника и стила на писане, които се използват в документа. Следва да се установят и правила за езика, на който ще бъде съставян основния информационен документ. Освен това, инвеститорите на дребно следва да могат да разбират основния информационен документ самостоятелно, без препратки към друга немаркетингова информация.
(14)
С цел да се отразят правилно инвестиционните политики и цели по отношение на продуктите в съответствие с настоящия регламент, в работата си по разработване на технически стандарти за съдържанието на основния информационен документ ЕНО следва да гарантират, че създателите на ПИПДОЗИП използват ясен и разбираем език, понятен за инвеститорите на дребно и че при описанието на начините за постигане на инвестиционните цели, включително описанието на използваните финансови инструменти, се избягва финансов жаргон и терминология, които не са непосредствено разбираеми за инвеститорите на дребно.
(15)
На инвеститорите на дребно следва да се предостави информацията, която им е необходима за вземане на информирано инвестиционно решение и за сравняване на различни ПИПДОЗИП, но ако информацията не е кратка и сбита, съществува опасност тя да не бъде използвана. Поради това в основния информационен документ следва да се съдържа само ключова информация, по-специално относно естеството и характеристиките на продукта, включително и възможността за загуба на капитал, себестойността и рисковия профил на продукта, както и съответната информация за резултатите и някои други специфични данни, които може да са необходими за разбиране характеристиките на отделните видове продукти.
(16)
На национално равнище вече се разработват калкулатори за инвестиционни продукти. Въпреки това, за да бъдат калкулаторите възможно най-много полезни за потребителите, в тях следва да се отчитат разходите и таксите, начислявани от отделните създатели на ПИПДОЗИП, наред с всякакви допълнителни разходи или такси, начислявани от посредници или други участници в инвестиционната верига, които все още не са били отчетени от създателите на ПИПДОЗИП. Комисията следва да докладва дали тези инструменти са на разположение онлайн във всяка държава членка и дали те предоставят възможност за надеждни и точни изчисления на съвкупните разходи и такси за всички продукти от обхвата на настоящия регламент.
(17)
Основният информационен документ следва да бъде съставен в стандартизиран формат, позволяващ на инвеститорите на дребно да сравняват различни ПИПДОЗИП, тъй като потребителското поведение и възможности са такива, че форматът, представянето и съдържанието на информацията трябва да бъдат внимателно пригодени, за да способстват максимално за разбирането и използването на информацията. За всеки документ следва да се използва същият порядък от елементи и заглавия за тях. Освен това подробностите относно данните, които трябва да се включат в основния информационен документ за различни ПИПДОЗИП, и представянето на тези данни следва да се хармонизират допълнително чрез регулаторни технически стандарти, които вземат предвид приключили и текущи проучвания на потребителското поведение, включително резултати от изпитвания на ефективността на различните начини на представяне на информацията пред потребителите. Освен това, някои ПИПДОЗИП предоставят на инвеститора на дребно избор между множество основни инвестиции, например вътрешни средства, държани от застрахователни предприятия. Тези продукти следва също да бъдат взети предвид при изготвянето на формата.
(18)
Тъй като някои от инвестиционните продукти от обхвата на настоящия регламент са сложни и може да не са лесно разбираеми за инвеститорите на дребно, основният информационен документ следва, когато е приложимо, да съдържа за инвеститора на дребно предупреждение относно разбирането. Даден продукт следва да се счита за сложен и за труден за разбиране по-специално ако с него се инвестира в основни активи, в които не се инвестира често от инвеститорите на дребно, ако използва набор от различни механизми за изчисляване на крайната възвръщаемост от инвестицията, като по този начин поражда по-голям риск от неправилно разбиране от страна на инвеститора на дребно или ако печалбата от инвестицията се влияе от предубеждения в поведението на инвеститорите на дребно, например чрез предлагането на „примамлив“ фиксиран процент, последван от много по-висок плаващ условен процент, или повтаряща се формула.
(19)
Все по-често наред с финансовата възвръщаемост на техните инвестиции инвеститорите на дребно преследват допълнителни цели, като социални или екологични резултати. Информацията за социалните или екологичните резултати, към които се стреми създателят на ПИПДОЗИП, обаче може да бъде трудна за сравняване или може да липсва. Поради това очакваното устойчиво развитие на финансовите инвестиции от екологична и социална гледна точка, както и прилагането на Регламент (ЕС) № 346/2013 на Европейския парламент и на Съвета (11), могат също да предоставят възможност тези въпроси да бъдат отразени по по-адекватен начин и допълнително развивани в правото на Съюза. Независимо от това не са установени ясни критерии и няма официално установена процедура за обективна проверка на такива социални или екологични критерии, както има в хранителния сектор. Ето защо е желателно при прегледа на настоящия регламент Комисията обстойно да вземе под внимание новостите, свързани със социални и екологосъобразни инвестиционни продукти, както и резултатите от прегледа на Регламент (ЕС) № 346/2013.
(20)
Основният информационен документ следва да се различава ясно и да бъде отделен от всички рекламни съобщения.
(21)
За да се осигури надеждността на данните в основния информационен документ, от създателите на ПИПДОЗИП следва да се изисква да поддържат актуалността на информацията в документа. За целта е необходимо да се установят подробни правила във връзка с условията и честотата на преразглеждане на информацията и измененията в основния информационен документ в регулаторни технически стандарти, които се приемат от Комисията.
(22)
Основните информационни документи са базата, на която инвеститорите на дребно вземат инвестиционни решения. Поради тази причина създателите на ПИПДОЗИП носят съществена отговорност пред инвеститорите на дребно да гарантират, че тези документи не са подвеждащи, неточни или несъвместими със съответните части от договорните документи на ПИПДОЗИП. Ето защо е важно да се гарантира, че инвеститорите на дребно разполагат с ефективно право на обезщетение. Следва също така да се гарантира, че всички инвеститори на дребно в Съюза имат еднакво право да искат обезщетение за претърпени вреди, причинени от неспазването на настоящия регламент. Следователно, правилата относно гражданската отговорност на създателите на ПИПДОЗИП следва да се хармонизират. Инвеститорите на дребно следва да могат да подведат под отговорност създателя на ПИПДОЗИП за нарушение на настоящия регламент в случай на претърпени вреди вследствие на това че са разчитали на основния информационен документ, който е несъвместим с преддоговорните или договорните документи, под контрола на създателя на ПИПДОЗИП, или е подвеждащ, или неточен.
(23)
Въпросите, засягащи гражданската отговорност на създателя на ПИПДОЗИП, които не са обхванати от настоящия регламент, следва да се уреждат от приложимото национално законодателство. Съдът, компетентен да се произнася по исков за гражданска отговорност, заведен от инвеститор на дребно, следва да бъде определен от съответните правила за международната компетентност.
(24)
Настоящият регламент не въвежда паспорт, който да позволява трансграничната продажба или пускане на пазара на ПИПДОЗИП на инвеститори на дребно, нито изменя съществуващи паспортни разпоредби за трансграничната продажба или пускане на пазара на ПИПДОЗИП, ако има такива. Настоящият регламент не изменя разпределянето на отговорностите между съществуващите компетентни органи съгласно съществуващите паспортни разпоредби. Следователно компетентните органи, определени от държавите членки за целите на настоящия регламент, следва да съответстват на органите, компетентни за пускането на пазара на ПИПДОЗИП съгласно съществуващ паспорта, ако има такъв. Компетентният орган на държавата членка, на чийто пазар се разпространява даден ПИПДОЗИП, следва да носи отговорността за надзора на пускането на пазара на този ПИПДОЗИП. Компетентният орган на държавата членка, на чийто пазар се разпространява даден продукт следва да има винаги правото да прекрати пазарното разпространение на даден ПИПДОЗИП в рамките на територията си в случай на неизпълнение по настоящия регламент.
(25)
Правомощията на ЕОЗППО и на съответните национални компетентни органи следва да бъдат допълнени с ясно формулиран механизъм за забраната или ограничението на пускането на пазара, разпространението и продажбата на основаващи се на застраховане инвестиционни продукти, които пораждат сериозна загриженост по отношение на защитата на инвеститорите, нормалното функциониране и целостта на финансовите пазари или стабилността на цялата финансова система или на част от нея, както и с подходящи правомощия за намеса и координация за ЕОЗППО. Тези правомощия следва да отразяват и правомощията, предоставени на ЕОЦКП и ЕБО съгласно Регламент (ЕС) № 600/2014 на Европейския парламент и на Съвета (12), за да се гарантира, че подобни механизми за интервенция могат да се прилагат за всички инвестиционни продукти, независимо от тяхната правна форма. Упражняването на тези правомощия от компетентните органи и в изключителни случаи от ЕОЗППО следва да бъде подчинено на необходимостта от спазване на определен брой специфични условия. Когато тези условия са изпълнени, компетентният орган или в изключителни случаи ЕОЗППО следва да могат да налагат забрана или ограничение като предпазна мярка, преди основаващ се на застраховане инвестиционен продукт да бъде пуснат на пазара, разпространяван или продаван на инвеститори. Тези правомощия не предполагат каквото и да е изискване за въвеждане или прилагане на одобрение или лицензиране на продукта от компетентния орган или от ЕОЗППО и не освобождават създателя на основаващ се на застраховане инвестиционен продукт от задължението му да спазва всички съответни изисквания на настоящия регламент. Освен това тези правомощия следва да се използват единствено в обществен интерес и не следва да пораждат гражданска отговорност за компетентните органи.
(26)
За да могат инвеститорите на дребно да вземат информирано инвестиционно решение, от лицата, които консултират относно ПИПДОЗИП или продават ПИПДОЗИП следва да се изисква да предоставят основния информационен документ своевременно преди извършването на каквато и да било трансакция. Това изискване следва да се прилага независимо къде и как се извършва трансакцията. В случаите в които обаче трансакцията е осъществена чрез комуникация от разстояние, основният информационен документ може да бъде предоставен непосредствено след приключването на трансакцията, доколкото не е възможно основният информационен документ да бъде предоставен предварително и че инвеститорът на дребно е съгласен. Лицата, които консултират относно ПИПДОЗИП или продават ПИПДОЗИП, включват посредниците и самите създатели, когато последните избират да консултират относно ПИПДОЗИП или да продават ПИПДОЗИП пряко на инвеститорите на дребно. Настоящият регламент не засяга прилагането на Директива 2000/31/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (13) и на Директива 2002/65/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (14).
(27)
За да се предостави на лицето, което консултира относно ПИПДОЗИП или продава ПИПДОЗИП, известен избор по отношение на носителя, върху който основният инвестиционен документ се предоставя на инвеститорите на дребно, следва да се определят единни правила, които да позволят използването на електронни средства за комуникация, където е целесъобразно, вземайки предвид обстоятелствата на трансакцията. На инвеститора на дребно обаче следва да се предостави възможност да получи документа на хартия. В интерес на потребителския достъп до информация, основният информационен документ следва винаги да се предоставя безплатно.
(28)
За да се осигури доверието на инвеститорите на дребно в ПИПДОЗИП и във финансовите пазари като цяло, следва да се установят изисквания за подходящи вътрешни процедури, гарантиращи, че създателят на ПИПДОЗИП дава отговори по същество на жалби на инвеститорите на дребно.
(29)
Тъй като основните информационни документи за ПИПДОЗИП следва да се предоставят от образувания от различни сектори на финансовите пазари (банки, застраховане, ценни книжа и фондове), изключително важно е да се гарантира добро сътрудничество между различните органи, упражняващи надзор върху създателите на ПИПДОЗИП, лицата, които консултират относно ПИПДОЗИП или продават ПИПДОЗИП, за да имат те общ подход в прилагането на настоящия регламент.
(30)
В съответствие със съобщението на Комисията от 8 декември 2010 г., озаглавено„По-строги наказателни разпоредби за сектора на финансовите услуги“ и с цел да се гарантира изпълнението на изискванията на настоящия регламент, е важно държавите членки да предприемат необходимите стъпки, за да гарантират, че нарушенията на настоящия регламент се подлагат на съответните административни санкции и мерки. За да се гарантира възпиращият ефект на санкциите и да се укрепи защитата на инвеститорите чрез предупреждения към тях относно ПИПДОЗИП, продавани в нарушение на настоящия регламент, санкциите и мерките по правило следва да се оповестяват, освен при някои ясно определени обстоятелства.
(31)
Макар че държавите членки могат да определят правила за административни и наказателноправни санкции за едно и също нарушение, от държавите членки не следва да се изисква да определят правила за административни санкции за нарушенията по настоящия регламент, които са обект на националното наказателно право. В съответствие с националното право държавите членки не са длъжни да налагат и административни, и наказателноправни санкции за едно и също нарушение, но те следва да могат да направят това, ако националното право им позволява. Независимо от това запазването на наказателноправните вместо административни санкции за нарушения на разпоредбите на настоящия регламент не следва да отслабва или по друг начин да засяга способността на компетентните органи да сътрудничат, получават достъп и и обменят своевременно информация с компетентните органи на други държави членки за целите на настоящия регламент, включително след сезиране на компетентните съдебни органи за съответните нарушения с оглед на наказателно преследване.
(32)
С цел да се изпълнят целите на настоящия регламент на Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от Договора за функционирането на Европейския съюз по отношение на уточняването на подробностите за процедурите, използвани за установяване дали даден ПИПДОЗИП преследва специфични екологични или социални цели и условията за упражняване на правомощията за намеса на ЕОЗППО и на компетентните органи. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.
(33)
Комисията следва да приеме проекти за регулаторни технически стандарти, разработени от ЕНО, чрез Съвместния комитет, по отношение на представянето и съдържанието на основния информационен документ, стандартизирания формат на основния информационен документ, методиката, залегнала в основата на представянето на риска и възвръщаемостта и изчисляването на разходите, както и условията и минималната честота на преглед на информацията, която се съдържа в основния информационен документ и условията за изпълнението на изискването за предоставяне на основния информационен документ на инвеститорите на дребно в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010, от Регламент (ЕС) № 1094/2010 и от Регламент (ЕС) № 1095/2010. Комисията следва да допълва техническата работа на ЕНО като провежда проучвания сред потребителите относно представянето на основния информационен документ по предложение на ЕНО.
(34)
Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (15) урежда обработката на лични данни, извършвана в държавите членки в контекста на настоящия регламент под надзора на компетентните органи. Регламент (ЕО) № 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета (16) урежда обработката на лични данни, извършвана от ЕНО в рамките на настоящия регламент и под надзора на Европейския надзорен орган по защита на данните. Всяка обработка на лични данни, извършвана в рамките на настоящия регламент, като например обмен или прехвърляне на лични данни от компетентните органи, следва да бъде предприета в съответствие с Директива 95/46/ЕО и всеки обмен или прехвърляне на информация от ЕНО следва да бъде предприет в съответствие с Регламент (ЕО) № 45/2001.
(35)
Макар предприятията за колективно инвестиране в прехвърлими ценни книжа (ПКИПЦК) да съставляват инвестиционни продукти по смисъла на настоящия регламент, неотдавнашното установяване на изисквания за ключова информация за инвеститорите съгласно Директива 2009/65/ЕО означава, че ще бъде целесъобразно за такива ПКИПЦК да се установи преходен период от пет години след влизане в сила на настоящия регламент, през който те няма да бъдат обхванати от него. След изтичането на този преходен период, ако той не бъде удължен, ПКИПЦК следва да попаднат в обхвата на настоящия регламент. Този преходен период следва да се отнася и за управляващите дружества, инвестиционните дружества и лицата, които консултират относно или продават части от фондове, които не са ПКИПЦК, в случаите в които дадена държава членка прилага за такива фондове правила относно формата и съдържанието на основния информационен документ, както е предвидено в членове 78-81 от Директива 2009/65/ЕО.
(36)
На настоящия регламент следва да бъде направен преглед четири години след влизането му в сила, за да се отчетат промените на пазара, като например появата на нови видове ПИПДОЗИП, както и промените в други области на правото на Съюза и натрупаният от държавите членки опит. В прегледа следва да бъде направена и оценка на практическата приложимост, разходите и евентуалните ползи от въвеждането на етикет за социални и екологосъобразни инвестиции. Освен това в прегледа следва да се оцени дали въведените мерки са подобрили общото разбиране на инвеститорите на дребно за ПИПДОЗИП и сравнимостта на тези ПИПДОЗИП. При прегледа следва също да се прецени дали преходният период за ПКИПЦК или за някои предприятия, които не са ПКИПЦК, следва да бъде удължен, или да се разгледат други варианти за третирането на такива фондове. Освен това при прегледа следва да се оцени дали изключването на продукти от обхвата на настоящия регламент следва да се потвърди, с оглед на необходимостта от стабилните правила за защита на потребителите, включително сравнения между финансовите продукти. Като част от прегледа Комисията следва също да проведе пазарно проучване, за да установи дали на пазара съществуват онлайн калкулатори, които позволяват на инвеститорите на дребно да изчисляват съвкупните разходи и такси за ПИПДОЗИП, и дали тези инструменти са безплатни. Въз основа на този преглед Комисията следва да представи на Европейския парламент и на Съвета доклад, придружен при необходимост от законодателни предложения.
(37)
Предвид текущата работа на ЕОЗППО по въпроса за разкриването на информация за личните пенсионни продукти и с оглед на особеностите на тези продукти, Комисията следва в рамките на четири години от влизането в сила на настоящия регламент да направи оценка дали да се запази изключването на пенсионните продукти, които съгласно националното право са признати като имащи основната цел да осигурят на инвеститора доходи след пенсиониране и които му дават правото на определени придобивки. При извършването на тази оценка Комисията следва да отчете дали настоящият регламент е най-подходящият законодателен механизъм за гарантиране на разкриването относно пенсионните продукти или биха били по-подходящи други механизми за разкриване.
(38)
За да се предостави на създателите на ПИПДОЗИП и на лицата, които консултират относно ПИПДОЗИП или продават ПИПДОЗИП, достатъчно време за подготовка за практическото прилагане на изискванията на настоящия регламент, той следва да започне да се прилага две години след влизането му в сила.
(39)
Настоящият регламент зачита основните права и съблюдава принципите, признати по-специално в Хартата за основните свободи на Европейския съюз.
(40)
Тъй като целта на настоящия регламент, а именно подобряване на защитата на инвеститорите на дребно и повишаване на тяхното доверие в ПИПДОЗИП, включително при трансграничната им продажба, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите членки, а поради обхвата на действието си може да бъде по-добре постигната на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, установен в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа за пропорционалност, посочен в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тези цели.
(41)
Проведена беше консултация с Европейския надзорен орган по защита на данните в съответствие с член 28, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 45/2001 и той предостави становище (17),
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ПРЕДМЕТ, ОБХВАТ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ
Член 1
Настоящият регламент определя единни правила за формата и съдържанието на основния информационен документ, който трябва да се съставя от създателите на ПИПДОЗИП и за предоставянето на основния информационен документ на инвеститорите на дребно, с цел да се даде възможност на инвеститорите на дребно да разбират и сравняват основните характеристики и рискове на ПИПДОЗИП.
Член 2
1. Настоящият регламент се прилага за създателите на ПИПДОЗИП и лицата, които консултират относно ПИПДОЗИП или продават ПИПДОЗИП.
2. Настоящият регламент не се прилага за следните продукти:
а)
общозастрахователни продукти, както са изброени в приложение I към Директива 2009/138/ЕО;
б)
животозастрахователни договори, при които обезщетенията съгласно договора се изплащат само в случай на смърт или по отношение на неработоспособност поради нараняване, заболяване или недъг;
в)
депозити, различни от структурираните депозити по смисъла на член 4, параграф 1, точка 43 от Директива 2014/65/ЕС;
г)
ценни книжа, както е посочено в член 1, параграф 2, букви б)-ж), и) и й) от Директива 2003/71/ЕО;
д)
пенсионни продукти, които съгласно националното законодателство са признати като имащи основната цел да осигурят на инвеститора доходи след пенсиониране и които му дават правото на определени придобивки;
е)
официално признати схеми за професионално пенсионно осигуряване, които попадат в обхвата на Директива 2003/41/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (18) или Директива 2009/138/ЕО;
ж)
индивидуални пенсионни продукти, за които съгласно националното законодателство се изисква финансова вноска от работодателя и при които работодателят или работникът не може да избира пенсионния продукт или доставчик.
Член 3
1. Ако създателите на ПИПДОЗИП, попадащи в обхвата на настоящия регламент, се подчиняват и на разпоредбите на Директива 2003/71/ЕО, се прилагат както настоящият регламент, така и Директива 2003/71/ЕО.
2. Ако създателите на ПИПДОЗИП, попадащи в обхвата на настоящия регламент, се подчиняват и на разпоредбите на Директива 2009/138/ЕО, се прилагат както настоящият регламент, така и Директива 2009/138/ЕО.
Член 4
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1)
„пакет с инвестиционни продукти на дребно“ или „ПИПД“ означава инвестиция, включително инструменти, издадени от схеми със специална цел за алтернативно прехвърляне на застрахователен риск съгласно определението в член 13, точка 26 от Директива 2009/138/ЕО или предприятия със специална цел дейности по секюритизация съгласно определението в член 4, параграф 1, буква ан) от Директива 2011/61/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (19), при която, независимо от правната форма на инвестицията, платимата на инвеститора на дребно сума подлежи на колебания поради експозиция към референтните стойности или към резултатите на един или повече активи, които не са пряко закупени от инвеститора на дребно;
2)
„основаващ се на застраховане инвестиционен продукт“ е застрахователен продукт, който предлага падеж или откупна стойност, които са изцяло или частично изложени, пряко или непряко, на колебанията на пазара;
3)
„пакет с инвестиционни продукти на дребно и основаващи се на застраховане инвестиционни продукти“ или „ПИПДОЗИП“ означава продукт, който представлява едното или двете от следното:
а)
ПИПД;
б)
основаващ се на застраховане инвестиционен продукт;
4)
„създател на пакет с инвестиционни продукти на дребно и основаващи се на застраховане инвестиционни продукти“ или „създател на ПИПДОЗИП“ означава:
а)
всяко образувание, което създава ПИПДОЗИП;
б)
всяко образувание, което внася промени във вече съществуващ ПИПДОЗИП, включително, но не само, изменяйки неговия профил на риска и профил на възвръщаемост или разходите, свързани с дадена инвестиция в ПИПДОЗИП;
5)
„лице, което продава ПИПДОЗИП“ означава лице, предлагащо или сключващо договор за ПИПДОЗИП с инвеститор на дребно;
6)
„инвеститор на дребно“ означава:
а)
непрофесионален клиент съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 11 от Директива 2014/65/ЕС;
б)
клиент по смисъла на Директива 2002/92/ЕО в случаите, в които клиентът не е професионален клиент съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 10 от Директива 2014/65/ЕС;
7)
„траен носител“ означава траен носител по смисъла на член 2, параграф 1, буква м) от Директива 2009/65/ЕО;
8)
„компетентни органи“ означава национални органи, определени от държава членка за упражняване на надзор на спазването на изискванията, които настоящият регламент налага на създателите на ПИПДОЗИП и на лицата, които консултират относно ПИПДОЗИП или продават ПИПДОЗИП.
ГЛАВА II
ОСНОВЕН ИНФОРМАЦИОНЕН ДОКУМЕНТ
РАЗДЕЛ I
Съставяне на основния информационен документ
Член 5
1. Преди даден ПИПДОЗИП да се предостави на инвеститорите на дребно, създателят на ПИПДОЗИП съставя за този продукт основен информационен документ в съответствие с изискванията в настоящия регламент и публикува документа на своя уебсайт.
2. Всяка държава членка може да изисква предварително уведомление за основния информационен документ от страна на създателя на ПИПДОЗИП или продавача на ПИПДОЗИП пред компетентния орган за ПИПДОЗИП, които се разпространяват на пазара на тази държава членка.
РАЗДЕЛ II
Форма и съдържание на основния информационен документ
Член 6
1. Информацията в основния информационен документ представлява преддоговорна информация. Тя е точна, безпристрастна, ясна и неподвеждаща. Тя предоставя основна информация и е в съответствие с всички обвързващи договорни документи, със съответните части на офертните документи и с реда и условията на ПИПДОЗИП.
2. Основният информационен документ е самостоятелен документ, ясно разграничен от рекламните материали. Той не съдържа препратки към рекламен материал. Той може да съдържа препратки към други документи, в т.ч. проспект, когато това е приложимо и само когато препратката е свързана с информацията, която трябва да бъде включена в основния информационен документ съгласно настоящия регламент.
3. Чрез дерогация от параграф 2, когато ПИПДОЗИП предлага на инвеститора на дребно набор от възможности за инвестиции, такъв че цялата информация, изисквана съгласно член 8, параграф 3, по отношение на всяка базисна възможност за инвестиции не може да бъде предоставена в един-единствен, кратък и самостоятелен документ, основният информационен документ съдържа поне общо описание на базисните възможности за инвестиции и посочва къде и как може да бъде намерена документация с по-подробна преддоговорна информация, свързана с инвестиционните продукти, залегнали в основата на базисните възможности за инвестиции.
4. Основният информационен документ се съставя като кратък документ, написан сбито на най-много три печатни страници формат А4, който улеснява сравняването. Документът е:
a)
представен и структуриран в лесен за четене вид, като се използва четлив шрифт;
б)
съсредоточен върху основната информация, от която се нуждаят инвеститорите на дребно;
в)
ясно изразен и написан на език и по начин, който съобщава и улеснява разбирането на информацията, по-специално, с формулировка, която е ясна, точна и разбираема.
5. Когато се използват различни цветове, те не трябва да водят до намаляване на разбираемостта на информацията, ако основният информационен документ бъде отпечатан или фотокопиран в черно-бяло.
6. Ако в основния информационен документ се използват търговската марка или логото на създателя на ПИПДОЗИП или групата, към която той принадлежи, тези знаци не откъсват вниманието на инвеститора от информацията в документа и не закриват текста.
Член 7
1. Основният информационен документ е написан на официалните езици или на един от официалните езици, използвани в тази част на държавата членка, в която се разпространява ПИПДОЗИП, или на друг език, приет от компетентните органи на тази държава членка, като когато е написан на различен език, той се превежда на един от тези езици.
Преводът отразява достоверно и точно съдържанието на оригиналния основен информационен документ.
2. Ако даден ПИПДОЗИП се популяризира в държава членка посредством рекламни документи, написани на един или повече официални езици на тази държава членка, основният информационен документ трябва да е написан поне на съответните официални езици.
Член 8
1. Заглавието „Основен информационен документ“ се поставя на видно място в началото на първата страница на основния информационен документ.
Основният информационен документ се представя в последователността, описана в параграфи 2 и 3.
2. Непосредствено под заглавието на основния информационен документ се намира пояснителен текст. Той гласи:
„Настоящият документ Ви представя основната информация за този инвестиционен продукт. Това не е рекламен материал. Информацията се изисква от закона, за да Ви помогне да разберете естеството, рисковете, разходите, потенциалните печалби и загуби от този продукт и да Ви подпомогне да го сравните с други продукти.“.
3. Основният информационен документ съдържа следната информация:
а)
в началото на документа, наименованието на ПИПДОЗИП, самоличността и данните за връзка на създателя на ПИПДОЗИП, информация относно компетентния орган по отношение на създателя на ПИПДОЗИП и датата на документа;
б)
където е приложимо, предупреждение относно разбирането, което гласи: „Предстои да закупите продукт, който не е прост и може да бъде труден за разбиране.“;
в)
в раздел, озаглавен „Какъв е този продукт?“, естеството и основните характеристики на ПИПДОЗИП, включително:
i)
видът ПИПДОЗИП;
ii)
неговите цели и средствата за постигането им, по-специално дали целите се постигат чрез пряка или чрез непряка експозиция към базисните инвестиционни активи, в т.ч. описание на базисните инструменти, или референтните стойности, в т.ч. посочване на пазарите, в които инвестира ПИПДОЗИП, в т.ч., където е приложимо, специфични екологични или социални цели, към които е насочен продуктът, както и начина за определяне на възвръщаемостта;
iii)
описание на вида потребители на дребно, за които е предназначено пускането на пазара на ПИПДОЗИП, по-специално във връзка със способността за понасяне на инвестиционни загуби и с инвестиционния хоризонт;
iv)
ако ПИПДОЗИП предлага застрахователни премии - подробна информация за тези застрахователни премии, в т.ч. обстоятелствата, при които те биха били задействани;
v)
срокът на ПИПДОЗИП, ако е известен;
г)
в раздел, озаглавен „Какви са рисковете и каква възвръщаемост бих могъл(могла) да получа?“, кратко описание на профила на риска и възвръщаемостта, включващо следните елементи:
i)
обобщаващ показател за риска, допълнен с текстово обяснение на този показател, основните му ограничения и текстово обяснение на рисковете, които имат съществено значение за ПИПДОЗИП и които не са обхванати адекватно от обобщаващия показател за риска;
ii)
възможната максимална загуба на инвестирания капитал, включително информация за следното:
-
дали инвеститорът на дребно може да загуби целия инвестиран капитал, или
-
дали инвеститорът на дребно рискува да поеме допълнителни финансови ангажименти или задължения, в т.ч. непредвидени задължения в допълнение към инвестирания в ПИПДОЗИП капитал; и
-
когато е приложимо, дали ПИПДОЗИП включва капиталова защита срещу пазарен риск и подробна информация за нейния обхват и ограничения, по-специално във връзка с момента на прилагането ѝ;
iii)
подходящи сценарии за резултатите и предположенията, направени за изготвянето им;
iv)
когато е приложимо, информация относно условията за възвръщаемостта за инвеститорите на дребно или относно заложената горна граница на рентабилността;
v)
заявление, че данъчното законодателство на държавата членка по местоживеене на инвеститора на дребно може да повлияе върху действително изплащаните суми;
д)
в раздел, озаглавен „Какво става, ако [наименование на създателя на ПИПДОЗИП] не е в състояние да изплати дължимата сума?“, кратко описание на това дали свързаната загуба се покрива от схема за обезщетение на инвеститора или гаранционна схема и, ако е така, коя е схемата, наименование на гаранта и кои рискове са покрити от схемата и кои - не;
е)
в раздел, озаглавен „Какви са разходите?“, разходите, свързани с инвестирането в този ПИПДОЗИП, включващи преките и непреките разходи, които инвеститорът на дребно поема, в т.ч. еднократните и периодичните разходи, представени чрез обобщаващи показатели за тези разходи, а за целите на съпоставимостта - общите сумарни разходи в парично и процентно изражение, за да се покаже съвкупното влияние на общите разходи върху инвестицията;
Основният информационен документ включва ясно пояснение, че консултантите, дистрибуторите или всяко друго лице, което консултира относно ПИПДОЗИП или продава ПИПДОЗИП, ще предоставят информация, подробно излагаща всички разходи за дистрибуция, които не са включени в посочените по-горе разходи, така че инвеститорът на дребно да има възможност да разбере съвкупното влияние, което тези сумарни разходи оказват върху възвръщаемостта на инвестицията;
ж)
в раздел, озаглавен „Колко дълго следва да държа парите си и мога ли да ги изтегля по-рано?“:
i)
когато е приложимо, дали за ПИПДОЗИП има преходен период или срок за отказ;
ii)
указание за препоръчителния и, когато е приложимо, изисквания минимален срок за държане;
iii)
способността за освобождаване от инвестициите преди падежа и условията за това, в т.ч. всички приложими такси и санкции, като се вземат предвид профилът на риска и на възвръщаемостта на ПИПДОЗИП и пазарното развитие, към което е насочен продуктът;
iv)
информация за евентуалните последици от осребряване преди края на срока или препоръчителния период за държане, например. загуба на капиталова защита или допълнителни непредвидени такси;
з)
в раздел, озаглавен „Как мога да подам жалба?“, информация относно начина, по който даден инвеститор на дребно може да подаде жалба относно продукта или поведението на създателя на ПИПДОЗИП или лицето, което консултира относно продукта или го продава, и относно лицето, до което да се адресира жалбата;
и)
в раздел, озаглавен „Друга имаща отношение информация“, кратко указание на всякакви допълнителни информационни документи, които да бъдат предоставени на инвеститора на дребно на преддоговорния и/или следдоговорния етап, с изключение на каквито и да било рекламни материали.
4. На Комисията се предоставят правомощия за приемане на делегирани актове в съответствие с член 30, в които се уточняват подробностите за процедурите, използвани, за да се установи дали даден ПИПДОЗИП преследва специфични екологични или социални цели.
5. За да се осигури последователното прилагане на настоящия член, ЕНО разработват, чрез Съвместния комитет на Европейските надзорни органи („Съвместния комитет“) проекти за регулаторни технически стандарти, с които се уточняват:
a)
подробностите за представянето и съдържанието за всеки от елементите на информацията, посочени в параграф 3;
б)
методиката, залегнала в основата на представянето на риска и възвръщаемостта, както е посочено в параграф 3, буква г), подточки i) и iii); и
в)
методиката за изчисляване на разходите, в т.ч. спецификацията на обобщаващите показатели, както е посочено в параграф 3, буква е).
При разработването на проекти за регулаторни технически стандарти ЕНО вземат предвид различните видове ПИПДОЗИП, разликите помежду им, способностите на инвеститорите на дребно, както и характеристиките на ПИПДОЗИП, така че да позволят на инвеститорите на дребно да избират от различни базисни инвестиции или други възможности, предлагани от продукта, в т.ч. когато този избор може да бъде направен в различни моменти или променен в бъдеще.
ЕНО представят тези проекти за регулаторни технически стандарти на Комисията до 31 март 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приема регулаторните технически стандарти, посочени в първа алинея, в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010, от Регламент (ЕС) № 1094/2010 и от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 9
Рекламните съобщения, които съдържат специфична информация, свързана с ПИПДОЗИП, не включват никакви твърдения, които противоречат на информацията в основния информационен документ или намаляват неговото значение. Рекламните съобщения посочват, че е на разположение основен информационен документ, и предоставят информация как и откъде може да бъде получен, в т.ч. уебсайта на създателя на ПИПДОЗИП.
Член 10
1. Създателят на ПИПДОЗИП преразглежда редовно информацията, съдържаща се в основния информационен документ, и внася изменения в документа, ако прегледът показва, че такива са необходими. Преразгледаният вариант на документа се предоставя своевременно на разположение.
2. За да се осигури последователното прилагане на настоящия член, ЕНО разработват, чрез Съвместния комитет, проекти за регулаторни технически стандарти, с които се уточняват:
а)
условията за преразглеждане на съдържащата се в основния информационен документ информация;
б)
условията, при които основният информационен документ трябва да бъде преразгледан;
в)
специфичните условия, при които съдържащата се в основния информационен документ информация трябва да бъде преразгледана или този документ трябва да бъде изменен, когато става дума за спорадично предлагани на инвеститорите на дребно ПИПДОЗИП;
г)
обстоятелствата, при които инвеститорите на дребно трябва да бъдат информирани за преразгледания основен информационен документ за закупен от тях ПИПДОЗИП, както и средствата, чрез които инвеститорите на дребно трябва да бъдат информирани.
ЕНО представят проекта за регулаторни технически стандарти на Комисията до 31 декември 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приема регулаторните технически стандарти, посочени в първа алинея, съгласно процедурата, посочена в членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010, от Регламент (ЕС) № 1094/2010 и от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 11
1. За създателя на ПИПДОЗИП не може да възникне гражданска отговорност само въз основа на основния информационен документ, включително негов превод, освен ако той е подвеждащ, неточен или не съответства на имащите отношение части от правно обвързващи преддоговорни и договорни документи или на изискванията, предвидени в член 8.
2. Инвеститор на дребно, който докаже загуба, произтичаща от това, че е разчитал на основния информационен документ при посочените в параграф 1 обстоятелства, когато е направил инвестиция в ПИПДОЗИП, за който е създаден този основен информационен документ, може да предяви срещу създателя на ПИПДОЗИП иск за обезщетение за вреди в съответствие с националното право.
3. Елементи като „загуба“ или „вреди“, посочени в параграф 2 от настоящия член, но за които не е дадено определение, се тълкуват и прилагат в съответствие с приложимото национално право, съгласно определеното от имащите отношение правила на частното международно право.
4. Настоящият член не изключва допълнителни искове, свързани с гражданска отговорност, в съответствие с националното право.
5. Задълженията по настоящия член не може да се ограничават или отменят от договорни клаузи.
Член 12
Когато основният информационен документ се отнася до застрахователен договор, застрахователното дружество има задължения по настоящия регламент само към държателя на полицата, а не към бенефициера по застрахователния договор.
РАЗДЕЛ III
Предоставяне на основния инвестиционен документ
Член 13
1. Лицето, което консултира относно ПИПДОЗИП или продава ПИПДОЗИП, предоставя на инвеститорите на дребно основния информационен документ своевременно преди тези инвеститори на дребно да бъдат обвързани от договор или оферта, свързана с този ПИПДОЗИП.
2. Лицето, което консултира относно ПИПДОЗИП или продава ПИПДОЗИП, може да изпълни изискванията по параграф 1, като предостави основния информационен документ на лице, което е писмено упълномощено да взема инвестиционни решения от името на инвеститор на дребно по отношение на трансакции, сключени в границите на същото писмено пълномощно.
3. Чрез дерогация от параграф 1 и при спазване на член 3, параграф 1, член 3, параграф 3, буква а) и член 6 от Директива 2002/65/ЕО, лице, което продава ПИПДОЗИП, може да предостави на инвеститора на дребно основния информационен документ непосредствено след осъществяването на трансакцията при спазване на всички посочени по-долу условия:
a)
инвеститорът на дребно избира, по собствена инициатива, да се свърже с продавача на ПИПДОЗИП и да осъществи трансакцията посредством комуникация от разстояние;
б)
предоставянето на основния информационен документ в съответствие с параграф 1 от настоящия член е невъзможно;
в)
лицето, което консултира относно ПИПДОЗИП или продава ПИПДОЗИП, е информирало инвеститора на дребно за факта, че предоставянето на основния информационен документ не е възможно и ясно е заявило, че инвеститорът на дребно може да забави трансакцията, за да получи и прочете основния информационен документ преди осъществяването на трансакцията;
г)
инвеститорът на дребно се съгласява да получи основния информационен документ непосредствено след осъществяване на трансакцията, вместо трансакцията да бъде забавяна, за да бъде получен документът предварително.
4. Когато се извършват последователни трансакции, засягащи един и същ ПИПДОЗИП, от името на инвеститор на дребно, съгласно инструкции, дадени от инвеститора на дребно на лицето, което продава ПИПДОЗИП, преди първата трансакция, задължението за предоставяне на основен информационен документ съгласно параграф 1 е в сила само за първата трансакция и за първата трансакция след като основният информационен документ е бил изменен в съответствие с член 10.
5. За да се осигури последователното прилагане на настоящия член ЕНО разработват, чрез Съвместния комитет, проекти за регулаторни технически стандарти, в които се определят условията за изпълнение на изискването за предоставяне на основния информационен документ, както е посочено в параграф 1.
ЕНО представят проекта за регулаторни технически стандарти на Комисията до 31 декември 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приема регулаторните технически стандарти, посочени в първа алинея, съгласно процедурата, посочена в членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010, от Регламент (ЕС) № 1094/2010 и от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 14
1. Лицето, което консултира относно ПИПДОЗИП или продава ПИПДОЗИП, предоставя безплатно основния информационен документ на инвеститорите на дребно.
2. Лицето, което консултира относно ПИПДОЗИП или продава ПИПДОЗИП, предоставя основния информационен документ на инвеститора на дребно на един от следните носители:
a)
на хартиен носител, което следва да бъде правилото, когато ПИПДОЗИП се предлагат пряко, освен ако инвеститорът на дребно поиска друго;
б)
на траен носител, различен от хартия, когато са изпълнени условията на параграф 4; или
в)
посредством уебсайт, когато са изпълнени условията на параграф 5.
3. Когато основният информационен документ се предоставя на траен носител, различен от хартия или посредством уеб сайт, при поискване на инвеститора на дребно безплатно се предоставя хартиен екземпляр. Инвеститорите на дребно се уведомяват за правото си да изискат безплатен хартиен екземпляр.
4. Основният информационен документ може да се предостави на траен носител, различен от хартия, ако са изпълнени следните условия:
а)
използването на трайния носител е подходящо в контекста на деловите отношения между лицето, което консултира относно ПИПДОЗИП или продава ПИПДОЗИП, и инвеститора на дребно; и
б)
на инвеститора на дребно е бил даден избор между информация на хартия и на друг траен носител и той е избрал последния по начин, който може да бъде доказан.
5. Основният информационен документ може да се предостави посредством уеб сайт, който не отговаря на определението за траен носител, ако са изпълнени всички от посочените по-долу условия:
а)
предоставянето на основния информационен документ посредством уебсайт е подходящо в контекста на деловите отношения между лицето, което консултира относно ПИПДОЗИП или продава ПИПДОЗИП, и инвеститора на дребно;
б)
на инвеститора на дребно е бил даден избор между информация, предоставена на хартия и посредством уебсайт и той е избрал последната по начин, който може да бъде доказан;
в)
инвеститорът на дребно е бил уведомен по електронен път или в писмен вид относно адреса на уебсайта и мястото на уебсайта, където може да бъде получен достъп до основния информационен документ;
г)
основният информационен документ остава достъпен на уебсайт, може да бъде изтеглен и съхранен на траен носител, за период от време, за който инвеститорът на дребно може да има нужда от справки с него.
Когато основният информационен документ е бил изменен съгласно член 10, при поискване от страна на инвеститора на дребно се предоставят и предходните версии.
6. За целите на параграфи 4 и 5 предоставянето на информация на траен носител, различен от хартия, или посредством уебсайт се смята за подходящо в контекста на деловите отношения между лицето, което консултира относно ПИПДОЗИП или продава ПИПДОЗИП, и инвеститора на дребно, ако има доказателства, че инвеститорът на дребно има редовен достъп до интернет. За такова доказателство се счита предоставянето на адрес за електронна поща от страна на инвеститора на дребно за целите на тези делови отношения.
ГЛАВА III
МОНИТОРИНГ НА ПАЗАРА И ПРАВОМОЩИЯ ЗА НАМЕСА ВЪВ ВРЪЗКА С ОПРЕДЕЛЕНИ ПРОДУКТИ
Член 15
1. В съответствие с член 9, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1094/2010 ЕОЗППО извършва мониторинг на пазара на основаващи се на застраховане инвестиционни продукти, които се пускат на пазара, разпространяват или продават в Съюза.
2. Компетентните органи наблюдават пазара на основаващи се на застраховане инвестиционни продукти, които са пуснати на пазара, разпространяват се или се продават във или от съответната държава членка.
Член 16
1. В съответствие с член 9, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 1094/2010, когато условията, посочени в параграфи 2 и 3 от настоящия член, са изпълнени, ЕОЗППО може временно да забрани или да ограничи в Съюза:
a)
пускането на пазара, разпространението или продажбата на някои основаващи се на застраховане инвестиционни продукти или на основаващи се на застраховане инвестиционни продукти с някои конкретни характеристики; или
б)
определен вид финансова дейност или практика на застрахователно или презастрахователно дружество.
Забрана или ограничение може да се прилага при конкретни обстоятелства или да подлежи на изключения, определени от ЕОЗППО.
2. ЕОЗППО взема решение по параграф 1 само ако са изпълнени всички посочени по-долу условия:
a)
целта на предложеното действие е да бъдат отстранени значителни опасения, свързани със защитата на инвеститорите, или заплаха за нормалното функциониране и целостта на финансовите пазари или за стабилността на цялата финансова система на Съюза или на част от нея;
б)
регулаторните изисквания, които вече са приложими към съответния основаващ се на застраховане инвестиционен продукт или дейност съгласно правото на Съюза, не противодействат в достатъчна степен на заплахата;
в)
компетентен орган или компетентни органи не са предприели действия за преодоляване на заплахата или предприетите действия не са адекватни за преодоляването й.
Когато са изпълнени условията по първа алинея, ЕОЗППО може да наложи посочените в параграф 1 забрана или ограничение като предпазна мярка, преди основаващ се на застраховане инвестиционен продукт да бъде пуснат на пазара или продаден на инвеститори.
3. Когато предприема действие в съответствие с настоящия член, ЕОЗППО гарантира, че то:
a)
не произвежда отрицателен ефект върху ефективността на финансовите пазари или върху инвеститорите, който да е непропорционален спрямо ползите от действието; или
б)
не създава риск от регулаторен арбитраж.
Когато компетентен орган или компетентни органи са предприели мярка по член 17, ЕОЗППО може да предприеме всяка от мерките по параграф 1 от настоящия член, без да дава становището по член 18.
4. Преди да реши да предприеме действие по настоящия член, ЕОЗППО уведомява компетентните органи за действията, които предлага.
5. ЕОЗППО публикува на своя уебсайт известие за всяко решение относно предприемане на действия по настоящия член. В известието се уточняват подробностите за забраната или ограничението и се посочва дата след публикуването на известието, на която мерките ще породят действие. Забраната или ограничението се прилагат единствено за действия, предприети след като мерките са породили действие.
6. ЕОЗППО преразглежда забраната или ограничението, наложени по параграф 1, на подходящи интервали от време, но най-малко веднъж на три месеца. Ако забраната или ограничението не бъдат подновени след края на тримесечния период, действието им се прекратява.
7. Действие, прието от ЕОЗППО по настоящия член, има върховенство над всяко действие, предприето по-рано от компетентен орган.
8. В съответствие с член 30 Комисията приема делегирани актове за уточняване на критериите и факторите, които трябва да бъдат взети предвид от ЕОЗППО, за да определи кога са налице посочените в параграф 2, първа алинея, буква а) значителни опасения във връзка със защитата на инвеститорите или заплахи за нормалното функциониране и целостта на финансовите пазари или за стабилността на цялата финансова система на Съюза или на част от нея.
Тези критерии и фактори включват:
a)
степента на сложност на основаващия се на застраховане инвестиционен продукт и връзката с вида инвеститори, на които той се предлага и продава;
б)
размера или условната стойност на основаващия се на застраховане инвестиционен продукт;
в)
степента на новаторство на даден основаващ се на застраховане инвестиционен продукт, дейност или практика; и
г)
ливъриджа, който даден продукт или практика предоставят.
Член 17
1. Компетентен орган може да забрани или да ограничи следното в своята държава членка или от нейната територия:
a)
пускането на пазара, разпространението или продажбата на основаващи се на застраховане инвестиционни продукти или на основаващи се на застраховане инвестиционни продукти с някои конкретни характеристики; или
б)
определен вид финансова дейност или практика на застрахователно или презастрахователно предприятие.
2. Компетентен орган може да предприеме действието, посочено в параграф 1, ако има основателни причини да счита, че:
a)
основаващ се на застраховане инвестиционен продукт или дейност, или практика поражда значителни опасения, свързани със защитата на инвеститорите, или представлява заплаха за правилното функциониране и целостта на финансовите пазари или за стабилността на цялата финансова система или на част от нея най-малко в една държава членка;
б)
съществуващите регулаторни изисквания в правото на Съюза, приложими за основаващия се на застраховане инвестиционен продукт или дейност, или практика, не отстраняват в достатъчна степен рисковете, посочени в буква а), и проблемът няма да бъде решен по-успешно чрез подобряването на надзора или изпълнението на съществуващите изисквания;
в)
действието е пропорционално, като се има предвид естеството на установените рискове, нивото на опитност на съответните инвеститори или участници на пазара и вероятното влияние на действието върху инвеститорите и участниците на пазара, които могат да притежават, да използват или да се възползват от основаващия се на застраховане инвестиционен продукт или дейност, или практика;
г)
компетентният орган надлежно се е консултирал с компетентните органи в други държави членки, които могат да бъдат засегнати в значителна степен от действието; и
д)
действието не произвежда дискриминационен ефект върху услугите или дейностите, предоставяни от територията на друга държава членка.
Когато са изпълнени условията по първа алинея, компетентният орган може да наложи посочените в параграф 1 забрана или ограничение като предпазна мярка, преди основаващ се на застраховане инвестиционен продукт да бъде пуснат на пазара или продаден на инвеститори. Забрана или ограничение може да се прилага при конкретни обстоятелства или да е предмет на изключения, определени от компетентния орган.
3. Компетентният орган не налага забрана или ограничение по настоящия член, освен ако не по-малко от един месец преди предвидената дата на влизане в сила на мярката той е уведомил в писмен вид или в друг вид, съгласуван между органите, всички други заинтересовани компетентни органи и ЕОЗППО за подробностите на:
a)
основаващия се на застраховане инвестиционен продукт или дейност, или практика, към които се отнася предложеното действие;
б)
точното естество на предложените забрана или ограничение и предвидената дата на влизането им сила; и
в)
доказателствата, въз основа на които е взел своето решение и които свидетелстват, че всички условия по параграф 2 са изпълнени.
4. В изключителни случаи, когато компетентният орган счете за необходимо да предприеме спешни действия по настоящия член, за да предотврати вреда, произтичаща от основаващите се на застраховане инвестиционни продукти, дейностите или практиките, посочени в параграф 1, компетентният орган може да предприеме временно действие с писмено уведомление, изпратено не по-малко от 24 часа преди предвиденото влизане в сила на мярката до всички други компетентни органи и ЕОЗППО, при условие че всички критерии по настоящия член са изпълнени и че освен това е ясно установено, че с едномесечния срок за уведомяване конкретното опасение или заплаха не биха били преодолени адекватно. Компетентният орган не предприема временно действие за период, надхвърлящ три месеца.
5. Компетентният орган публикува на своя уебсайт известие за всяко решение за налагане на забрана или ограничение, посочени в параграф 1. В известието се уточняват подробностите за забраната или ограничението и се посочва дата след публикуването на известието, на която мерките ще влязат в сила, както и доказателствата за това, че всички условия по параграф 2 са изпълнени. Забраната или ограничението се прилагат единствено за действия, предприети след публикуването на известието.
6. Компетентният орган отменя забраната или ограничението, ако условията в параграф 2 вече не са приложими.
7. В съответствие с член 30 Комисията приема делегирани актове за уточняване на критериите и факторите, които трябва да бъдат взети предвид от компетентните органи, за да се определи кога са налице значителни опасения, свързани със защитата на инвеститорите, или заплахи за правилното функциониране и целостта на финансовите пазари или за стабилността на финансовата система най-малко в една държава членка, както е посочено в параграф 2, първа алинея, буква а).
Тези критерии и фактори включват:
a)
степента на сложност на основаващия се на застраховане инвестиционен продукт и връзката с вида инвеститори, на които той се предлага и продава;
б)
степента на новаторство на даден основаващ се на застраховане инвестиционен продукт, дейност или практика;
в)
ливъриджа, който даден продукт или практика предоставят;
г)
по отношение на правилното функциониране и целостта на финансовите пазари - размера или условната стойност на основаващ се на застраховане инвестиционен продукт.
Член 18
1. ЕОЗППО играе ролята на посредник и координатор по отношение на действия, предприети от компетентните органи съгласно член 17. По-специално ЕОЗППО гарантира, че действията, предприети от компетентния орган, са основателни и пропорционални и че, когато е уместно, компетентните органи възприемат последователен подход.
2. След като получи уведомление по член 17 относно действия, които трябва да бъдат наложени по силата на този член, ЕОЗППО приема становище по въпроса дали забраната или ограничението са основателни и пропорционални. Ако ЕОЗППО счита, че приемането на мярка от други компетентни органи е необходимо, за да бъде отстранен рискът, той го заявява в становището. Становището се публикува на уебсайта на ЕОЗППО.
3. Когато компетентен орган планира да предприеме, предприема или отказва да предприеме действия, което е в противоречие със становище на ЕОЗППО, прието съгласно параграф 2, той незабавно публикува на своя уебсайт известие, в което подробно излага причините за това свое решение.
ГЛАВА IV
ЖАЛБИ, ОБЕЗЩЕТЕНИЯ, СЪТРУДНИЧЕСТВО И НАДЗОР
Член 19
Създателят на ПИПДОЗИП и лицето, което консултира относно ПИПДОЗИП или продава ПИПДОЗИП, установяват подходящи процедури и договорености, които гарантират, че:
a)
инвеститорите на дребно разполагат с ефективни средства за подаване на жалба срещу създателя на ПИПДОЗИП;
б)
инвеститорите на дребно, подали жалба във връзка с основния информационен документ, получават своевременен и подходящ отговор по същество; и
в)
инвеститорите на дребно разполагат също с ефективни процедури по обезщетяване в случай на трансгранични спорове, по-специално когато създателят на ПИПДОЗИП се намира в друга държава членка или в трета държава.
Член 20
1. За целите на прилагането на настоящия регламент компетентните органи си сътрудничат помежду си, като без неоправдано забавяне взаимно си предоставят информация, която е необходима за целите на изпълнението на техните задължения по настоящия регламент и за упражняване на техните правомощия.
2. Компетентните органи разполагат, в съответствие с националното право, с всички правомощия за осъществяването на надзор и разследвания, необходими за упражняването на функциите им съгласно настоящия регламент.
Член 21
1. Държавите членки прилагат Директива 95/46/ЕО към обработването на лични данни, извършвано в съответната държава членка съгласно настоящия регламент.
2. Регламент (ЕО) № 45/2001 се прилага към обработването на лични данни, извършвано от ЕНО.
ГЛАВА V
АДМИНИСТРАТИВНИ САНКЦИИ И ДРУГИ МЕРКИ
Член 22
1. Без да се засягат надзорните правомощия на компетентните органи и правото на държавите членки да предвиждат и налагат наказателноправни санкции, държавите членки определят правила за установяване на подходящи административни санкции и мерки, приложими при нарушение на настоящия регламент, и предприемат всички необходими действия за прилагането им. Санкциите и мерките са ефективни и пропорционални и имат възпиращ ефект.
Държавите членки могат да решат да не установяват правила за административни санкции, както е посочено в първата алинея, за нарушения, които подлежат на наказателноправни санкции съгласно националното им право.
До 31 декември 2016 г. държавите членки съобщават на Комисията и на Съвместния комитет правилата, посочени в първа алинея. Те уведомяват незабавно Комисията и Съвместния комитет за всички изменения на тези правила.
2. При упражняване на правомощията си съгласно член 24, компетентните органи си сътрудничат тясно, за да се гарантира, че административните санкции и мерки постигат целените от настоящия регламент резултати, и координират действията си с цел да се избегне евентуално дублиране и припокриване при прилагането им по отношение на трансгранични случаи.
Член 23
Компетентните органи упражняват правомощията си за налагане на санкции в съответствие с настоящия регламент и с националното право по следните начини:
а)
пряко;
б)
в сътрудничество с други органи;
в)
на своя отговорност като ги делегират на такива органи;
г)
чрез сезиране на компетентните съдебни органи.
Член 24
1. Настоящият член се прилага при нарушения на член 5, параграф 1, членове 6 и 7, член 8, параграфи 1-3, член 9, член 10, параграф 1, член 13, параграфи 1, 3 и 4, членове 14 и 19.
2. Компетентните органи са оправомощени да налагат, в съответствие с националното право, поне следните административни санкции и мерки:
a)
заповед, забраняваща продажбата на даден ПИПДОЗИП;
б)
заповед, временно спираща продажбата на даден ПИПДОЗИП;
в)
публично предупреждение, в което се посочва лицето, отговорно за нарушението, и естеството на нарушението;
г)
заповед, забраняваща предоставянето на основен информационен документ, който не съответства на изискванията на членове 6, 7, 8 или 10, и изискваща издаване на нова версия на основния информационен документ;
д)
административни глоби с минимален размер:
i)
в случай на юридическо лице:
-
до 5 000 000 EUR, или в държава членка, където официалната парична единица не е евро, равностойността в националната парична единица към 30 декември 2014 г. или до 3 % от общия годишен оборот на това юридическо лице, в съответствие с последните налични финансови отчети, одобрени от управителния орган, или
-
до удвоения размер на реализираната печалба или нереализираната загуба вследствие на нарушението, когато размерът им може да бъде определен;
ii)
в случай на физическо лице:
-
до 700 000 EUR или в държава членка, където официалната парична единица не е евро, равностойността в националната парична единица към 30 декември 2014 г., или
-
до удвоения размер на реализираната печалба или нереализираната загуба вследствие на нарушението, когато размерът им може да бъде определен.
Когато юридическото лице, посочено в буква д), подточка i) от алинея първа, е предприятие майка или дъщерно предприятие на предприятие майка, което трябва да изготвя консолидирани финансови отчети съгласно Директива 2013/34/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (20), за съответен общ годишен оборот се приема общият годишен оборот или съответстващият вид приход в съответствие с приложимото право на Съюза в областта на счетоводството съгласно последния наличен консолидиран финансов отчет, одобрен от управителния орган на предприятието майка, което ръководи останалите предприятия.
3. Държавите членки могат да предвидят допълнителни санкции или мерки и по-висок размер на административни глоби от предвидените в настоящия регламент.
4. Когато компетентните органи са наложили една или повече административни санкции или мерки в съответствие с параграф 2, компетентните органи имат правомощията да изпратят или да изискат от създателя на ПИПДОЗИП или лицето, което консултира относно ПИПДОЗИП или продава ПИПДОЗИП, да изпрати съобщение директно до засегнатия инвеститор на дребно, като му предостави информация относно административната санкция или мярка и го уведоми къде може да подаде жалба или иск за обезщетение.
Член 25
Компетентните органи прилагат административните санкции и мерки, посочени в член 24, параграф 2, като вземат предвид всички имащи отношение обстоятелства, включително, когато е целесъобразно:
а)
тежестта и продължителността на нарушението;
б)
равнището на отговорност на отговорното за нарушението лице;
в)
въздействието на нарушението върху интересите на инвеститора на дребно;
г)
дали отговорното за нарушението лице оказва съдействие;
д)
предишни нарушения от страна на отговорното за нарушението лице;
е)
предприетите мерки след нарушението от страна на отговорното за нарушението лице, за да се предотврати повторно нарушение.
Член 26
Решенията за налагане на санкции и мерките, предприети съгласно настоящия регламент, подлежат на обжалване.
Член 27
1. Когато компетентният орган публично разкрива административни санкции или мерки, едновременно с това той докладва съответните административни санкции или мерки на компетентния ЕНО.
2. Компетентният орган представя ежегодно на компетентния ЕНО обобщена информация относно всички административни санкции и мерки, наложени в съответствие с член 22 и член 24, параграф 2.
3. ЕНО публикуват информацията, посочена в настоящия член, в годишните си доклади.
Член 28
1. Компетентните органи създават ефективни механизми, с които да се осигури подаването на сигнали до тях за реални или потенциални нарушения на настоящия регламент.
2. Механизмите по параграф 1 включват най-малко:
a)
специфични процедури за получаване на съобщения за реални или потенциално нарушения и тяхното проследяване;
б)
необходимата защита за служителите, които подават сигнали за нарушения, извършени в рамките на предприятието работодател, най-малкото срещу репресивни мерки, дискриминация и други форми на несправедливо отношение;
в)
защита на самоличността на лицето, което подава сигнал за нарушения, и на физическото лице, за което се предполага, че е отговорно за нарушение, на всички етапи от процедурата, освен когато разкриването на самоличността не се изисква съгласно националното право във връзка с допълнително разследване или последващо съдебно производство.
3. Държавите членки могат да предвидят възможност за компетентните органи да установят допълнителни механизми съгласно националното право.
4. Държавите членки могат да изискват от работодателите, осъществяващи дейности, които са регламентирани за целите на финансовите услуги, да имат въведени подходящи процедури, за да могат служителите им да подават вътрешни сигнали за реални или потенциални нарушения по специален, независим и автономен път.
Член 29
1. Всяко неподлежащо на обжалване решение за налагане на административна санкция или мярка за нарушенията, посочени в член 24, параграф 1, се публикува своевременно от компетентните органи на официалния им уебсайт, след като лицето, на което е наложена санкцията или мярката, бъде уведомено за това решение.
При публикуването се дава най-малко следната информация:
а)
вида и естеството на нарушението;
б)
самоличността на отговорните лица.
Това задължение не се отнася до решенията за налагане на мерки от следствен характер.
Когато на базата на извършена оценка за всеки конкретен случай относно съразмерността на публикуването на личните данни, компетентният орган счита оповестяването на идентичността на юридическите лица или на самоличността или личните данни на физическите лица за несъразмерно или когато публикуването застрашава стабилността на финансовите пазари или текущо разследване, компетентните органи:
a)
отлагат публикуването на решението за налагане на санкцията или мярката до момента, в който основанията те да не бъдат публикувани престанат да съществуват;
б)
публикуват решението за налагане на санкцията или мярката анонимно по начин, който да съответства на националното право, ако подобно анонимно публикуване гарантира ефективна защита на въпросните лични данни; или
в)
изобщо да не публикуват решението за налагане на санкция или мярка, в случай че възможностите, посочени в букви а) и б), се считат за недостатъчни, за да се гарантира:
i)
че стабилността на финансовите пазари няма да бъде изложена на риск;
ii)
пропорционалността на публикуването на такива решения по отношение на мерки, за които се смята, че са незначителни по своя характер.
2. Компетентните органи информират Европейските надзорни органи относно всички административни санкции или мерки, които са наложени, но не са публикувани в съответствие с параграф 1, трета алинея, буква в), включително всяко обжалване във връзка с тях и резултата от него.
Когато се вземе решение за анонимно публикуване на санкция или мярка, публикуването на съответните данни може да бъде отложено за разумен срок, ако се смята, че след изтичането на този срок основанията за анонимно публикуване ще престанат да съществуват.
3. Когато съгласно националното право се предвижда публикуване на решенията за налагане на санкция или мярка, подлежащи на обжалване пред компетентен съдебен или друг орган, компетентните органи своевременно публикуват на уебсайта си тази информация, както и всяка последваща информация относно резултата от това обжалване. Освен това се публикува и всяко решение, с което се отменя публикувано предходно решение за налагане на санкция или мярка.
4. Компетентните органи правят необходимото публикуваната съгласно настоящия член информация да остане на техния официален уебсайт за срок от най-малко пет години след публикуването ѝ. Личните данни, които се съдържат в публикацията, се съхраняват на официалния уебсайт на компетентния орган само за необходимия срок в съответствие с приложимите правила за защита на данните.
ГЛАВА VI
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 30
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Правомощието да приема делегирани актове по член 8, параграф 4, член 16, параграф 8 и член 17, параграф 7 се предоставя на Комисията за срок от три години, считано от 30 декември 2014 г. Комисията изготвя доклад относно делегирането на правомощия не по-късно от девет месеца преди изтичането на три годишния срок. Делегирането на правомощия се продължава мълчаливо за срокове със същата продължителност, освен ако Европейският парламент или Съветът възразят срещу подобно продължаване не по-късно от три месеца преди изтичането на всеки срок.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 8, параграф 4, член 16, параграф 8 и член 17, параграф 7, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 8, параграф 4, член 16, параграф 8 или член 17, параграф 7, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от три месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с три месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 31
Когато Комисията приеме регулаторни технически стандарти съгласно член 8, параграф 5, член 10, параграф 2 или член 13, параграф 5, които са същите като изпратените от ЕНО проекти на регулаторни технически стандарти, без да се засяга член 13, параграф 1, втора алинея от Регламент (ЕС) № 1093/2010, от Регламент (ЕС) № 1094/2010 и от Регламент (ЕС) № 1095/2010 поради сложността и обема на обхванатите въпроси срокът за възражение от страна на Европейския парламент и на Съвета е два месеца от датата на уведомлението. Този срок може да се удължи по инициатива на Европейския парламент или на Съвета с един месец.
Член 32
1. Управляващите дружества съгласно определението в член 2, параграф 1, буква б) от Директива 2009/65/ЕО, инвестиционните дружества, посочени в член 27 от същата директива, и лицата, които консултират относно или продават дялове от ПКИПЦК, посочени в член 1, параграф 2 на същата директива, са освободени от задълженията по настоящия регламент до 31 декември 2019 г.
2. Когато държава членка прилага правилата за формата и съдържанието на основен информационен документ, както е посочено в членове 78-81 от Директива 2009/65/ЕО, спрямо фондове, които не са ПКИПЦК, предлагани на инвеститори на дребно, освобождаването, предвидено в параграф 1 от настоящия член, се прилага към управляващите дружества, инвестиционните дружества и лицата, които продават дялове от такива фондове на инвеститори на дребно или предоставят консултации относно тези дялове.
Член 33
1. До 31 декември 2018 г. Комисията преразглежда настоящия регламент. Въз основа на предоставената от ЕНО информация в преразглеждането се включва общ преглед на действието на предупреждението относно разбирането, като се имат предвид насоките, разработени от компетентните органи в това отношение. Преразглеждането включва също преглед на практическото приложение на правилата, установени с настоящия регламент, като се вземат предвид промените на пазара на инвестиционни продукти на дребно и осъществимостта, разходите и евентуалните ползи от въвеждането на етикет за социални и екологосъобразни инвестиции. Като част от преразглеждането Комисията провежда проучвания сред потребителите и разглежда вариантите от незаконодателно естество, както и резултатите от преразглеждането на Регламент (ЕС) № 346/2013 по отношение на член 27, параграф 1, букви в), д) и ж) от него.
По отношение на ПКИПЦК, както са определени в член 1, параграф 2 от Директива 2009/65/ЕО, преразглеждането ще оцени дали преходните разпоредби на член 32 от настоящия регламент да бъдат удължени или дали, след установяването на необходимите корекции, разпоредбите относно ключова информация за инвеститора на Директива 2009/65/ЕО могат да бъдат заменени или приравнени на основния информационен документ по настоящия регламент. При преразглеждането се обмисля и въпросът за евентуално разширяване на обхвата на настоящия регламент по отношение на други финансови продукти и се преценява дали изключването на продукти от обхвата на настоящия регламент следва да се потвърди, с оглед на разумните стандарти за защита на потребителите, включително сравнения между финансовите продукти. При преразглеждането се оценява и доколко е уместно да се въведат общи правила относно необходимостта всички държави членки да предвидят административни санкции за нарушения на настоящия регламент.
2. До 31 декември 2018 г. Комисията оценява, въз основа на работата на ЕОЗППО по въпроса за разкриването на информация за продуктите, дали да предложи нов законодателен акт за гарантиране на подходящи изисквания за разкриване на информация за тези продукти или дали в обхвата на настоящия регламент да бъдат включени пенсионните продукти, посочени в член 2, параграф 2, буква д).
При извършването на тази оценка Комисията гарантира, че подобни мерки няма да понижат стандартите за разкриване в държавите членки, в които преди това са съществували режими за разкриване на пенсионните продукти.
3. След консултации със Съвместния комитет Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад относно параграфи 1 и 2, придружен, по целесъобразност, от законодателно предложение.
4. До 31 декември 2018 г. Комисията провежда пазарно проучване, за да установи дали са налице онлайн калкулатори, които позволяват на инвеститорите на дребно да изчисляват съвкупните разходи и такси за ПИПДОЗИП, и дали те са безплатни. Комисията докладва дали тези инструменти дават възможност за извършване на надеждни и точни изчисления за всички продукти в обхвата на настоящия регламент.
Ако проучването заключи, че няма такива калкулатори или че съществуващите инструменти не предоставят на инвеститорите на дребно възможност да разберат съвкупната сума на разходите и таксите за ПИПДОЗИП, Комисията оценява дали ЕНО, чрез Съвместния комитет, могат да разработят проекти на регулаторни технически стандарти, в които да се посочат спецификациите, приложими за подобни инструменти на равнището на Съюза.
Член 34
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 31 декември 2016 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Страсбург на 26 ноември 2014 година.
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1286/2014,
26. november 2014,
mis käsitleb kombineeritud jae- ja kindlustuspõhiste investeerimistoodete (PRIIPid) põhiteabedokumente
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (1),
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)
Investeerimissooviga jaeinvestoritele pakutakse üha laiemat valikut kombineeritud jae- ja kindlustuspõhiseid investeerimistooteid (packaged retail and insurance-based investment product (PRIIP)). Mõned neist pakuvad investeerimislahendusi, mis on suunatud jaeinvestorite konkreetsetele vajadustele, on tihti koos kindlustuskattega või võivad olla keerukad ja raskelt arusaadavad. Praegu on jaeinvestoritele selliste PRIIPide kohta avaldatav teave kooskõlastamata ning sageli ei aita see jaeinvestoritel eri tooteid võrrelda või nende omadustest aru saada. Selle tagajärjel on jaeinvestorid tihti teinud investeeringuid mõistmata seonduvaid riske ja kulusid ning on seetõttu kandnud ettenägematuid kahjusid.
(2)
Jaeinvestoritele pakutavate PRIIPide läbipaistvuse parandamine on oluline meede investorite kaitsmiseks ning eeldus selleks, et taastada jaeinvestorite usaldus finantsturu vastu, eriti pärast finantskriisi. Esimesed sammud selles suunas on liidu tasandil juba astutud investoritele esitatava põhiteabe korra kehtestamisega Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/65/EÜ (3).
(3)
Erinevad eeskirjad PRIIPe pakkuvates sektorites ning erinev siseriiklik reguleerimine kõnealuses valdkonnas loovad eri toodetele ja turustuskanalitele ebavõrdsed võimalused ning seavad lisatõkkeid finantsteenuste ja -toodete siseturule. Liikmesriigid on juba võtnud erinevaid ja kooskõlastamata meetmeid investorite kaitses esinevate puuduste kõrvaldamiseks ning selline areng tõenäoliselt jätkub. Erinev lähenemisviis PRIIPe käsitleva teabe avaldamisele takistab võrdsete võimaluste loomist eri PRIIPide koostajate, tootenõustajate või müüjate jaoks ning moonutab seega konkurentsi ja toob kaasa investorite kaitse ebaühtlase taseme liidus. Selline erinevus takistab siseturu loomist ja sujuvat toimimist.
(4)
Et vältida erinevusi, on vaja liidu tasandil kehtestada läbipaistvuse ühtsed eeskirjad, mida kohaldada PRIIPide turu kõigile osalistele ja mis seega tugevdavad investorite kaitset. Selleks, et tagada põhiteabedokumentidele ühise standardi kehtestamine ühtsel viisil, mis võimaldaks ühtlustada kõnealuste dokumentide vormi ja sisu, on vaja vastu võtta määrus. Määruse vahetult kohaldatavad sätted peaksid tagama, et kõigi PRIIPide tootenõustajate või müüjate suhtes kohaldatakse ühtseid põhiteabedokumendile esitatavaid nõudeid. Käesolev määrus ei mõjuta järelevalvet reklaamialase dokumentatsiooni üle. Samuti ei mõjuta see muid toodetesse sekkumise meetmeid kui kindlustuspõhiste investeerimistoodetega seotud meetmed.
(5)
Samal ajal kui PRIIPe käsitleva teabe avaldamine on väga oluline jaeinvestorite usalduse taastamiseks finantsturgude vastu, on sama oluline ka kõnealuste toodete müügiprotsessi tõhus reguleerimine. Käesoleva määrusega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2014/65/EL (4) sätestatud turustamismeetmeid. Samuti täiendatakse sellega Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/92/EÜ (5) sätestatud kindlustustoodete turustamismeetmeid.
(6)
Käesolevat määrust tuleks kohaldada kõigi finantsteenuste sektoris koostatud ja jaeinvestoritele investeerimisvõimalusena kavandatud toodete suhtes, olenemata nende vormist või ülesehitusest, kui jaeinvestorile tagasi makstav summa kõigub, sest see sõltub alusväärtuse kõikumisest või ühe või mitme sellise vara tootlusest, mida ei ole ostnud jaeinvestor otse. Kõnealuseid tooteid tuleks nimetada käesolevas määruses PRIIPideks ning need peaks muu hulgas hõlmama selliseid investeerimistooteid nagu investeerimisfondid, investeerimiskomponendiga elukindlustuslepingud, struktureeritud tooted ja investeerimishoiused. Eriotstarbeliste varakogumite poolt emiteeritud finantsinstrumendid, mis vastavad PRIIPi määratlusele, peaksid samuti kuuluma käesoleva määruse kohaldamisalasse. Kõikide kõnealuste toodete puhul ei ole tegemist otseste investeeringutega, mis põhinevad vara ostmisel või valdamisel. Need tooted kujutavad endast jaeinvestori ja turu vahendamist, mis põhineb mitme vara kombineerimisel või kokkusidumisel, nii et tulemuseks on vara otsese valdamisega võrreldes mitmekesisem risk, erinevad tooteomadused või erinev kulustruktuur. Selline kombineerimine võimaldab jaeinvestoritel kasutada investeerimisstrateegiaid, mis oleksid muidu neile kättesaamatud või ebaotstarbekad; samas võib sellega kaasneda vajadus täiendava teabe järele, eelkõige selleks, et võimaldada investeeringute erinevaid kombineerimisviise võrrelda.
(7)
Selleks et käesolevat määrust kohaldada üksnes selliste PRIIPide suhtes, tuleks määruse kohaldamisalast välja jätta kindlustustooted, millega ei kaasne investeerimisvõimalust, ning hoiused, millega seotud risk sõltub ainult intressimääradest. Elukindlustustoodete puhul tähendab termin „kapital” jaeinvestori taotlusel investeeritud kapitali. Lisaks tuleks käesoleva määruse kohaldamisalast välja jätta hoiused ja hoiusesertifikaadid, mis kujutavad endast traditsioonilisi hoiuseid, välja arvatud direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 43 määratletud investeerimishoiused. Otseselt vallatav vara, näiteks äriühingute aktsiad või riigivõlakirjad, ei ole PRIIPid ning see tuleks seetõttu käesoleva määruse kohaldamisalast välja jätta. Käesoleva määruse kohaldamisalast tuleks välja jätta institutsioonilistele investoritele suunatud investeerimisfondid, kuna neid ei turustata jaeinvestoritele. Era- ja tööandjapensionitooted, mille siseriikliku õiguse kohane esmane eesmärk on tagada investorile pensionipõlves sissetulek, tuleks oma eripära ja eesmärkide tõttu käesoleva määruse kohaldamisalast välja jätta, samas kui käesoleva määruse kohaldamisalasse peaksid kuuluma muud investeerimisvõimalusi pakkuvad individuaalsed kindlustusalased kogumis- või hoiustamistooted.
(8)
Käesolev määrus ei piira liikmesriikide õigust reguleerida põhiteabe esitamist käesoleva määruse kohaldamisalast välja jäävate toodete kohta. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (6) artiklis 9, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1094/2010 (7) artiklis 9 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (8) artiklis 9 sätestatud volitustele tarbijakaitse valdkonnas peaksid kõnealuste määrustega asutatud Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve) („Euroopa Pangandusjärelevalve”), Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) („Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve”) ja Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) („Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve”) (koos „Euroopa järelevalveasutused”) teostama järelevalvet käesoleva määruse kohaldamisalast välja jäävate toodete üle ning vajaduse korral andma suuniseid kindlakstehtud probleemide lahendamiseks. Selliseid suuniseid tuleks arvesse võtta neli aastat pärast käesoleva määruse jõustumist teostatavas läbivaatamises, milles käsitletakse kohaldamisala võimalikku laiendamist ja teatavate erandite kaotamist.
(9)
Et tuua selgemalt välja seos käesoleva määrusega ette nähtud kohustuste ning nende kohustuste vahel, mis on sätestatud muudes seadusandlikes aktides, milles nõutakse investorite teavitamist, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/71/EÜ (9) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/138/EÜ, (10) on vaja ette näha, et nimetatud seadusandlikke akte kohaldatakse jätkuvalt kõrvuti käesoleva määrusega.
(10)
Selleks et tagada korrapärane ja tõhus järelevalve käesolevas määruses sätestatud nõuete täitmise üle, peaksid liikmesriigid määrama kõnealuse järelevalve eest vastutavad pädevad asutused. Paljudel juhtudel on pädevad asutused juba määratud teostama järelevalvet PRIIPide koostajate, müüjate või tootenõustajate muude kohustuste täitmise üle, mis tulenevad muudest siseriiklikest või liidu õiguse sätetest.
(11)
Pädevatele asutustele tuleks esitada nende nõudmisel ja sealhulgas eelteatise kaudu kogu vajalik teave, et kontrollida põhiteabedokumentide sisu, hinnata vastavust käesolevale määrusele ning tagada klientide ja investorite kaitse finantsturgudel.
(12)
PRIIPi koostaja, näiteks fondivalitseja, kindlustusandja, krediidiasutus või investeerimisühing, peaks koostama põhiteabedokumendi enda koostatud PRIIPi kohta, kuna tema tunneb oma toodet kõige paremini. Samuti peaks ta vastutama põhiteabedokumendi täpsuse eest. PRIIPi koostaja peaks põhiteabedokumendi koostama enne seda, kui toodet saab jaeinvestoritele müüma hakata. Kui toodet jaeinvestoritele ei müüda, ei peaks põhiteabedokumendi koostamine olema kohustuslik ning kui kõnealuse dokumendi koostamine PRIIPi koostaja poolt ei ole otstarbekas, peaks olema võimalik delegeerida see ülesanne teistele. Käesolevast määrusest tulenevad kohustused, mis on sätestatud põhiteabedokumendi koostamist ja muutmist käsitlevates sätetes, peaksid kohalduma üksnes PRIIPi koostajale ning seni, kuni PRIIPiga kaubeldakse järelturgudel. Põhiteabedokumentide laialdase levitamise ja kättesaadavuse tagamiseks tuleks käesolevas määruses sätestada, et PRIIPi koostaja avaldab põhiteabedokumendid oma veebisaidil.
(13)
Jaeinvestorite vajadusi silmas pidades tuleb tagada, et PRIIPe käsitlev teave oleks täpne, aus ja selge ega eksitaks jaeinvestorit. Seepärast tuleks käesoleva määrusega kehtestada põhiteabedokumendi koostamise ühised standardid, mis aitaksid tagada, et see teave oleks jaeinvestoritele arusaadav. Arvestades seda, et paljudele jaeinvestoritele valmistab raskusi finantsterminitest arusaamine, tuleks erilist tähelepanu pöörata dokumendis kasutatavale sõnavarale ja kirjutamisstiilile. Samuti tuleks kehtestada eeskirjad keele kohta, milles põhiteabedokument koostatakse. Lisaks peaks jaeinvestoritel olema võimalik põhiteabedokumendist aru saada ainuüksi sellele toetudes, ilma vajaduseta tutvuda turustusega mitteseotud muu teabega.
(14)
Kui Euroopa järelevalveasutused töötavad välja sellise põhiteabedokumendi sisu käsitlevaid tehnilisi standardeid, mis kajastaks täpselt toote investeerimispoliitikat ja selle eesmärke vastavalt käesolevale määrusele, peaksid nad seejuures tagama selle, et PRIIPi koostaja kasutaks selget ja mõistetavat sõnastust, mis on jaeinvestorile arusaadav, ning et investeerimiseesmärkide saavutamise viiside, sealhulgas kasutatavate finantsinstrumentide kirjeldamisel välditaks finantsvaldkonna erikeelt ja termineid, mis ei ole jaeinvestorile koheselt mõistetavad.
(15)
Jaeinvestoritele tuleks anda teavet, mida nad vajavad teadliku investeerimisotsuse tegemiseks ning eri PRIIPide võrdlemiseks, kuid kui selline teave ei ole lühike ja kokkuvõtlik, on oht, et investorid ei hakka seda kasutama. Seepärast peaks põhiteabedokument hõlmama ainult põhiteavet, esmajoones toote olemuse ja omaduste kohta, sealhulgas selle kohta, kas tootega kaasneb kapitali kaotamise võimalus, teavet tootega seotud kulude ja toote riskiprofiili, samuti toote tootluse kohta ning teatavat muud teavet, mis võib osutuda vajalikuks üksikute tooteliikide omaduste mõistmiseks.
(16)
Investeerimistoodete kalkulaatorid on liikmesriikides juba väljaarendamisel. Selleks aga, et kalkulaatorid oleksid tarbijatele võimalikult suureks abiks, peaksid need hõlmama ka eri PRIIPide koostajate kulusid ja tasusid koos vahendajate ja muude investeerimisahelas osalejate täiendavate kulude ja tasudega, mida PRIIPide koostajad ei ole juba sisse arvestanud. Komisjon peaks esitama aruande selle kohta, kas need vahendid on igas liikmesriigis veebipõhiselt kättesaadavad ning kas need annavad usaldusväärse ja täpse arvestuse kulude ja tasude kogusumma kohta kõikide käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate toodete puhul.
(17)
Põhiteabedokument tuleks koostada standardvormis, mis võimaldab jaeinvestoritel erinevaid PRIIPe võrrelda, kuna tarbijate käitumine ja suutlikkus nõuavad seda, et teabe vorm, esitusviis ja sisu on vaja hoolikalt läbi mõelda, et maksimeerida teabest arusaamist ja selle kasutamist. Iga dokumendi puhul peaks jaotiste järjekord ja pealkirjad olema samad. Lisaks tuleks erinevaid PRIIPe käsitlevate põhiteabedokumentide üksikasju ja teabe esitusviisi veelgi ühtlustada regulatiivsete tehniliste standardite kaudu, mille koostamisel võetakse arvesse läbiviidud ja käimasolevaid tarbijakäitumise uuringuid, sealhulgas selliste uuringute tulemusi, milles käsitletakse tarbijatele teabe esitamise eri viiside tõhusust. Lisaks pakuvad mõned PRIIPid jaeinvestorile võimaluse valida paljude alusinvesteeringute, näiteks kindlustusandjate valduses olevate ettevõtjasiseste fondide vahel. Põhiteabe vormi käsitlevates sätetes tuleks arvesse võtta ka kõnealuseid tooteid.
(18)
Kuna mõned käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvad investeerimistooted on keerukad ning jaeinvestoritel võib olla raske neist aru saada, peaks põhiteabedokument asjakohasel juhul sisaldama jaeinvestorite teavitamiseks sellekohast hoiatust. Toodet tuleks käsitada keeruka ja raskesti arusaadavana eelkõige siis, kui sellega investeeritakse alusvarasse, millesse jaeinvestorid tavaliselt ei investeeri, kui selles kasutatakse lõpliku investeeringutasuvuse arvutamiseks mitut eri mehhanismi, mis suurendab jaeinvestoripoolse vääritimõistmise ohtu, või kui investeeringu väljamaksmisel kasutatakse ära jaeinvestorite käitumuslikke kalduvusi, näiteks pakkudes peibutavat intressi, millele järgneb palju kõrgem tingimustega seotud ujuv intress, või iteratiivset valemit.
(19)
Investeeringu rahalise tasuvuse kõrval lähtuvad jaeinvestorid aina rohkem täiendavatest sotsiaalsetest või keskkonnaga seotud eesmärkidest. Ent teavet PRIIPi koostaja taotletavate sotsiaalsete ja keskkonnaalaste tulemuste kohta võib olla keeruline võrrelda või selline teave võib puududa. Seetõttu võiks finantsinvesteeringutega seotud eeldatav jätkusuutlik keskkonnaalane ja sotsiaalne areng ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 346/2013 (11) kohaldamine võimaldama selliseid aspekte liidu õigusesse asjakohasemalt integreerida ja neid liidu õigusega veelgi edendada. Samas ei ole erinevalt toiduainete valdkonnast siinkohal kehtestatud kriteeriume ega ametlikku menetlust, et selliseid sotsiaalseid või keskkonnaalaseid kriteeriume objektiivselt hinnata. Seetõttu on soovitav, et käesoleva määruse läbivaatamisel kaaluks komisjon põhjalikult arengusuundumusi seoses investeerimistoodetega, millel on sotsiaalsed ja keskkonnaalased eesmärgid, ning määruse (EL) nr 346/2013 läbivaatamise tulemusi.
(20)
Põhiteabedokument peaks olema selgelt eristatav ja eraldatud reklaamteadetest.
(21)
Selleks et tagada põhiteabedokumendis sisalduva teabe usaldusväärsus, tuleks PRIIPi koostajatelt nõuda kõnealuse dokumendi ajakohastamist. Sel eesmärgil on vaja, et komisjon võtaks vastu regulatiivsed tehnilised standardid, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad teabe läbivaatamise tingimuste ja sageduse ning põhiteabedokumendi muutmise kohta.
(22)
Põhiteabedokumendid on jaeinvestorite investeerimisotsuste alus. Seetõttu on PRIIPide koostajatel jaeinvestorite ees suur vastutus selle tagamisel, et põhiteabedokument ei oleks eksitav, ebatäpne ega PRIIPi lepingudokumentide asjaomaste osadega vastuolus. Sellest tulenevalt on oluline tagada, et jaeinvestoritel oleks õigus nõuda tekitatud kahju hüvitamist. Samuti peaks olema tagatud, et kõigil jaeinvestoritel üle liidu oleks samasugune õigus nõuda neile käesoleva määruse rikkumisega tekitatud kahju hüvitamist. Seepärast tuleks ühtlustada PRIIPide koostajate tsiviilõiguslikku vastutust reguleerivaid eeskirju. Jaeinvestoril peaks olema võimalik esitada PRIIPi koostaja vastu käesoleva määruse rikkumisest tulenev nõue, kui ta on kahju kandnud sellisele põhiteabedokumendile tuginemise tõttu, mis on vastuolus PRIIPi koostaja kontrolli all olevate lepingueelsete dokumentide või lepingudokumentidega või mis on eksitav või ebatäpne.
(23)
PRIIPi koostaja tsiviilõigusliku vastutusega seotud küsimustele, mida käesolev määrus ei hõlma, tuleks kohaldada kohaldatavat siseriiklikku õigust. Jaeinvestori esitatud tsiviilõigusliku vastutuse hagi läbivaatamiseks tuleks pädev kohus määrata vastavalt rahvusvahelise eraõiguse kohtualluvuse normidele.
(24)
Käesoleva määrusega ei kehtestata passi, mis võimaldab jaeinvestoritel PRIIPe piiriüleselt müüa või turustada, ega muudeta mis tahes olemasolevat passide korda PRIIPide piiriüleseks müügiks või turustamiseks. Käesolev määrusega ei muudeta senise passe reguleeriva korra kohast pädevuste jaotust olemasolevate pädevate asutuste vahel. Seetõttu peaksid käesoleva määruse raames liikmesriikide poolt määratavad pädevad asutused tegutsema kooskõlas nende pädevate asutustega, kelle pädevusse kuulub turustamine olemasoleva PRIIPi passi alusel. PRIIPide turustamise üle järelevalve teostamise eest peaks vastutama selle liikmesriigi pädev asutus, kus asjaomast PRIIPi turustatakse. Käesoleva määruse nõuetele mittevastavuse korral peaks selle liikmesriigi pädeval asutusel, kus PRIIPi turustatakse, olema alati õigus oma territooriumil asjaomase toote turustamine peatada.
(25)
Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ning asjaomaste pädevate asutuste volitusi tuleks täiendada selge korraga, mis võimaldaks neil keelata selliste kindlustuspõhiste investeerimistoodete turustamine, levitamine ja müük või selliste toodete turustamist, levitamist ja müüki piirata, mis tekitavad tõsist muret seoses investorite kaitse, finantsturgude korrakohase toimimise ja usaldusväärsusega või finantssüsteemi kui terviku või mõne selle osa stabiilsusega, ning koos selle korraga tuleks Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele anda asjakohased koordineerimise ja eriolukordade lahendamise volitused. Kõnealused volitused peaksid võtma arvesse ka Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele ja Euroopa Pangandusjärelevalvele Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 600/2014 (12) antud volitusi, et tagada selliste sekkumismehhanismide kohaldatavus kõikide investeerimistoodete suhtes sõltumata nende õiguslikust vormist. Õigus selliseid volitusi rakendada peaks pädevatel asutustel ja erandjuhtudel Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvel olema juhul, kui on täidetud teatavad tingimused. Kui kõnealused tingimused on täidetud, peaks pädeval asutusel või erandjuhtudel Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvel olema võimalik kehtestada ettevaatusabinõuna keeld või piirang enne seda, kui kindlustuspõhist investeerimistoodet hakatakse turustama, levitama või investoritele müüma. Nimetatud volitustega ei kaasne pädevale asutusele või Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele nõuet võtta kasutusele toodete heakskiitmise või litsentsimise kord või seda kohaldada ning need ei vabasta kindlustuspõhiste investeerimistoote koostajat kohustusest järgida kõiki käesolevas määruses sätestatud asjakohaseid nõudeid. Lisaks tuleks kõnealuseid volitusi kasutada ainult avalikes huvides ning nende alusel ei peaks pädevatel asutustel tekkima tsiviilõiguslikku vastutust.
(26)
Selleks et jaeinvestor saaks teha teadliku investeerimisotsuse, tuleks isikutelt, kes PRIIPide osas nõustavad või neid müüvad, nõuda põhiteabedokumendi esitamist aegsasti enne tehingu tegemist. Seda nõuet tuleks kohaldada olenemata tehingu toimumise kohast või viisist. Kui tehing tehakse sidevahendite kaudu, võib põhiteabedokumendi esitada siiski vahetult pärast tehingu tegemist tingimusel, et enne tehingut ei ole seda dokumenti võimalik esitada ning jaeinvestor on sellega nõus. PRIIPi tootenõustaja või müüja mõiste hõlmab nii vahendajaid kui ka PRIIPi koostajat ennast, kui PRIIPi koostaja otsustab jaeinvestoreid nõustada või neile toodet müüa otse. Käesoleva määrusega ei piirata Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/31/EÜ (13) ega Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/65/EÜ (14) kohaldamist.
(27)
Tuleks kehtestada ühtsed eeskirjad, et PRIIPi tootenõustajal või müüjal oleks teatav valik teabekandja osas, mille abil jaeinvestoritele suunatud põhiteabedokument esitada ning et oleks võimalik kasutada ka elektroonilist sidet, kui see on tehingu asjaolusid arvestades asjakohane. Jaeinvestorile tuleks siiski anda võimalus saada kõnealune dokument paberil. Tarbijale teabe kättesaadavuse tagamiseks tuleks põhiteabedokument alati esitada tasuta.
(28)
PRIIPide ja kogu finantsturu usaldusväärsuse tagamiseks jaeinvestorite silmis tuleks kehtestada nõuded asjakohaste sisemenetluste jaoks, millega tagatakse, et jaeinvestorid saavad PRIIPi koostajalt kaebustele sisulise vastuse.
(29)
Kuna PRIIPi käsitleva põhiteabedokumendi peaksid esitama finantsturgude pangandus-, kindlustus-, väärtpaberi- ja fondisektorites tegutsevad üksused, on väga oluline sujuv koostöö PRIIPi koostajate, tootenõustajate või müüjate eri järelevalveasutuste vahel, et neil oleks ühine arusaam käesoleva määruse kohaldamisest.
(30)
Kooskõlas komisjoni 8. detsembri 2010. aasta teatisega „Sanktsioonide tõhustamine finantsteenuste sektoris” ning selleks, et tagada käesolevas määruses sätestatud nõuete täitmine, on oluline, et liikmesriigid võtaksid vajalikke meetmeid, millega nähakse ette, et käesoleva määruse rikkumise korral kohaldatakse asjakohaseid halduskaristusi ja -meetmeid. Tagamaks karistuste hoiatavat mõju ning tugevdamaks investorite kaitset, hoiatades neid PRIIPide eest, mille turustamisel rikutakse käesoleva määruse sätteid, tuleks karistused ja meetmed tavaliselt avaldada, välja arvatud teatavatel täpselt määratletud asjaoludel.
(31)
Ehkki liikmesriigid võivad sama õigusrikkumise eest ette näha nii haldus- kui kriminaalkaristuse, ei tuleks liikmesriikidelt nõuda eeskirjade kehtestamist halduskaristuste kohaldamiseks käesoleva määruse selliste rikkumiste korral, mille suhtes on kohaldatav siseriiklik kriminaalõigus. Kooskõlas siseriikliku õigusega ei ole liikmesriigid kohustatud määrama sama rikkumise suhtes nii haldus- kui ka kriminaalkaristusi, kuid nad peaksid saama seda teha, kui siseriiklik õigus seda võimaldab. Kriminaalkaristuste säilitamine halduskaristuste asemel käesoleva määruse rikkumise korral ei peaks aga vähendama ega muul viisil mõjutama pädevate asutuste võimet teha koostööd teiste liikmesriikide pädevate asutustega, vahetada nendega õigeaegselt teavet ja omada sellisele teabele õigeaegselt juurdepääsu käesoleva määruse kohaldamise eesmärgil, sealhulgas pärast asjaomasest õigusrikkumisest pädevatele õigusasutustele teatamist kriminaalvastutusele võtmiseks.
(32)
Selleks et täita käesoleva määruse eesmärke, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, millega täpsustatakse menetluse üksikasjad, et teha kindlaks, kas PRIIPil on konkreetsed keskkonnaalased või sotsiaalsed eesmärgid, ning Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ja pädevate asutuste sekkumisvolituste teostamise tingimused. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
(33)
Komisjon peaks võtma vastu Euroopa järelevalveasutuste poolt ühiskomitee kaudu välja töötatavad regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, mis puudutavad järgmist: põhiteabedokumendi esitusviis ja sisu, põhiteabedokumendi standardvorm, riski ja tootluse esitamise meetodid ning kulude arvutamise meetodid, samuti põhiteabedokumendis sisalduva teabe läbivaatamise tingimused ja sagedus ning jaeinvestoritele põhiteabedokumendi esitamise nõude täitmise tingimused kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010, määruse (EL) nr 1094/2010 ja määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10-14. Komisjon peaks Euroopa järelevalveasutuste tehnilist tööd täiendama, viies läbi Euroopa järelevalveasutuste ettepandud põhiteabedokumendi esitusviisi tarbijauuringuid.
(34)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 95/46/EÜ (15) reguleeritakse isikuandmete töötlemist liikmesriikides käesoleva määruse kontekstis ja pädevate asutuste järelevalve all. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 45/2001 (16) reguleeritakse isikuandmete töötlemist Euroopa järelevalveasutuste poolt käesoleva määruse alusel ja Euroopa andmekaitseinspektori järelevalve all. Isikuandmete töötlemine käesoleva määruse raames, näiteks isikuandmete vahetamine või edastamine pädevate asutuste poolt, peaks toimuma kooskõlas direktiiviga 95/46/EÜ ning teabe vahetamine või edastamine Euroopa järelevalveasutuste poolt peaks toimuma kooskõlas määrusega (EÜ) nr 45/2001.
(35)
Vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate (eurofondid) osakud on käesoleva määruse tähenduses küll investeerimistooted, kuid direktiiviga 2009/65/EÜ hiljuti kehtestatud nõuded investoritele esitatava põhiteabe kohta tähendavad, et proportsionaalsuse huvides oleks asjakohane kohaldada eurofondide osakute suhtes pärast käesoleva määruse jõustumist viieaastast üleminekuperioodi, mille jooksul käesolevat määrust kõnealuste toodete suhtes ei kohaldata. Nimetatud üleminekuperioodi möödumisel ning kui üleminekuperioodi ei pikendata, tuleks eurofondide suhtes kohaldada käesolevat määrust. Kõnealust üleminekuperioodi tuleks kohaldada ka fondivalitsejate ja äriühinguna asutatud fondide suhtes ning isikute suhtes, kes müüvad muude kui eurofondide osakuid või kes nende osas nõustavad, kui liikmesriigid kohaldavad põhiteabedokumendi vormi ja sisu käsitlevaid eeskirju, nagu on selliste fondide kohta sätestatud direktiivi 2009/65/EÜ artiklites 78-81.
(36)
Käesolev määrus tuleks läbi vaadata neli aastat pärast selle jõustumist, et võtta arvesse turu arengut, näiteks uut laadi PRIIPide turule tulekut, ning samuti liidu õiguse muude valdkondade arengut ja liikmesriikide kogemusi. Samuti tuleks läbivaatamisel hinnata sotsiaalsete ja keskkonnaalaste investeeringute märgistuse kehtestamise teostatavust, kulusid ja võimalikku kasu. Lisaks tuleks hinnata, kas võetud meetmed on parandanud keskmise jaeinvestori arusaamist PRIIPidest ning PRIIPide võrreldavust. Samuti tuleks kaaluda, kas eurofondide või teatavate muude kui eurofondide suhtes kohaldatavat üleminekuperioodi tuleks pikendada või kas selliste fondide käsitlemisel võiks tulla kõne alla ka muud võimalused. Lisaks tuleks hinnata, kas teatavad tooted tuleks endiselt käesoleva määruse kohaldamisalast välja jätta, pidades silmas tarbijakaitse häid standardeid, sealhulgas finantstoodete võrdlemist. Samuti peaks komisjon läbivaatamise käigus tegema turu-uuringu, et teha kindlaks, kas turul on olemas veebipõhised kalkulaatorid, mis võimaldavad jaeinvestoritel arvutada PRIIPide kogukulusid ja -tasusid, ning kas need kalkulaatorid on tasuta kättesaadavad. Kõnealuse läbivaatamise põhjal peaks komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, millele on asjakohasel juhul lisatud seadusandlikud ettepanekud.
(37)
Võttes arvesse Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve käimasolevat tööd seoses tooteinfo avalikustamise nõuetega erapensioni toodete puhul ning nende toodete eripära, peaks komisjon nelja aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist hindama, kas jätta käesoleva määruse kohaldamisalast endiselt välja pensionitooted, mille esmane eesmärk on siseriikliku õiguse kohaselt tagada investorile pensionipõlves sissetulek ning mis annavad investorile õiguse teatavatele hüvitistele. Hindamise käigus peaks komisjon kaaluma, kas käesolev määrus on parim õiguslik vahend, et tagada pensionitooteid puudutava teabe avalikustamine, või oleks teistsugune avalikustamise kord asjakohasem.
(38)
Et anda PRIIPide koostajatele, tootenõustajatele või müüjatele piisavalt aega valmistada ette käesoleva määruse nõuete praktikas rakendamist, tuleks käesolevat määrust hakata kohaldama kaks aastat pärast selle jõustumise kuupäeva.
(39)
Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid.
(40)
Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt tugevdada jaeinvestorite kaitset ja suurendada jaeinvestori usaldust PRIIPide, sealhulgas piiriüleselt müüdavate PRIIPide vastu, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid meetme toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.
(41)
Euroopa andmekaitseinspektoriga on konsulteeritud kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõikega 2 ja ta on esitanud oma arvamuse (17),
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I PEATÜKK
REGULEERIMISESE, KOHALDAMISALA JA MÕISTED
Artikkel 1
Käesoleva määrusega kehtestatakse ühtsed eeskirjad PRIIPi koostaja esitatava põhiteabedokumendi vormi ja sisu kohta ning ühtsed eeskirjad põhiteabedokumendi esitamiseks jaeinvestoritele, et aidata jaeinvestoreid PRIIPide peamiste omaduste ja riskide mõistmisel ning võrdlemisel.
Artikkel 2
1. Käesolevat määrust kohaldatakse PRIIPi koostajale, tootenõustajale ja müüjale.
2. Käesolevat määrust ei kohaldata järgmistele toodetele:
a)
direktiivi 2009/138/EÜ I lisas loetletud kahjukindlustustooted;
b)
elukindlustuslepingud, kui lepingu kohased hüvitised on makstavad üksnes surma korral või vigastusest, haigusest või jõuetusest tingitud töövõimetuse tõttu;
c)
hoiused, välja arvatud direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 43 määratletud investeerimishoiused;
d)
direktiivi 2003/71/EÜ artikli 1 lõike 2 punktides b-g, i ja j osutatud väärtpaberid;
e)
pensionitooted, mille esmane eesmärk on siseriikliku õiguse kohaselt tagada investorile pensionipõlves sissetulek ning mis annavad investorile õiguse teatavatele hüvitistele;
f)
ametlikult tunnustatud tööandjapensioni skeemid, mis kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/41/EÜ (18) või direktiivi 2009/138/EÜ kohaldamisalasse;
g)
erapensionitooted, mille puhul siseriikliku õiguse kohaselt nõutakse tööandja rahalist osalust ning tööandja või töötaja ei saa pensionitoodet ega selle pakkujat valida.
Artikkel 3
1. Kui käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluv PRIIPi koostaja kuulub ka direktiivi 2003/71/EÜ kohaldamisalasse, kohaldatakse nii käesolevat määrust kui ka direktiivi 2003/71/EÜ.
2. Kui käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluv PRIIPi koostaja kuulub ka direktiivi 2009/138/EÜ kohaldamisalasse, kohaldatakse nii käesolevat määrust kui ka direktiivi 2009/138/EÜ.
Artikkel 4
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
1) „kombineeritud jaeinvesteerimistoode”- investeering, sealhulgas direktiivi 2009/138/EÜ artikli 13 punktis 26 määratletud eriotstarbeliste varakogumite või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL (19) artikli 4 lõike 1 alapunktis an on määratletud eriotstarbeliste väärtpaberistamisüksuste poolt emiteeritud instrumendid, mille puhul jaeinvestorile tagasi makstav summa kõigub investeeringu õiguslikust vormist olenemata, sest see sõltub alusväärtuse kõikumisest või ühe või mitme sellise vara tootlusest, mida ei ole ostnud jaeinvestor otse;
2) „kindlustuspõhine investeerimistoode”- investeerimistoode, mis annab õiguse kindlustushüvitisele või tagastusväärtusele, mille suurus sõltub täielikult või osaliselt, otseselt või kaudselt hinnakõikumistest turgudel;
3) „kombineeritud jae- ja kindlustuspõhine investeerimistoode” ehk „PRIIP”- toode, mis on kas üks või mõlemad järgmisena nimetatutest:
a)
kombineeritud jaeinvesteerimistoode;
b)
kindlustuspõhine investeerimistoode;
4) „kombineeritud jae- ja kindlustuspõhise investeerimistoote koostaja” ehk „PRIIPi koostaja”-
a)
üksus, kes koostab PRIIPi;
b)
üksus, kes muudab olemasolevat PRIIPi, sealhulgas muudab selle riski ja tootluse profiili või PRIIPi investeerimisega seotud kulusid;
5) „PRIIPi müüja”- isik, kes pakub jaeinvestorile PRIIPi lepingut või sõlmib temaga PRIIPi lepingu;
6) „jaeinvestor”-
a)
direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 11 määratletud jaeklient;
b)
klient direktiivi 2002/92/EÜ tähenduses, kui ta ei kvalifitseeru direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 10 määratletud kutseliseks kliendiks;
7) „püsiv andmekandja”- direktiivi 2009/65/EÜ artikli 2 lõike 1 punktis m määratletud püsiv andmekandja;
8) „pädevad asutused”- riiklikud asutused, kelle liikmesriigid on määranud teostama järelevalvet käesoleva määrusega PRIIPi koostajale, tootenõustajale või müüjale pandud nõuete täitmise üle.
II PEATÜKK
PÕHITEABEDOKUMENT
I JAOTIS
Põhiteabedokumendi koostamine
Artikkel 5
1. Enne PRIIPi jaeinvestoritele kättesaadavaks tegemist koostab PRIIPi koostaja kõnealuse toote kohta kooskõlas käesoleva määruse nõuetega põhiteabedokumendi ja avaldab selle oma veebisaidil.
2. Liikmesriik võib nõuda, et PRIIPi koostaja või PRIIPi müüja esitaks selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus PRIIPe turustatakse, põhiteabedokumendi kohta eelteatise.
II JAOTIS
Põhiteabedokumendi vorm ja sisu
Artikkel 6
1. Põhiteabedokument kujutab endast lepingueelset teavet. See peab olema täpne, õiglane ja selge ega tohi olla eksitav. Selles esitatakse põhiteave ja see peab olema kooskõlas võimalike muude siduvate lepingudokumentidega, pakkumisdokumentide asjaomaste osadega ning PRIIPi tingimustega.
2. Põhiteabedokument on eraldiseisev dokument, mis on selgelt eristatud turustusmaterjalist. See ei tohi sisaldada ristviiteid turustusmaterjalile. See võib sisaldada ristviiteid muudele dokumentidele, sealhulgas prospektidele, kui see on asjakohane ja ainult siis, kui ristviide on seotud teabega, mida põhiteabedokument käesoleva määruse kohaselt peab sisaldama.
3. Erandina käesoleva artikli lõikest 2, kui PRIIP pakub jaeinvestorile mitmesuguseid investeerimisvõimalusi, nii et kogu artikli 8 lõikes 3 nõutavat teavet iga aluseks oleva investeerimisvõimaluse kohta ei ole võimalik esitada ühes kokkuvõtlikus eraldiseisvas dokumendis, esitatakse põhiteabedokumendis vähemalt aluseks olevate investeerimisvõimaluste üldkirjeldus ning märgitakse, kust ja kuidas võib leida põhjalikumat lepingueelset teavet aluseks olevatele investeerimisvõimalustele tuginevate investeerimistoodetega seotud dokumentide kohta.
4. Põhiteabedokument on lühike dokument, mis koostatakse kokkuvõtlikult ja trükituna maksimaalselt kolmel A4 lehel, mis võimaldab võrdlemist. Põhiteabedokument:
a)
esitatakse ja vormistatakse kergesti loetaval kujul, kasutades selleks loetavas suuruses tähemärke;
b)
keskendub jaeinvestorite jaoks vajalikule põhiteabele;
c)
koostatakse selges keeles, kasutades sõnastust ja väljendusviisi, mis aitab teavet mõista, eeskätt tähendab see selget, täpset ja arusaadavat keelekasutust.
5. Kui põhiteabedokumendis kasutatakse värve, ei tohi need piirata teabe arusaadavust juhul, kui põhiteabedokument trükitakse või kopeeritakse must-valgelt.
6. Kui põhiteabedokumendis kasutatakse PRIIPi koostaja või sellise kontserni, millesse PRIIPi koostaja kuulub, korporatiivse identiteedi tunnust või logo, ei tohi see jaeinvestori jaoks dokumendis sisalduvat teavet ja teksti hägustada.
Artikkel 7
1. Põhiteabedokument koostatakse liikmesriigi ametlikes keeltes või ühes nendest ametlikest keeltest, mida kasutatakse selles liikmesriigi osas, kus PRIIPi levitatakse, või muus keeles, mida kõnealuse liikmesriigi pädevad asutused aktsepteerivad; mõnes muus keeles koostatud dokument tõlgitakse ühte kõnealustest keeltest.
Tõlge peab tõeselt ja täpselt kajastama algupärase põhiteabedokumendi sisu.
2. Kui PRIIPi reklaamitakse liikmesriigis turustusdokumentidega, mis on kirjutatud selle liikmesriigi ühes või mitmes ametlikus keeles, peab põhiteabedokument olema vähemalt asjaomastes ametlikes keeltes.
Artikkel 8
1. Põhiteabedokumendi esilehe ülaossa märgitakse selgesti eristatavalt pealkiri „Põhiteabedokument”.
Põhiteabedokumendi sisu esitatakse lõigetes 2 ja 3 osutatud järjekorras.
2. Vahetult põhiteabedokumendi pealkirja all esitatakse selgitus. Selle sõnastus on järgmine:
„Käesolevas dokumendis esitatakse põhiteave käesoleva investeerimistoote kohta. See ei ole turustusmaterjal. Siin esitatud teave on õigusaktidega ette nähtud selleks, et aidata Teil mõista käesoleva toote olemust, sellega seotud riske ja kulusid ning toote potentsiaalset kasumlikkust ja kahjumlikkust ning aidata Teil võrrelda seda muude toodetega.”
3. Põhiteabedokument sisaldab järgmist teavet:
a)
dokumendi alguses PRIIPi nimetus, selle koostaja nimi ja kontaktandmed, teave PRIIPi koostaja pädeva asutuse kohta ning dokumendi kuupäev;
b)
kui see on asjakohane, hoiatus arusaadavuse kohta: „Te olete ostmas keerukat toodet, mis võib olla raskesti mõistetav.”;
c)
jaotises pealkirjaga „Mis toode see on?” kirjeldatakse PRIIPi olemust ja põhiomadusi, mis hõlmavad järgmist:
i)
PRIIPi liik;
ii)
selle eesmärgid ja nende saavutamise vahendid, eelkõige see, kas eesmärkide saavutamine on alusvaraga seotud otseselt või kaudselt, sealhulgas alusvara või alusväärtuste kirjeldus, sealhulgas nende turgude kirjeldus, millesse asjaomane PRIIP investeerib, sealhulgas, kui see on asjakohane, toote abil taotletavad keskkonnaalased või sotsiaalsed eesmärgid ning tulemi kindlaksmääramise viis;
iii)
selle kirjeldus, millist liiki jaeinvestorile on asjaomane PRIIP suunatud, eelkõige seoses investeerimiskahjumi kandmise võime ja investeerimiseesmärkidega;
iv)
kui PRIIP pakub kindlustushüvitisi, nende hüvitiste üksikasjad, sealhulgas nende maksmise tingimused;
v)
PRIIPi tähtaeg, kui see on teada;
d)
jaotises pealkirjaga „Millised on riskid ja mis kasu ma saan?” riski ja tootluse profiili lühike kirjeldus, mis sisaldab järgmisi elemente:
i)
riski koondnäitaja, koos kirjeldava selgitusega kõnealuse näitaja ja selle peamiste piirangute kohta ning nende riskide kirjeldav selgitus, mis on PRIIPi puhul olulised ja mida ei ole riski koondnäitajas piisavalt arvesse võetud;
ii)
investeeritud kapitaliga kaasneda võiv maksimaalne kahjum, sealhulgas teave:
-
selle kohta, kas jaeinvestor võib kaotada kogu investeeritud kapitali, või
-
kas jaeinvestoril on risk võtta täiendavaid finantskohustusi, sealhulgas tingimuslikke kohustusi, lisaks PRIIPi investeeritud kapitalile, ja
-
kui see on asjakohane, kas PRIIP hõlmab kapitalikaitset tururiski vastu, selle ulatuse ja piiride üksikasjad, eelkõige seoses selle kohaldatavuse ajaga;
iii)
asjaomased tootluse stsenaariumid ja nende aluseks olevad eeldused;
iv)
kui see on asjakohane, teave tootluse saamise tingimuste kohta jaeinvestorite jaoks või ettemääratud tootluse alam- ja ülempiir;
v)
teave selle kohta, et jaeinvestori päritoluliikmesriigi maksuõigusaktid võivad mõjutada tegeliku väljamakse suurust;
e)
jaotises pealkirjaga „Mis juhtub, kui [PRIIPi koostaja nimi] ei saa väljamakset teha?” kirjeldatakse lühidalt seda, kas tekitatav kahju on hõlmatud mõne investeeringute hüvitamise või tagamise skeemiga ning kui see on nii, siis millise skeemiga on tegemist, tagatise andja nimi ning see, millised riskid on skeemiga kaetud ja millised mitte;
f)
jaotises pealkirjaga „Millised on kulud?” esitatakse kõnealusesse PRIIPi investeerimisega seotud nii otsesed kui ka kaudsed jaeinvestori poolt kantavad kulud, sealhulgas ühekordsed ja korduvkulud, esitatuna nende kulude koondnäitajate vormis, ning võrreldavuse eesmärgil rahaliselt ja protsentidena väljendatud kogukulud, et näidata kogukulude tervikmõju investeeringule.
Põhiteabedokumendis osutatakse selgelt, et tootenõustajad, levitajad või muud isikud, kes PRIIPi kohta nõu annavad või seda müüvad, annavad üksikasjalikku teavet levitamiskulude kohta, mis ei ole eespool kirjeldatud kuludesse juba sisse arvestatud, et aidata jaeinvestoril mõista kogukulude kumulatiivset mõju investeeringu tasuvusele;
g)
jaotises pealkirjaga „Kui kaua peaksin ma seda investeeringut hoidma ning kas ma saan raha varem välja võtta?”
i)
kui see on asjakohane, teave selle kohta, kas PRIIPi puhul on ette nähtud järelemõtlemisperiood või lepingust taganemise tähtaeg;
ii)
märge soovitatava ja, kui see on asjakohane, nõutava minimaalse hoidmisaja kohta;
iii)
investeeringu ennetähtaegse lõpetamise võimalus ja tingimused, sealhulgas kõik kohaldatavad tasud ja karistused, võttes arvesse PRIIPi riski ja tootluse profiili ja selle objektiks olevat turu arengut;
iv)
teave võimalike tagajärgede kohta, kui vahetada investeerimistoode rahaks enne tähtaja või soovitatava hoidmisaja lõppu, näiteks kapitalikaitse kaotuse või täiendavate tingimuslike tasude kohta;
h)
jaotises pealkirjaga „Kuidas ma saan esitada kaebuse?” antakse teavet selle kohta, kuidas ja kellele saab jaeinvestor esitada kaebuse toote kohta või PRIIPi koostaja, tootenõustaja või müüja käitumise kohta;
i)
jaotises pealkirjaga „Muu asjakohane teave” viidatakse lühidalt lepingueelselt ja/või -järgselt jaeinvestorile esitatavatele täiendavatele teabedokumentidele, välja arvatud turustusmaterjal.
4. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 30 vastu delegeeritud õigusakte, millega täpsustatakse menetluse üksikasjad, et määrata kindlaks, kas asjaomasel PRIIPil on sellele eriomased keskkonnaalased või sotsiaalsed eesmärgid.
5. Selleks et tagada käesoleva artikli järjekindel kohaldamine, töötavad Euroopa järelevalveasutused Euroopa järelevalveasutuste ühiskomitee („ühiskomitee”) kaudu välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, milles täpsustatakse:
a)
iga lõikes 3 osutatud teabeelemendi esitusviisi ja sisu üksikasjad;
b)
lõike 3 punkti d alapunktides i ja iii osutatud riski ja tootluse esitamise meetodid ning
c)
lõike 3 punktis f osutatud kulude arvutamise, sealhulgas koondnäitajate täpsustamise meetodid.
Regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu koostamisel võtavad Euroopa järelevalveasutused arvesse mitmesuguseid PRIIPide liike, nendevahelisi erinevusi ja jaeinvestorite suutlikkust ning PRIIPide omadusi, et võimaldada jaeinvestoril valida eri alusinvesteeringute vahel või toote pakutavate muude võimaluste vahel, sealhulgas juhtudel, kui valikut saab teha eri ajahetkedel või edaspidi muuta.
Euroopa järelevalveasutused esitavad kõnealuse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 31. märtsiks 2015.
Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010, määruse (EL) nr 1094/2010 ja määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10-14.
Artikkel 9
Turustusteates, mis sisaldab konkreetset teavet PRIIPi kohta, ei tohi olla väiteid, mis oleksid vastuolus põhiteabedokumendis esitatud teabega või vähendaksid põhiteabedokumendi olulisust. Turustusteadetes märgitakse ära põhiteabedokumendi olemasolu ning antakse teavet selle kohta, kuidas ja kust kõnealust dokumenti saada, sealhulgas PRIIPi koostaja veebisaidil.
Artikkel 10
1. PRIIPi koostaja vaatab põhiteabedokumendis sisalduva teabe korrapäraselt läbi ning muudab seda, kui läbivaatamine viitab vajadusele teha sellesse muudatusi. Muudetud versioon tehakse kiiresti kättesaadavaks.
2. Selleks et tagada käesoleva artikli järjekindel kohaldamine, töötavad Euroopa järelevalveasutused ühiskomitee kaudu välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, milles täpsustatakse:
a)
põhiteabedokumendis sisalduva teabe läbivaatamise tingimused;
b)
tingimused, mille kohaselt tuleb põhiteabedokument läbi vaadata;
c)
eritingimused, mille kohaselt tuleb põhiteabedokumendis sisalduv teave läbi vaadata või seda dokumenti muuta, kui PRIIP ei ole jaeinvestoritele pidevalt kättesaadav;
d)
asjaolud, mille korral tuleb jaeinvestoreid teavitada nende ostetud PRIIPi põhiteabedokumendi muutmisest ning jaeinvestorite teavitamise viisid.
Euroopa järelevalveasutused esitavad kõnealuse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 31. detsembriks 2015.
Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010, määruse (EL) nr 1094/2010 ja määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10-14.
Artikkel 11
1. PRIIPi koostaja suhtes ei kohaldata tsiviilõiguslikku vastutust ainuüksi põhiteabedokumendi, kaasa arvatud selle tõlgete alusel, välja arvatud juhul kui see on eksitav, ebatäpne või vastuolus õiguslikult siduvate lepingueelsete dokumentide ja lepingudokumentide asjaomaste osadega või artiklis 8 sätestatud nõuetega.
2. Kui jaeinvestor tõendab, et ta on kannatanud kahju lõikes 1 osutatud asjaoludel, kuna tugines sellisesse PRIIPi investeerimisel põhiteabedokumendile, mille jaoks see põhiteabedokument oli koostatud, võib ta nõuda PRIIPi koostajalt kõnealuse kahju hüvitamist vastavalt siseriiklikule õigusele.
3. Lõikes 2 osutatud, kuid määratlemata jäetud mõistet „kahju” tõlgendatakse ja kohaldatakse kooskõlas kohaldatava siseriikliku õigusega, nagu on kindlaks määratud rahvusvahelise eraõiguse asjaomaste normidega.
4. Käesolev artikkel ei välista muude tsiviilõiguslikust vastutusest tulenevate nõuete esitamist vastavalt siseriiklikule õigusele.
5. Käesolevast artiklist tulenevaid kohustusi ei saa lepinguga piirata ega välistada.
Artikkel 12
Kui põhiteabedokument puudutab kindlustuslepingut, on kindlustusandjal käesoleva määruse kohaselt kohustused üksnes kindlustusvõtja, mitte soodustatud isiku suhtes.
III JAOTIS
Põhiteabedokumendi esitamine
Artikkel 13
1. PRIIPi tootenõustaja või müüja esitab jaeinvestorile põhiteabedokumendi aegsasti enne seda, kui PRIIPiga seotud leping või pakkumine on kõnealuse jaeinvestori jaoks siduvaks muutunud.
2. PRIIPi tootenõustaja või müüja võib lõikes 1 sätestatud nõuded täita sel teel, et esitab põhiteabedokumendi isikule, kellel on kirjalik volitus teha jaeinvestori nimel investeerimisotsuseid kõnealuse kirjaliku volituse alusel tehtud tehingute puhul.
3. Erandina lõikest 1 ja tingimusel, et direktiivi 2002/65/EÜ artikli 3 lõike 1, artikli 3 lõike 3 punktist a ja artiklist 6 ei tulene teisiti, võib PRIIPi müüja esitada jaeinvestorile põhiteabedokumendi põhjendamatu viivituseta pärast tehingu tegemist, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:
a)
jaeinvestor otsustab omal algatusel kontakteeruda PRIIPi müüjaga ning teha tehingu sidevahendi teel;
b)
põhiteabedokumendi esitamine kooskõlas käesoleva artikli lõikega 1 ei ole võimalik;
c)
PRIIPi tootenõustaja või müüja on jaeinvestorile teatanud, et põhiteabedokumendi esitamine ei ole võimalik ning on selgelt öelnud, et jaeinvestor võib tehingu edasi lükata selleks, et saada põhidokument kätte ja lugeda see enne tehingu tegemist läbi;
d)
jaeinvestor on nõus saama põhiteabedokumendi põhjendamatu viivituseta pärast tehingu tegemist, selle asemel et lükata tehingu tegemine edasi selleks, et kõnealune dokument enne tehingu tegemist kätte saada.
4. Kui sama PRIIPi suhtes tehakse jaeinvestori nimel järjestikused tehingud vastavalt juhistele, mida kõnealune jaeinvestor on PRIIPi müüjale enne esimest tehingut andnud, kohaldatakse lõike 1 kohast põhiteabedokumendi esitamise kohustust üksnes esimesele tehingule ning esimesele tehingule, mis järgneb kõnealuse dokumendi muutmisele kooskõlas artikliga 10.
5. Selleks et tagada käesoleva artikli järjekindel kohaldamine, töötavad Euroopa järelevalveasutused ühiskomitee kaudu välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, milles on täpsustatud põhiteabedokumendi esitamise nõude täitmise tingimused kooskõlas lõikega 1.
Euroopa järelevalveasutused esitavad kõnealuse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 31. detsembriks 2015.
Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010, määruse (EL) nr 1094/2010 ja määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10-14.
Artikkel 14
1. PRIIPi tootenõustaja või müüja esitab põhiteabedokumendi jaeinvestorile tasuta.
2. PRIIPi tootenõustaja või müüja esitab põhiteabedokumendi jaeinvestorile ühel järgmisel andmekandjal:
a)
paberil, mis peaks olema vaikimisi määratud valik juhul, kui PRIIPi pakutakse silmast silma kohtumisel, kui jaeinvestor ei nõua esitamist muul andmekandjal;
b)
mõnel muul püsival andmekandjal kui paber, kui lõikes 4 sätestatud tingimused on täidetud, või
c)
veebisaidi kaudu, kui lõikes 5 sätestatud tingimused on täidetud.
3. Kui põhiteabedokument esitatakse muul püsival andmekandjal kui paber või veebisaidi kaudu, esitatakse jaeinvestorile tasuta paberkoopia, kui ta seda nõuab. Jaeinvestorit teavitatakse tema õigusest nõuda tasuta paberkoopiat.
4. Põhiteabedokumendi võib esitada mõnel muul püsival andmekandjal kui paber, kui on täidetud järgmised tingimused:
a)
püsiva andmekandja kasutamine on PRIIPi tootenõustaja või müüja ning jaeinvestori vahelises äritegevuses asjakohane ning
b)
jaeinvestorile on antud võimalus valida, kas ta soovib teavet paberil või asjaomasel muul püsival andmekandjal, ja ta on tõendataval viisil valinud muu andmekandja.
5. Põhiteabedokumendi võib esitada veebisaidi kaudu, mis ei vasta püsiva andmekandja mõistele, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:
a)
põhiteabedokumendi esitamine veebisaidi kaudu on PRIIPi tootenõustaja või müüja ning jaeinvestori vahelises äritegevuses asjakohane;
b)
jaeinvestorile on antud võimalus valida, kas ta soovib teabe esitamist paberil või veebisaidi vahendusel, ja ta on tõendataval viisil valinud veebisaidi;
c)
jaeinvestorit on elektrooniliselt või kirjalikus vormis teavitatud veebisaidi aadressist ja kohast veebisaidil, kust põhiteabedokumendile juurde pääseb;
d)
põhiteabedokument jääb veebisaidil ligipääsetavaks, seda on võimalik alla laadida ning püsivale andmekandjale salvestada sellise ajavahemiku jooksul, kui jaeinvestoril võib olla vajadus sellega tutvumiseks.
Kui põhiteabedokumenti on artikli 10 kohaselt muudetud, esitatakse jaeinvestori taotlusel talle ka eelmised versioonid.
6. Lõigete 4 ja 5 kohaldamisel loetakse põhiteabe esitamist muul püsival andmekandjal kui paberil või veebisaidi kaudu PRIIPi tootenõustaja või müüja ja jaeinvestori vahelises äritegevuses asjakohaseks, kui on tõendeid, et jaeinvestoril on olemas pidev juurdepääs internetile. Sellise tõendina käsitatakse seda, kui jaeinvestor annab kõnealuseks äritegevuseks oma e-posti aadressi.
III PEATÜKK
TURUSEIRE JA TOODETESSE SEKKUMISE VOLITUSED
Artikkel 15
1. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve jälgib vastavalt määruse (EL) nr 1094/2010 artikli 9 lõikele 2 liidus turustatavate, levitatavate või müüdavate kindlustuspõhiste investeerimistoodete turgu.
2. Pädevad asutused jälgivad selliste kindlustuspõhiste investeerimistoodete turgu, mida turustatakse, levitatakse või müüakse asjaomases liikmesriigis või asjaomasest liikmesriigist.
Artikkel 16
1. Kooskõlas määruse (EL) nr 1094/2010 artikli 9 lõikega 5 võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve, kui käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimused on täidetud, liidu piires järgneva keelata või seda ajutiselt piirata:
a)
teatavate kindlustuspõhiste investeerimistoodete või teatavate konkreetsete eriomadustega kindlustuspõhiste investeerimistoodete turustamine, levitamine või müümine, või
b)
kindlustus- või edasikindlustusandja teatavat liiki finantstegevus või tava.
Sellist keeldu või piirangut võidakse kohaldada või selle suhtes võidakse kohaldada erandeid Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve poolt kindlaks määratud asjaoludel.
2. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve teeb lõike 1 kohase otsuse ainult juhul, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:
a)
väljapakutud meede tegeleb märkimisväärse probleemiga investorikaitse vallas või ohuga finantsturgude korrakohasele toimimisele ja usaldusväärsusele või liidu finantssüsteemi kui terviku või selle osa stabiilsusele;
b)
vastava kindlustuspõhise investeerimistoote või tegevuse suhtes kohaldatavad liidu õiguse regulatiivsed nõuded ei tegele selle ohuga;
c)
pädev asutus või pädevad asutused ei ole rakendanud selle ohu kõrvaldamiseks meetmeid või meetmed, mida on rakendatud, ei maanda seda ohtu piisavalt.
Kui esimeses lõigus sätestatud tingimused on täidetud, võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ettevaatusabinõuna kehtestada lõikes 1 osutatud keelu või piirangu enne seda, kui kindlustuspõhist investeerimistoodet hakatakse jaeinvestoritele turustama või müüma.
3. Käesoleva artikli kohase meetme võtmisel tagab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve, et meede:
a)
ei avalda finantsturgude tõhususele või investoritele kahjustavat mõju, mis on võrreldes meetme kasulikkusega ebaproportsionaalne, ning
b)
ei põhjusta õigusliku arbitraaži riski.
Kui pädev asutus või pädevad asutused on võtnud meetme vastavalt artiklile 17, võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve võtta käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud meetme, ilma et ta peaks esitama oma arvamuse, nagu on sätestatud artiklis 18.
4. Enne kui ta otsustab võtta käesoleva artikli kohaselt meedet, teavitab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve pädevaid asutusi tema poolt ettepandavast meetmest.
5. Otsuse korral võtta käesoleva artikli kohane meede avaldab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve oma veebisaidil sellekohase teate. Teates esitatakse keelu või piirangu üksikasjad ning määratakse kindlaks ajavahemik pärast teate avaldamist, mille möödumisel meede jõustub. Keeldu või piirangut kohaldatakse üksnes tegevuste suhtes, mis toimuvad pärast meetme jõustumist.
6. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve vaatab lõike 1 kohase keelu või piirangu mõju läbi asjakohaste ajavahemike tagant, kuid vähemalt iga kolme kuu tagant. Keeld või piirang kaotab kehtivuse, kui seda nimetatud kolmekuulise tähtaja möödudes ei pikendata.
7. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve poolt käesoleva artikli alusel võetud meede on ülimuslik pädeva asutuse poolt võetud varasema meetme üle.
8. Komisjon võtab kooskõlas artikliga 30 vastu delegeeritud õigusaktid, milles täpsustatakse kriteeriumid ja tegurid, millega Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve peab arvestama, kui ta teeb kindlaks, kas esineb lõike 2 esimese lõigu punktis a osutatud märkimisväärne probleem investorikaitse vallas või oht finantsturgude korrakohasele toimimisele ja usaldusväärsusele või liidu finantssüsteemi kui terviku või selle osa stabiilsusele.
Kõnealused kriteeriumid ja tegurid hõlmavad järgmist:
a)
kindlustuspõhise investeerimistoote keerukuse aste ja selle suhe sellist tüüpi investoritega, kellele seda toodet turustatakse ja müüakse;
b)
kindlustuspõhise investeerimistoote maht või nimiväärtus;
c)
kindlustuspõhise investeerimistoote, tegevuse või tava uuenduslikkus ning
d)
finantsvõimendus, mida toode või tava annab.
Artikkel 17
1. Pädev asutus võib oma liikmesriigi piires või liikmesriigist väljumisel järgneva keelata või seda piirata:
a)
kindlustuspõhiste investeerimistoodete või teatavate konkreetsete eriomadustega kindlustuspõhiste investeerimistoodete turustamine, levitamine või müümine, või
b)
kindlustus- või edasikindlustusandja teatavat liiki finantstegevus või tava.
2. Pädev asutus võib võtta lõikes 1 osutatud meetme, kui ta on põhjendatud alustel veendunud, et:
a)
kindlustuspõhine investeerimistoode või tegevus või tava tekitab märkimisväärseid probleeme seoses investorite kaitsega või kujutab endast ohtu finantsturgude korrakohasele toimimisele ja usaldusväärsusele või finantssüsteemi kui terviku või selle osa stabiilsusele vähemalt ühes liikmesriigis;
b)
vastava kindlustuspõhise investeerimistoote või teenuse või tegevuse suhtes kohaldatavad liidu õiguses kehtivad reguleerivad nõuded ei käsitle punktis a osutatud riske piisavalt ning seda probleemi ei aitaks paremini lahendada kehtivate nõuete täitmise tõhusam järelevalve ega täitmise tagamine;
c)
meede on proportsionaalne, võttes arvesse tuvastatud riskide olemust, kõnealuste investorite või turuosaliste struktuuri keerukuse astet ning meetme tõenäolist mõju investoritele ja turuosalistele, kes võivad kõnealust kindlustuspõhist investeerimistoodet omada, kasutada või selle pealt kasu teenida või kasutada kõnealust tegevust või tava või selle pealt kasu teenida;
d)
pädev asutus on nõuetekohaselt konsulteerinud pädevate asutustega teistest liikmesriikidest, kellele meede võib olulist mõju avaldada, ning
e)
meede ei mõju diskrimineerivalt mõnest teisest liikmesriigist pakutavate teenuste või tegevuste suhtes.
Kui esimeses lõigus sätestatud tingimused on täidetud, võib pädev asutus ettevaatusabinõuna kehtestada lõikes 1 osutatud keelu või piirangu enne seda, kui kindlustuspõhist investeerimistoodet hakatakse investoritele turustama või müüma. Sellist keeldu või piirangut võidakse kohaldada ning selle osas võidakse kohaldada erandeid pädeva asutuse poolt kindlaks määratud asjaoludel.
3. Pädev asutus võib kehtestada käesoleva artikli kohase keelu või piirangu üksnes juhul, kui ta on teavitanud kõiki teisi asjassepuutuvaid pädevaid asutusi ning Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvet kirjalikult või muul asutuste vahel kokku lepitud viisil vähemalt üks kuu enne meetme kavandatavat jõustamist järgmistest üksikasjadest:
a)
ettepandava meetmega seotud kindlustuspõhine investeerimistoode või tegevus või tava;
b)
ettepandava keelu või piirangu täpne olemus ning millal see peaks kava kohaselt jõustuma ja
c)
tõendid, millele ta otsus tugineb ja millest tulenevalt ta on veendunud, et kõik lõikes 2 sätestatud tingimused on täidetud.
4. Erandjuhtudel, kui pädev asutus peab vajalikuks võtta käesoleva artikli alusel kiireloomulisi meetmeid, et vältida lõikes 1 osutatud kindlustuspõhistest investeerimistoodetest, tegevustest või tavast tulenevat kahju, võib ta võtta ajutisi meetmeid juhul, kui ta on teavitanud kõiki teisi pädevaid asutusi ning Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvet kirjalikult vähemalt 24 tundi enne meetme kavandatud jõustumist, tingimusel et kõik käesolevas artiklis sätestatud kriteeriumid on täidetud ning lisaks on selgelt kindlaks tehtud, et ühekuuline etteteatamisperiood ei võimalda asjaomase probleemi või ohuga asjakohaselt tegeleda. Pädev asutus ei võta ajutisi meetmeid, mille kestus ületab kolme kuud.
5. Otsuse korral kehtestada lõikes 1 osutatud keeld või piirang avaldab pädev asutus oma veebisaidil sellekohase teate. Kõnealuses teates esitatakse keelu või piirangu üksikasjad, ajavahemik pärast teate avaldamist, mille möödumisel meetmed jõustuvad, ning tõendid, mille alusel pädev asutus on veendunud, et kõik lõikes 2 sätestatud tingimused on täidetud. Keeldu või piirangut kohaldatakse ainult tegevuse suhtes, mis toimub pärast teate avaldamist.
6. Pädev asutus tunnistab keelu või piirangu kehtetuks, kui lõikes 2 sätestatud tingimused ei ole enam täidetud.
7. Komisjon võtab kooskõlas artikliga 30 vastu delegeeritud õigusaktid, milles täpsustatakse kriteeriumid ja tegurid, millega pädevad asutused peavad arvestama, kui nad teevad kindlaks, kas esineb lõike 2 esimese lõigu punktis a osutatud märkimisväärne probleem seoses investorite kaitsega või oht finantsturgude korrakohasele toimimisele ja usaldusväärsusele või finantssüsteemi stabiilsusele vähemalt ühes liikmesriigis.
Kõnealused kriteeriumid ja tegurid hõlmavad järgmist:
a)
kindlustuspõhise investeerimistoote keerukuse aste ja selle suhe sellist tüüpi investoritega, kellele toodet turustatakse ja müüakse;
b)
kindlustuspõhise investeerimistoote, tegevuse või tava uuenduslikkus;
c)
finantsvõimendus, mida toode või tava annab;
d)
seoses finantsturgude korrakohase toimimise ja usaldusväärsusega kindlustuspõhise investeerimistoote maht või nimiväärtus.
Artikkel 18
1. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvel on seoses pädevate asutuste poolt artikli 17 alusel võetavate meetmetega soodustaja ja koordineerija ülesanne. Eelkõige tagab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve, et pädevate asutuste võetavad meetmed oleksid põhjendatud ja proportsionaalsed ning pädevad asutused järgiksid asjakohasel juhul järjekindlat lähenemisviisi.
2. Pärast artikli 17 kohase teate saamist meetme kohta, mida kavandatakse võtta nimetatud artikli alusel, võtab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve vastu arvamuse selle kohta, kas vastav keeld või piirang on põhjendatud ja proportsionaalne. Juhul kui Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve on seisukohal, et kõnealuse riski maandamiseks on tarvis, et meetmeid võtaksid ka teised pädevad asutused, toob ta selle oma arvamuses välja. Arvamus avaldatakse Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve veebisaidil.
3. Kui pädev asutus teeb ettepaneku võtta või võtab meetmeid, mis on vastuolus lõike 2 kohaselt vastu võetud Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve arvamusega, või ei võta meetmeid Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve arvamusest hoolimata, avaldab ta viivitamata oma veebisaidil vastava teate, selgitades põhjalikult, miks ta nii käitub.
IV PEATÜKK
KAEBUSED, ÕIGUSKAITSE, KOOSTÖÖ JA JÄRELEVALVE
Artikkel 19
PRIIPi koostaja ja PRIIPi tootenõustaja või müüja kehtestavad asjakohased menetlused ja korra, millega tagatakse, et:
a)
jaeinvestoritel on tõhus võimalus esitada PRIIPi koostaja vastu kaebusi;
b)
jaeinvestorid, kes on esitanud põhiteabedokumendiga seotud kaebuse, saavad õigeaegselt ja nõuetekohaselt sisulise vastuse, ja
c)
jaeinvestoritele on kättesaadavad tõhusad õiguskaitsemenetlused ka piiriüleste vaidluste korral, eriti juhul, kui PRIIPi koostaja asub teises liikmesriigis või kolmandas riigis.
Artikkel 20
1. Käesoleva määruse kohaldamise eesmärgil teevad pädevad asutused üksteisega koostööd ning annavad põhjendamatu viivituseta üksteisele teavet, mida nad vajavad käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmiseks ja oma volituste kasutamiseks.
2. Kooskõlas siseriikliku õigusega on pädevatel asutustel kõik nende käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmiseks vajalikud järelevalve- ja uurimisvolitused.
Artikkel 21
1. Liikmesriigid kohaldavad käesoleva määruse kohasel isikuandmete töötlemisel direktiivi 95/46/EÜ.
2. Isikuandmete töötlemisel Euroopa järelevalveasutuste poolt kohaldatakse määrust (EÜ) nr 45/2001.
V PEATÜKK
HALDUSKARISTUSED JA MUUD MEETMED
Artikkel 22
1. Ilma et see piiraks pädevate asutuste järelevalvevolitusi ja liikmesriikide õigust näha ette ja määrata kriminaalkaristusi, sätestavad liikmesriigid eeskirjad, millega kehtestatakse asjakohased halduskaristused ja -meetmed, mis on kohaldatavad käesoleva määruse rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Kõnealused karistused ja meetmed peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
Liikmesriigid võivad jätta esimeses lõigus osutatud halduskaristusi käsitlevaid eeskirjad sätestamata õigusrikkumiste eest, mille suhtes kohaldatakse nende siseriiklikus õiguses kriminaalkaristusi.
Hiljemalt 31. detsembriks 2016 teavitavad liikmesriigid esimeses lõigus osutatud eeskirjadest komisjoni ja ühiskomiteed. Nad teavitavad komisjoni ja ühiskomiteed viivitamata kõnealuste eeskirjade hilisematest muudatustest.
2. Pädevad asutused teevad artiklis 24 osutatud volituste kasutamisel tihedat koostööd, tagamaks, et halduskaristused ja -meetmed annaksid käesoleva määrusega taotletava tulemuse, ning kooskõlastavad oma tegevuse, et vältida võimalikku dubleerimist ja kattumist halduskaristuste ja -meetmete kohaldamisel piiriülestel juhtudel.
Artikkel 23
Pädevad asutused kasutavad oma õigust määrata karistusi kooskõlas käesoleva määruse ning siseriikliku õigusega mis tahes järgmisel viisil:
a)
otse;
b)
koostöös teiste asutustega;
c)
omal vastutusel, delegeerides küsimuse sellistele asutustele;
d)
suunates küsimuse pädevatele õigusasutustele.
Artikkel 24
1. Käesolevat artiklit kohaldatakse järgmiste sätete rikkumise korral: artikli 5 lõige 1, artiklid 6 ja 7, artikli 8 lõiked 1-3, artikkel 9, artikli 10 lõige 1, artikli 13 lõiked 1, 3 ja 4 ning artiklid 14 ja 19.
2. Pädevatel asutustel on õigus kehtestada kooskõlas siseriikliku õigusega vähemalt järgmised halduskaristused ja -meetmed:
a)
ettekirjutus PRIIPi turustamise keelustamiseks;
b)
ettekirjutus PRIIPi turustamise peatamiseks;
c)
avalik hoiatus, milles märgitakse ära õigusrikkumise eest vastutava isiku nimi ja õigusrikkumise olemus;
d)
ettekirjutus, millega keelatakse põhiteabedokumendi esitamine, kui see ei vasta artiklites 6, 7, 8 või 10 sätestatud nõuetele, ning nõutakse põhiteabedokumendi uue versiooni avaldamist;
e)
haldustrahvid vähemalt järgmises suuruses:
i)
juriidilise isiku puhul:
-
kuni 5 000 000 eurot, või liikmesriigis, mille rahaühik ei ole euro, vastav summa kõnealuse riigi omavääringus 30. detsembri 2014. aasta seisuga, või kuni 3 % kõnealuse juriidilise isiku aastasest kogukäibest vastavalt viimasele kättesaadavale raamatupidamisaruandele, mille juhtorgan on heaks kiitnud, või
-
summa, mis vastab kuni kahekordsele kasule, mis on saadud sellise õigusrikkumise tulemusel, või kuni kahekordsele kahjule, mis on ära hoitud sellise õigusrikkumise tulemusel, kui kõnealust kasu või kahju on võimalik kindlaks määrata;
ii)
füüsilise isiku puhul:
-
kuni 700 000 eurot, või liikmesriigis, mille rahaühik ei ole euro, vastav summa kõnealuse riigi omavääringus 30. detsembri 2014. aasta seisuga;
-
summa, mis vastab kuni kahekordsele kasule, mis on saadud sellise õigusrikkumise tulemusel, või kuni kahekordsele kahjule, mis on ära hoitud sellise õigusrikkumise tulemusel, kui kõnealust kasu või kahju on võimalik kindlaks määrata.
Kui esimese lõigu punkti e alapunktis i osutatud juriidiline isik on emaettevõtja või sellise emaettevõtja tütarettevõtja, kes peab koostama konsolideeritud finantsaruandeid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2013/34/EL, (20) on asjaomane kogukäive vastavalt asjakohasele liidu õigusele raamatupidamise valdkonnas aasta kogukäive või vastav tululiik viimase kättesaadava konsolideeritud raamatupidamisaruande järgi, mille on heaks kiitnud kõrgeima taseme emaettevõtja juhtorgan.
3. Liikmesriigid võivad kehtestada lisakaristusi või -meetmeid või suuremaid haldustrahve võrreldes käesolevas määruses sätestatuga.
4. Kui pädevad asutused on kooskõlas lõikega 2 määranud või võtnud ühe või mitu halduskaristust või -meedet, on pädevatel asutustel õigus saata asjaomasele jaeinvestorile otse teade või nõuda, et PRIIPi koostaja, tootenõustaja või müüja saadaks jaeinvestorile teate, milles investorit teavitatakse halduskaristusest või -meetmest ning antakse talle teada, kuhu ta saab esitada kaebusi või kahju hüvitamise nõudeid.
Artikkel 25
Pädevad asutused võtavad artikli 24 lõikes 2 osutatud halduskaristuste ja -meetmete kohaldamisel arvesse kõiki asjaomaseid asjaolusid, sealhulgas asjakohasel juhul:
a)
õigusrikkumise raskust ja kestust;
b)
õigusrikkumise eest vastutava isiku vastutuse astet;
c)
õigusrikkumise mõju jaeinvestorite huvidele;
d)
õigusrikkumise eest vastutava isiku koostöövalmidust;
e)
õigusrikkumise eest vastutava isiku varasemaid õigusrikkumisi;
f)
pärast õigusrikkumist õigusrikkumise eest vastutava isiku poolt õigusrikkumise kordumise ärahoidmiseks võetud meetmeid.
Artikkel 26
Käesoleva määruse kohaseid karistuse määramise või meetme võtmise otsuseid saab vaidlustada.
Artikkel 27
1. Kui pädev asutus on avalikustanud halduskaristused või -meetmed, teatab ta kõnealustest halduskaristustest või -meetmetest samaaegselt pädevale Euroopa järelevalveasutusele.
2. Pädev asutus esitab pädevale Euroopa järelevalveasutusele igal aastal koondteabe kõigi artikli 22 ja artikli 24 lõike 2 kohaselt määratud halduskaristuste ja võetud haldusmeetmete kohta.
3. Euroopa järelevalveasutused avaldavad käesolevas artiklis osutatud teabe oma iga-aastastes aruannetes.
Artikkel 28
1. Pädevad asutused kehtestavad tõhusad mehhanismid, mille abil on võimalik neile käesoleva määruse tegelikest või võimalikest õigusrikkumistest teada anda.
2. Lõikes 1 osutatud mehhanismid hõlmavad vähemalt järgmist:
a)
tegelikke või võimalikke õigusrikkumisi puudutavate teadete vastuvõtmise erimenetlused ja teadete järelkontroll;
b)
nende töötajate, kes teatavad oma tööandja toimepandud õigusrikkumisest, asjakohane kaitse vähemalt kättemaksu, diskrimineerimise ja muud laadi ebaõiglase kohtlemise eest;
c)
nii selle isiku, kes õigusrikkumisest teatab, kui ka füüsilise isiku, kes on väidetavalt õigusrikkumise eest vastutav, identiteedi kaitse menetluse kõikides etappides, välja arvatud juhul, kui nende andmete avaldamine on siseriiklikust õigusest tulenevalt nõutav edasise uurimise või järgneva kohtumenetluse raames.
3. Liikmesriigid võivad siseriikliku õigusega anda pädevatele asutustele õiguse kehtestada lisamehhanisme.
4. Liikmesriigid võivad nõuda tööandjatelt, kelle tegevusala reguleeritakse finantsteenuseid käsitlevate normidega, asjakohase korra kehtestamist, mille alusel nende töötajad peavad tegelikest või võimalikest õigusrikkumistest teatama organisatsioonisiseselt eraldiseisva sõltumatu ja autonoomse kanali kaudu.
Artikkel 29
1. Pädevad asutused avaldavad oma ametlikul veebisaidil otsused, millega on artikli 24 lõikes 1 osutatud õigusrikkumiste eest määratud halduskaristus või võetud haldusmeede ja mida ei ole edasi kaevatud, põhjendamatu viivituseta pärast seda, kui isikut, kellele karistus määrati või kelle suhtes meedet võeti, on kõnealusest otsusest teavitatud.
Avaldatakse vähemalt järgmine teave:
a)
õigusrikkumise liik ja laad;
b)
õigusrikkumise eest vastutavate isikute andmed.
Kõnealune kohustus ei kehti otsuste suhtes, mis käsitlevad uurimise käigus võetavaid meetmeid.
Kui pädev asutus, olles hinnanud iga üksikjuhtumi puhul eraldi selliste andmete avaldamise proportsionaalsust, peab juriidilise isiku identiteedi või füüsilise isiku identiteedi või isikuandmete avaldamist ebaproportsionaalseks või kui andmete avaldamine võib ohustada finantsturgude stabiilsust või käimasolevat uurimist, siis pädevad asutused:
a)
lükkavad karistust või meedet käsitleva otsuse avaldamise edasi, kuni vastava teabe avaldamisest hoidumise põhjused lakkavad eksisteerimast;
b)
avaldavad karistust või meedet käsitleva otsuse kohta anonüümsed andmed kooskõlas siseriikliku õigusega, kui selline anonüümsete andmete avaldamine tagab asjaomaste isikuandmete tõhusa kaitse, või
c)
jätavad karistust või meedet käsitleva otsuse avaldamata, kui punktides a ja b sätestatud võimalusi peetakse ebapiisavaks, et tagada:
i)
et finantsturgude stabiilsust ei seataks ohtu;
ii)
sellise otsuse avaldamise proportsionaalsus vähemoluliseks peetava meetme puhul.
2. Pädevad asutused teavitavad Euroopa järelevalveasutusi kõikidest määratud halduskaristustest või võetud haldusmeetmetest, mida lõike 1 kolmanda lõigu punkti c kohaselt ei ole avaldatud, sealhulgas nendega seotud kaebustest ja nende lahendamise tulemustest.
Kui karistuse või meetme kohta otsustatakse avaldada anonüümsed andmed, võib asjakohaste andmete avaldamise edasi lükata mõistliku aja võrra, kui on ette näha, et selle ajavahemiku jooksul anonüümsete andmete avaldamise põhjused kaovad.
3. Kui siseriiklikus õiguses on sätestatud, et avaldatakse karistust või meedet käsitlev otsus, mis on asjaomasesse õigus- või muusse asutusse edasi kaevatud, avaldavad pädevad asutused põhjendamatu viivituseta oma ametlikul veebisaidil sellekohase teabe ning kogu edasise teabe esitatud kaebuse tulemuste kohta. Lisaks avaldatakse otsus, millega tühistatakse varasem karistust või meedet käsitlev avaldatud otsus.
4. Pädevad asutused tagavad, et käesoleva artikli kohaselt avaldatud andmed on nende ametlikul veebisaidil kättesaadavad vähemalt viis aastat alates nende avaldamisest. Avaldatud andmete hulgas esinevad isikuandmed esitatakse üksnes pädeva asutuse ametlikul veebisaidil sellise aja jooksul, mis on vajalik kooskõlas kohaldatavate andmekaitse-eeskirjadega.
VI PEATÜKK
LÕPPSÄTTED
Artikkel 30
1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2. Artikli 8 lõikes 4, artikli 16 lõikes 8 ning artikli 17 lõikes 7 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile kolmeks aastaks alates 30. detsembrist 2014. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne kolmeaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.
3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 8 lõikes 4, artikli 16 lõikes 8 ning artikli 17 lõikes 7 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
4. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
5. Artikli 8 lõike 4, artikli 16 lõike 8 või artikli 17 lõike 7 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kolme kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kolme kuu võrra.
Artikkel 31
Kui komisjon võtab artikli 8 lõike 5, artikli 10 lõike 2 või artikli 13 lõike 5 kohaselt vastu Euroopa järelevalveasutuste esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõudega samased regulatiivsed tehnilised standardid, võivad Euroopa Parlament ja nõukogu erandina määruse (EL) nr 1093/2010, määruse (EL) nr 1094/2010 ja määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 13 lõike 1 teisest lõigust ja selleks, et võtta arvesse standardites käsitletavate küsimuste keerukust ja mahtu, esitada vastuväiteid kõnealustele regulatiivsetele tehnilistele standarditele kahe kuu jooksul pärast teavitamise kuupäeva. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega ühe kuu võrra. Kõnealust tähtaega võib Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel ühe kuu võrra pikendada.
Artikkel 32
1. Direktiivi 2009/65/EÜ artikli 2 lõike 1 punktis b määratletud fondivalitsejad, kõnealuse direktiivi artiklis 27 osutatud äriühinguna asutatud fondid ning kõnealuse direktiivi artikli 1 lõikes 2 osutatud eurofondide osakute osas nõustajad ja nende müüjad on käesoleva määruse kohaste kohustuste täitmisest vabastatud kuni 31. detsembrini 2019.
2. Kui liikmesriik kohaldab jaeinvestoritele pakutavatele muudele kui eurofondidele põhiteabedokumendi vormi ja sisu käsitlevaid eeskirju, nagu on sätestatud direktiivi 2009/65/EÜ artiklites 78-81, kehtib käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud vabastus fondivalitsejate ja äriühinguna asutatud fondide ning eurofondide osakute osas jaeinvestoreid nõustavate või neid jaeinvestoritele müüvate isikute kohta.
Artikkel 33
1. Hiljemalt 31. detsembriks 2018 vaatab komisjon käesoleva määruse läbi. Läbivaatamine hõlmab Euroopa järelevalveasutustelt saadud teabel põhinevat üldist ülevaadet arusaadavuse hoiatuse toimimisest, võttes arvesse kõiki juhiseid, mida pädevad asutused on selle kohta välja töötanud. Läbivaatamine hõlmab samuti ülevaadet määruses sätestatud eeskirjade kohaldamisest praktikas, võttes arvesse jaeinvesteerimistoodete turu arengut, sotsiaalsete ja keskkondlike investeeringute märgise kehtestamise teostatavust ja kulusid ning sellest tulenevat võimalikku kasu. Osana läbivaatamisest viib komisjon läbi tarbijauuringud ja analüüsib mitteseadusandlikke võimalusi ning määruse (EL) nr 346/2013 läbivaatamise tulemusi nimetatud määruse artikli 27 lõike 1 punktide c, e ja g osas.
Seoses direktiivi 2009/65/EÜ artikli 1 lõikes 2 määratletud eurofondidega hinnatakse läbivaatamise käigus, kas käesoleva määruse artikli 32 kohast üleminekukorda tuleb pikendada või kas pärast vajalike kohandamiste kindlakstegemist saab direktiivi 2009/65/EÜ sätted investorile esitatava põhiteabe kohta asendada käesoleva määruse kohase põhiteabedokumendiga või pidada neid samaväärseks. Läbivaatamisel kaalutakse ka käesoleva määruse kohaldamisala võimalikku laiendamist muudele finantstoodetele ning hinnatakse seda, kas teatavad tooted tuleks endiselt käesoleva määruse kohaldamisalast välja jätta, pidades silmas tarbijakaitse häid standardeid, sealhulgas finantstoodete võrdlemist. Samuti hinnatakse läbivaatamisel seda, kas on asjakohane kehtestada ühised õigusnormid, mis kohustavad kõiki liikmesriike kehtestama käesoleva määruse rikkumise eest halduskaristusi.
2. Tuginedes Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tööle tooteinfo avalikustamise nõuete valdkonnas hindab komisjon hiljemalt 31. detsembriks 2018, kas esitada uue seadusandliku akti ettepanek, millega kõnealuste toodete puhul tagatakse asjakohased tooteinfo avalikustamise nõuded, või kas lisada käesoleva määruse kohaldamisalasse pensionitooted, millele on osutatud artikli 2 lõike 2 punktis e.
Selle hindamisel tagab komisjon, et sellised meetmed ei nõrgenda avalikustamise nõudeid nendes liikmesriikides, kus juba on olemas selliste pensionitoodete avalikustamise kord.
3. Komisjon esitab pärast konsulteerimist ühiskomiteega Euroopa Parlamendile ja nõukogule lõigetega 1 ja 2 seonduva aruande, millele on asjakohasel juhul lisatud seadusandlik ettepanek.
4. Hiljemalt 31. detsembriks 2018 viib komisjon läbi turu-uuringu, et teha kindlaks, kas turul on olemas veebipõhised kalkulaatorid, mis võimaldavad jaeinvestoritel arvutada PRIIPi kulude ja tasude kogusumma, ning kas need kalkulaatorid on tasuta kättesaadavad. Komisjon annab aru, kas kõnealused kalkulaatorid võimaldavad teha usaldusväärseid ja täpseid arvutusi kõigi käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate toodete kohta.
Kui uuringus jõutakse järeldusele, et selliseid kalkulaatoreid ei ole või et olemasolevad kalkulaatorid ei võimalda jaeinvestoritel mõista PRIIPi kulude ja tasude kogusummat, hindab komisjon, kas see on teostatav, et Euroopa järelevalveasutused töötaksid ühiskomitee kaudu välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, milles sätestatakse liidu tasandil juurutatavatele kalkulaatoritele kohaldatavad spetsifikatsioonid.
Artikkel 34
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 31. detsembrist 2016.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Strasbourg, 26. november 2014