РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА СЪВЕТА
от 24 март 2014 година
за изменение на Решение за изпълнение 2013/463/ЕС за одобряване на програма за макроикономически мерки за Кипър
(2014/169/ЕС)
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 472/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. за засилване на икономическото и бюджетно наблюдение над държавите членки в еврозоната, изпитващи или застрашени от сериозни затруднения по отношение на финансовата си стабилност (1), и по-специално член 7, параграфи 2 и 5 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като има предвид, че:
(1)
Регламент (ЕС) № 472/2013 се прилага и спрямо държавите членки, които вече получават финансова помощ, включително от Европейския механизъм за стабилност (ЕМС), към момента на влизането му в сила.
(2)
Регламент (ЕС) № 472/2013 определя правилата за одобряване на програма за макроикономически мерки за държавите членки, получаващи финансова помощ, като посочените правила трябва да бъдат в съответствие с разпоредбите на Договора за създаване на ЕМС.
(3)
По искане за финансова помощ от ЕМС, отправено на 25 юни 2012 г. от Кипър, Съветът реши на 25 април 2013 г. с Решение 2013/236/ЕС (2), че Кипър трябва стриктно да прилага програма за макроикономически мерки.
(4)
На 24 април 2013 г. Съветът на управителите на ЕМС реши да предостави принципна подкрепа за стабилността на Кипър и одобри Меморандума за разбирателство относно специфичните условия на икономическата политика (наричан по-долу „МР“) и подписването му от Комисията от името на ЕМС.
(5)
В съответствие с член 1, параграф 2 от Решение за изпълнение 2013/463/ЕС (3) Комисията, в сътрудничество с Европейската централна банка (ЕЦБ) и, когато е уместно, с Международния валутен фонд (МВФ), извърши третия преглед на напредъка по изпълнението на договорените мерки, както и на тяхната ефективност и социално-икономическо въздействие.
(6)
В резултат на това Решение за изпълнение 2013/463/ЕС следва да бъде актуализирано в областта на реформата на финансовия сектор, фискалната политика и структурните реформи, по-специално по отношение на i) разработването от страна на съвместна работна група на Централната банка на Кипър (ЦБК) и Министерство на финансите на комуникационна стратегия относно пътната карта за облекчаване на контрола върху капитала и изпълнение на стратегията за банковия сектор; ii) своевременното докладване на оценките на банките относно потенциалното въздействие на нововъведените и бъдещите правила на Съюза относно капиталовите изисквания и необслужваните заеми върху капитала, рентабилността и коефициента на покритие; iii) създаването на работната група, която да определи мащаба на регистрираните договори за продажба на земя без документ за собственост и да предостави препоръки по този въпрос; iv) реформата на процедурите по обявяване в несъстоятелност на дружества и физически лица; v) преразглеждането на Гражданския процесуален кодекс и Процедурния правилник на съда с цел осигуряване на гладкото и ефикасно протичане на преработените процедури по принудително изпълнение и обявяване в несъстоятелност; vi) актуализирането на заложения първичен дефицит за 2014 г. на 1,8 % от БВП; vii) изпълнението на първия етап към създаване на национална здравна система (НЗС), след като бъде изготвена и приета пълна пътна карта за изграждане на НЗС; viii) преразглеждането на политиките по ценообразуване и възстановяване на разходите за медицински стоки и услуги, включително по отношение на фармацевтичните разходи; ix) създаването на служба по приватизацията; x) представянето на план с мерки за отстраняване на недостатъците, установени във втората фаза на партньорската проверка, проведена от страна на Световния форум относно прозрачността и обмена на информация за данъчни цели на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР); xi) разработването на стратегия за растеж, базирана на конкурентните предимства на Кипър, която да помогне на кипърските власти да съживят икономиката. Провеждането на широкообхватни и амбициозни реформи във финансовата, фискалната и структурната област се очаква да запази средносрочната устойчивост на държавния дълг на Кипър.
(7)
В периода на прилагане на всеобхватния пакет от мерки за Кипър Комисията следва да предоставя и допълнителни съвети за прилагане на политиката, както и техническа помощ в конкретни области. Държава членка, която прилага програма за макроикономически мерки и не разполага с необходимия административен капацитет, следва да се обърне за техническа помощ към Комисията, която може да създаде експертни групи за тази цел.
(8)
Кипърските власти следва да поискат становищата на социалните партньори и гражданските организации, в съответствие с действащите национални правила и практики, относно участието в подготовката, прилагането, наблюдението и оценката на програмата за макроикономически мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Член 2 от Решение за изпълнение 2013/463/ЕС се изменя, както следва:
1)
Параграф 5 се заменя със следното:
„5. С оглед възстановяването на стабилността на финансовия си сектор Кипър продължава преструктурирането на банковия сектор и сектора на кооперативните кредитни институции; продължава укрепването на надзора и регулирането; предприема реформа на правната рамка, уреждаща преструктурирането на дълга; и постепенно облекчава капиталовите ограничения в съответствие със своята пътна карта, като същевременно запазва финансовата стабилност. Програмата предвижда следните мерки и резултати:
а)
осигуряване на стриктен мониторинг върху ликвидността на банковия сектор. Временните ограничения върху свободното движение на капитали (inter alia, ограничение на тегленето на пари в брой, плащанията и паричните преводите) се следят отблизо. Целта е контролът да се запази само докато това е абсолютно наложително за смекчаването на сериозните рискове за стабилността на финансовата система. Продължава прилагането на пътната карта за постепенно облекчаване на ограничителните мерки, като същевременно се отчита ликвидността на кредитните институции. Разработва се целенасочена комуникационна стратегия, с която се цели осигуряването на редовен обмен на информация относно посочената пътна карта и напредъка, постигнат в изпълнението на стратегията за банковия сектор.
Плановете по отношение на финансирането и капитала на местните банки, които разчитат на рефинансиране от централната банка или получават държавна помощ, реално отразяват очакваното намаляване на задлъжнялостта в банковия сектор и постепенното облекчаване на ограничителните мерки, както и намаляват зависимостта от кредитиране от страна на централната банка, като същевременно се избягва прибързана продажба на активи и ограничаване на кредитирането;
б)
адаптиране на минималните капиталови изисквания при отчитане на параметрите на оценката на счетоводните баланси и стрес тестовете в целия Съюз;
в)
гарантиране на официалното одобрение на плановете за преструктуриране съгласно правилата за държавна помощ преди предоставянето на държавна помощ. Банките, изпитващи недостиг на капитал, могат да поискат от държавата помощ за рекапитализирането си, ако останалите мерки се окажат недостатъчни, в съответствие с процедурите за отпускане на държавна помощ; Банките, които спазват планове за преструктуриране, отчитат постигнатия от тях напредък по прилагането на тези планове;
г)
гарантиране на създаването и функционирането на кредитен регистър, на изменението при необходимост на действащата регулаторна рамка за обезценка на активи и формиране на провизии и третиране на обезпеченията, които са част от провизии, както и на своевременното въвеждане на правилата на Съюза относно капиталовите изисквания и необслужваните заеми;
д)
облекчаване на ограниченията за налагане на запор върху обезпеченията. Това включва изготвяне на законодателството въз основа на всеобхватна рамка за реформа, с която да се установят подходящи процедури по обявяване в несъстоятелност на дружества и физически лица, както и да се осигури гладкото и ефикасно протичане на преработените процедури по принудително изпълнение и обявяване в несъстоятелност. В допълнение, след като бъде реформирана, новата правна рамка, уреждаща преструктурирането на дълга на частния сектор, ще бъде преразгледана, като при нужда ще бъдат посочени допълнителни мерки;
е)
прилагане на стратегията за бъдещата структура, функциониране и жизнеспособност на сектора на кооперативните кредитни институции, разработена от Централната банка на Кипър в сътрудничество с Комисията, ЕЦБ и МВФ;
ж)
засилване на мониторинга върху задлъжнялостта на предприятията и на домакинствата и създаване на рамка за целево преструктуриране на дълга на частния сектор с цел улесняване на отпускането на нови заеми и намаляване на кредитните ограничения. Преразглеждат се банковите политики и практики във връзка с управлението на просрочените задължения, като при необходимост ще се изменят Директивата и Кодексът за управление на просрочените задължения. Не се прибягва до административни мерки, които оказват отрицателно въздействие върху равнището на банковото кредитиране;
з)
допълнително укрепване на рамката срещу изпирането на пари и изпълнение на план за действие, който осигурява прилагането на по-добри практики по отношение на финансовия надзор над клиентите и прозрачността на предприятията, в съответствие с най-добрите практики;
и)
включване на стрес тестове в осъществявания от разстояние редовен надзор над банките;
й)
въвеждане на задължителни изисквания за оповестяване, за да се гарантира, че банките редовно уведомяват органите и пазарите за своя напредък в преструктурирането на дейностите си;
к)
осигуряване на изпълнението на мерките за преструктуриране, целящи повишаване на жизнеспособността на кооперативния кредитен сектор, след като бъде установена правната рамка за нова управленска структура, ръководеща участието на държавата в този сектор; както и
л)
осигуряване на преразглеждането на управленската директива, чрез което ще бъде уточнено, наред с другото, взаимодействието между отделите за вътрешен одит на банките и банковите надзорни органи.“
2)
Параграф 7 се заменя със следното:
„7. През 2014 г. кипърските власти прилагат изцяло включените в Закона за бюджета за 2014 г. постоянни мерки, възлизащи на най-малко 270 милиона EUR. Те осигуряват също пълното прилагане на консолидационните мерки, приети след декември 2012 г.“
3)
Вмъква се следният параграф:
„7а. По отношение на фискалната политика през 2015-2016 г. кипърските власти се стремят към постигане на салдо по консолидирания държавен бюджет, съответстващо на набора от стъпки за корекция, при спазване на препоръките, отправени в рамките на процедурата при прекомерен дефицит (ППД).“
4)
Параграф 8 се изменя, както следва:
а)
буква а) се заменя със следното:
„а)
ако е необходимо, допълнителни реформи на общата пенсионна система и тази в публичния сектор, за да се осигури жизнеспособността на пенсионната система в дългосрочен план, като същевременно се обърне внимание на адекватността на пенсиите.“
б)
буква д) се заменя със следното:
„д)
изработване на програма за постигането на стабилна система за корпоративно управление за държавни и смесени предприятия и изпълнение на план за приватизация, за да се повиши икономическата ефективност и да се възстанови устойчивостта при обслужването на дълга;“
5)
Параграфи 10 - 13 се заменят със следното:
„10. Кипър гарантира изпълнението на договорените мерки за преодоляване на установените недостатъци в своите политики за стимулиране на трудовата активност. Кипър предприема бързи действия за създаването на възможности за младите хора и подобряване на перспективите им за намиране на работа в съответствие с целите на препоръката на Съвета за създаване на гаранция за младежта (4). Разработването, управлението и прилагането на мерки, насочени към младежта, следва да бъде добре интегрирано в по-широката система на политиките за стимулиране на трудовата заетост и да бъде съгласувано с реформата на системата за социално осигуряване и с договорените бюджетни цели.
11. Кипър има готовност да приеме всички други изменения в секторното законодателство, необходими за пълното прилагане на Директива 2006/123/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (5). Кипърските власти подобрят още повече функционирането на регулираните професии. Рамката за конкуренция трябва да бъде подобрена чрез разширяване на дейността на компетентния в тази област орган и укрепване на независимостта и правомощията на националните регулаторни органи.
12. Кипър осигурява намаляването на изоставането в броя на предвидените за издаване нотариални актове и предприема действия за ускоряване на премахването на финансовите тежести върху нотариалните актове, прехвърляни при закупуване на недвижимо имущество, както и определя срокове за издаването на сертификати за сгради и нотариални актове.
13. Кипър изменя разпоредбите относно принудителната продажба на ипотекирани имоти и разрешава провеждането на частни търгове в рамките на най-кратки срокове. До края на програмата трябва да се съкрати продължителността на съдебните производства и да бъдат приключени висящите дела. Кипър предприема инициативи за засилване на конкурентоспособността на туристическия сектор, като прилага конкретния план за действие, който да доведе до постигането на, inter alia, количествените цели, определени в наскоро преразгледаната Стратегия за туризма за периода 2011 - 2015 г. Кипър изпълнява политическа стратегия в областта на въздухоплаването, насочена към изменение на външната политика на Кипър в областта на въздухоплаването при отчитане на външната политика и договореностите на ЕС в областта на въздухоплаването, като в същото време бъдат осигурени необходимите въздушни връзки.
6)
В параграф 14 буква б) се заменя със следното:
„б)
цялостно определяне на регулаторния режим и организацията на пазара за преструктурирания енергиен и газов сектор, включително подходяща търговска рамка за доставката на природен газ в крайбрежни води, насочена към постигане на максимални приходи; както и“.
7)
параграф 15 се заменя със следното:
„15. Кипър представя актуализирано искане пред Комисията за техническа помощ по време на програмния период. В искането трябва да се определят и да се уточнят областите на техническа помощ или консултантските услуги, които според кипърските власти имат основно значение за изпълнението на програмата за макроикономически мерки.“
8)
Добавя се следният параграф:
„16. Кипър изготвя всеобхватна и съгласувана стратегия за растеж, която ще позволи съживяването на икономиката, и я включва в своята национална институционална рамка, с което ще бъдат оптимизирани резултатите от текущите реформи на публичната администрация и на управлението на публичните финанси, от ангажиментите, поети в програмата за макроикономически мерки за Кипър, както и от съответните инициативи на Съюза в рамките на партньорското споразумение за използване на европейските структурни и инвестиционни фондове.“
Член 2
Адресат на настоящото решение е Република Кипър.
Съставено в Брюксел на 24 март 2014 година.
NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS,
24. märts 2014,
millega muudetakse rakendusotsust 2013/463/EL, millega kiidetakse heaks Küprose makromajanduslik kohandamisprogramm
(2014/169/EL)
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 472/2013, millega tugevdatakse majanduse ja eelarve järelevalvet euroala liikmesriikide üle, millel on või võivad tekkida tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel, (1) eriti selle artikli 7 lõikeid 2 ja 5,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)
Määrust (EL) nr 472/2013 kohaldatakse nende liikmesriikide suhtes, kes selle jõustumise hetkel juba saavad finantsabi, sealhulgas Euroopa stabiilsusmehhanismilt (ESM).
(2)
Määruses (EL) nr 472/2013 sätestatakse eeskirjad finantsabi saavate liikmesriikide makromajanduslike kohandamisprogrammide heakskiitmiseks ning need eeskirjad peavad olema kooskõlas ESMi asutamislepinguga.
(3)
Vastuseks Küprose 25. juuni 2012. aasta taotlusele saada finantsabi ESMilt otsustas nõukogu 25. aprillil 2013 otsusega 2013/236/EL, (2) et Küpros peab rangelt rakendama makromajanduslikku kohandamisprogrammi.
(4)
24. aprillil 2013 otsustas ESMi juhatajate nõukogu põhimõtteliselt anda Küprosele stabiilsustoetust ning kiitis heaks konkreetseid majanduspoliitilisi tingimusi käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi (edaspidi „memorandum”) ja selle allakirjutamise komisjoni poolt ESMi nimel.
(5)
Kooskõlas rakendusotsuse 2013/463/EL (3) artikli 1 lõikega 2 on komisjon koostöös Euroopa Keskpangaga (EKP) ja asjakohasel juhul Rahvusvahelise Valuutafondiga (IMF) vaadanud kolmandat korda läbi kokkulepitud meetmete rakendamisel tehtud edusammud, samuti kõnealuste meetmete tõhususe ning majandusliku ja sotsiaalse mõju.
(6)
Selle tulemusena tuleks rakendusotsust 2013/463/EL ajakohastada finantssektori reformi, eelarvepoliitika ja struktuurireformide valdkonnas, eelkõige seoses järgmisega: i) kapitalikontrolli lõdvendamise tegevuskava ja pangandussektori strateegia rakendamist käsitleva kommunikatsioonistrateegia väljatöötamine ühise töökonna poolt, kuhu kuulub Küprose Keskpank ja rahandusministeerium; ii) pankade õigeaegsete hinnangute edastamine kapitalinõudeid ja viivislaene käsitlevate hiljuti vastuvõetud või tulevaste liidu eeskirjade võimaliku mõju kohta kapitalile, kasumlikkusele ja kattemäärale; iii) töökonna loomine, et hinnata, kui suur on omandiõigust tõendavate dokumentideta maamüügitehingute registreerimise osa, ning anda sellekohaseid soovitusi; iv) äriühingute ja füüsiliste isikute maksejõuetusmenetluste reform; v) tsiviilkohtumenetluse seadustiku ja kohtute eeskirjade läbivaatamine, et tagada muudetud sundtäitmise ja maksejõuetuse raamistike tõrgeteta ja tõhus toimimine; vi) 2014. aastaks esmase eelarvepuudujäägi osas seatud eesmärgi muutmine 1,8 %-le SKP-st; vii) riikliku tervishoiusüsteemi (edaspidi „NHS”) esimese etapi rakendamine pärast NHSi täieliku tegevuskava kindlaks määramist ja vastuvõtmist; viii) meditsiinikaupade ja -teenuste hinnakujunduse ja hüvitamise põhimõtete muutmine, sealhulgas ravimitele tehtavate kulutustega seotud põhimõtete muutmine; ix) erastamisüksuse loomine; x) tegevuskava esitamine, et kõrvaldada Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) läbipaistvuse ja maksualase teabevahetuse ülemaailmse foorumi poolt vastastikuse hindamise teise etapi käigus tuvastatud puudused; xi) Küprose konkurentsieelistel põhineva majanduskasvu strateegia väljatöötamine, et aidata Küprose ametiasutustel majandust elavdada. Põhjalike ja ambitsioonikate reformide rakendamine finants-, eelarve- ja struktuurivaldkonnas peaks kaitsma Küprose valitsemissektori võla jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis.
(7)
Küprose põhjaliku poliitikameetmete paketi rakendamise ajal peaks komisjon andma täiendavalt poliitilist nõu ja pakkuma tehnilist abi spetsiifilistes valdkondades. Makromajanduslikku kohandamisprogrammi rakendav liikmesriik, kelle haldussuutlikkus on ebapiisav, on kohustatud paluma komisjonilt tehnilist abi, mis võib hõlmata eksperdirühma lähetamist.
(8)
Küprose ametiasutused peaksid kooskõlas kehtivate riigisiseste eeskirjade ja tavadega kaasama makromajandusliku kohandamisprogrammi ettevalmistamisse, rakendamisse, järelevalvesse ning hindamisse sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Rakendusotsuse 2013/463/EL artiklit 2 muudetakse järgmiselt.
1)
Lõige 5 asendatakse järgmisega:
„5. Oma finantssektori usaldusväärsuse taastamiseks jätkab Küpros pangandussektori ja ühistupankadena tegutsevate krediidiasutuste sektori restruktureerimist, jätkab järelevalve ja reguleerimise tugevdamist, viib läbi võla restruktureerimise raamistiku reformi ning kõrvaldab järk-järgult kapitalipiirangud kooskõlas oma tegevuskavaga, tagades seejuures finantsstabiilsuse. Programmiga nähakse ette järgmised meetmed ja tulemused:
a)
selle tagamine, et pangandussektori likviidsusega seotud olukorda jälgitakse tähelepanelikult. Kapitali vabale liikumisele kehtestatud ajutisi piiranguid (sh sularaha väljavõtmise, maksete ja ülekannete limiidid) jälgitakse tähelepanelikult. Eesmärk on rakendada kontrolli ainult seni, kui see on rangelt vajalik finantssüsteemi stabiilsust ohustavate tõsiste riskide leevendamiseks. Jätkatakse piiravate meetmete järkjärgulise lõdvendamise tegevuskava rakendamist, võttes arvesse ka krediidiasutuste likviidsusolukorda. Töötatakse välja sihipärane kommunikatsioonistrateegia, mille eesmärk on edastada korrapäraselt teavet nimetatud tegevuskava ja pangandussektori strateegia rakendamisel tehtud edusammude kohta.
Keskpangapoolsele rahastamisele või riigiabi saamisele toetuvate riigisiseste pankade rahastamises ja kapitalikavades peaks realistlikult kajastama oodatavat finantsvõimenduse vähendamist pangandussektoris ja piiravate meetmete järkjärgulist lõdvendamist ning need peaksid vähendama sõltuvust keskpankadelt laenamisest, vältides samal ajal varade kiirmüüki ja krediidituru kriisi;
b)
miinimumkapitalinõuete kohandamine, võttes arvesse bilansi hindamise parameetreid ja kogu liitu hõlmavat stressitesti;
c)
selle tagamine, et restruktureerimiskavad tuleb enne riigiabi andmist riigiabi eeskirjade kohaselt ametlikult heaks kiita. Kapitali puudujääkidega pangad võivad muude meetmete ebapiisavuse korral taotleda kooskõlas riigiabi menetlustega riigilt abi rekapitaliseerimiseks. Restruktureerimiskavadega pangad annavad aru kõnealuste kavade rakendamisel tehtud edusammudest;
d)
selle tagamine, et luuakse toimiv krediidiregister, et vajaduse korral muudetakse kehtivat õigusraamistikku varade väärtuse languse ja provisjoneerimise ning tagatiste käsitlemise kohta provisjoneerimisel ja et õigel ajal rakendatakse kapitalinõudeid ja viivislaene käsitlevaid liidu eeskirju;
e)
tagatise realiseerimisele seatud piirangute lõdvendamine. See täiendab õigusaktide ettevalmistamist laiaulatusliku reformi raamistiku alusel, millega kehtestatakse asjakohased äriühingute ja füüsiliste isikute maksejõuetusmenetlused, ning muudetud sundtäitmise ja maksejõuetuse raamistike tõrgeteta ja tõhusa toimimise tagamist. Lisaks vaadatakse pärast reformi läbi uus erasektori võlgade restruktureerimise õigusraamistik ja vajaduse korral määratakse kindlaks täiendavad meetmed;
f)
ühistupankadena tegutsevate krediidiasutuste sektori tulevase struktuuri, toimimise ja elujõulisuse strateegia rakendamine, mille Küprose Keskpank on koostanud komisjoni, EKP ja IMFiga konsulteerides;
g)
ettevõtlus- ja majapidamiste sektori võlakoormuse hoolikam jälgimine ning erasektori suunatud võlgade restruktureerimise raamistiku koostamine, et hõlbustada uut laenamist ning vähendada krediidipiiranguid. Vaadatakse läbi pankade võlgnevuste haldamise poliitika ja tavad ning vajaduse korral muudetakse võlgnevuste haldamise direktiivi ja käitumisjuhendit. Ei kehtestata haldusmeetmeid, mis sekkuvad pankade laenuintressimäärade kehtestamisse;
h)
rahapesuvastase raamistiku edasise tugevdamise jätkamine ning kliendi suhtes rakendatavate hoolsusmeetmete ja üksuste läbipaistvuse alal parandatud tavade kohaldamist tagava tegevuskava rakendamine kooskõlas parimate tavadega;
i)
stressitestimise integreerimine korrapärasesse panga välisjärelevalvesse;
j)
avalikustamise nõuete kehtestamine tagamaks, et pangad teavitaksid korrapäraselt ametiasutusi ja turge oma tegevuse ümberkujundamisel tehtud edusammudest;
k)
selliste restruktureerimismeetmete rakendamise tagamine, mis suurendavad ühistupankadena tegutsevate krediidiasutuste sektori elujõulisust, kui on loodud õigusraamistik uuele juhtimisstruktuurile, mis haldab riigi osa kõnealuses sektoris, ning
l)
juhtimisdirektiivi muutmise tagamine nii, et see täpsustab muu hulgas pankade siseauditi üksuste ja pankade järelevalveasutuste vahelist vastastikmõju.”
2)
Lõige 7 asendatakse järgmisega:
„7. 2014. aastal rakendavad Küprose ametiasutused täiel määral 2014. aasta eelarveseaduses sätestatud püsivaid meetmeid vähemalt 270 miljoni euro ulatuses. Samuti tagavad nad alates 2012. aasta detsembrist vastu võetud konsolideerimismeetmete täieliku rakendamise.”
3)
Lisatakse järgmine lõige:
„7a. Aastate 2015-2016 eelarvepoliitika puhul seavad Küprose ametiasutused eesmärgiks valitsemissektori eelarve tasakaalu kooskõlas kohandamiskavaga, järgides ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud soovitust.”
4)
Lõiget 8 muudetakse järgmiselt:
a)
punkt a asendatakse järgmisega:
„a)
vajaduse korral edasised avaliku sektori ja üldise pensionisüsteemi reformid, et tagada pensionisüsteemi pikaajaline jätkusuutlikkus, käsitledes samal ajal pensionide piisavuse küsimust;”
b)
punkt e asendatakse järgmisega:
„e)
programmi väljatöötamine, et luua tugev äriühingu üldjuhtimise süsteem täielikult või osaliselt riigi omandis olevate ettevõtete jaoks, ning erastamiskava rakendamine, et aidata parandada majanduslikku tõhusust ja taastada võla jätkusuutlikkus;”.
5)
Lõiked 10-13 asendatakse järgmisega:
„10. Küpros tagab kokkulepitud meetmete rakendamise, et kõrvaldada oma aktiveerimispoliitikas tuvastatud puudused. Küpros võtab kiired meetmed võimaluste loomiseks noortele ja nende tööhõiveväljavaadete parandamiseks kooskõlas noortegarantii loomist käsitleva nõukogu soovituse (4) eesmärkidega. Noortele suunatud meetmete ülesehitus, haldamine ja rakendamine kaasatakse aktiveerimispoliitika laiemasse süsteemi kooskõlas sotsiaalkindlustussüsteemi reformi ning kokkulepitud eelarve-eesmärkidega.
11. Küpros on valmis võtma vastu kõik täiendavad vajalikud muudatused valdkondlikes õigusaktides Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/123/EÜ (5) täielikuks rakendamiseks. Küprose ametiasutused parandavad veelgi reguleeritud kutsealade toimimist. Tugevdatakse konkurentsiraamistikku, parandades pädeva konkurentsiameti toimimist ja suurendades riiklike reguleerivate asutuste sõltumatust ja volitusi.
12. Küpros tagab, et vähendatakse omandiõigust tõendavate dokumentide väljastamisel tekkinud viivitusi, võtab meetmed kinnisvara ostjatele üleandmist ootavate omandiõigust tõendavate dokumentidega seotud koormiste kiireks kõrvaldamiseks ning määrab kindlaks tähtajad ehituslubade ja maaomandiõigust tõendavate dokumentide väljastamiseks.
13. Küpros muudab hüpoteegiga koormatud kinnisvara sundmüügi eeskirju ja lubab eraoksjoneid võimaliku lühikese aja jooksul. Kohtuasjade menetlemist kiirendatakse ja kohtuasjade kuhjumine likvideeritakse programmi lõpuks. Küpros käivitab algatuse oma turismisektori konkurentsivõime suurendamiseks, rakendades konkreetse tegevuskava muu hulgas muudetud turismistrateegias (2011-2015) kindlaks määratud kvantifitseeritud eesmärkide saavutamiseks. Küpros rakendab lennunduspoliitika strateegiat Küprose lennundusalase välispoliitika kohandamiseks, võttes arvesse ELi välislennundust ja ELi lennunduskokkuleppeid, tagades samal ajal piisava lennuühenduse.
6)
Lõike 14 punkt b asendatakse järgmisega:
„b)
ümberkujundatud energeetika- ja gaasisektori reguleeriva korra ja turukorralduse igakülgne kavandamine, sealhulgas asjakohase müügiraamistiku kavandamine avamere gaasi tarnimiseks, et maksimeerida tulusid, ning”.
7)
Lõige 15 asendatakse järgmisega:
„15. Küpros esitab komisjonile ajakohastatud taotluse tehnilise abi saamiseks programmitöö perioodil. Taotluses loetletakse ja täpsustatakse tehnilise abi või nõustamisteenuste valdkonnad, mida Küprose ametiasutused peavad oma makromajandusliku kohandamisprogrammi rakendamise jaoks oluliseks.”
8)
Lisatakse järgmine lõige:
„16. Laiaulatusliku ja ühtse majanduskasvu strateegia väljatöötamisel, mis võimaldaks anda tugeva tõuke majandusele, integreerib Küpros selle oma riiklikku institutsioonilisse raamistikku, mõjutades käimasolevat avaliku halduse ja riikliku finantsjuhtimise reformi, muid Küprose makromajanduslikus kohandamisprogrammis sätestatud kohustusi ning asjaomaseid liidu algatusi, võttes arvesse partnerluslepingut Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rakendamiseks.”
Artikkel 2
Käesolev otsus on adresseeritud Küprose Vabariigile.
Brüssel, 24. märts 2014