РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2015/309 НА КОМИСИЯТА
от 26 февруари 2015 година
за налагане на окончателно изравнително мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на определена дъгова пъстърва с произход от Турция
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 15 от него,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
С Регламент за изпълнение (ЕС) № 1195/2014 (2) („регламента за временните мерки“) Европейската комисия („Комисията“) наложи временно изравнително мито върху вноса на определена дъгова пъстърва с произход от Турция.
(2)
Комисията започна разследването вследствие на жалба, подадена на 3 януари 2014 г. от Danish Aquaculture Association („жалбоподателя“) от името на производители, които представляват над 25 % от общото производство на определена дъгова пъстърва в Съюза, чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз („известието“) (3). Както е посочено в съображение 1 от регламента за временните мерки, на 4 септември 2014 г. в Официален вестник на Европейския съюз беше публикувана поправка на известието за започване на процедура („поправката“) (4).
2. Разследван период и разглеждан период
(3)
Както е посочено в съображение 23 от регламента за временните мерки, разследването на субсидирането и вредата обхваща периода от 1 януари 2013 г. до 31 декември 2013 г. („разследвания период“). Тенденциите, които са от значение за оценка на вредата, бяха разгледани за периода от 1 януари 2010 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
3. Последваща процедура
(4)
След оповестяването на основните факти и съображения, въз основа на които беше наложено временно изравнително мито („оповестяване на временните мерки“), няколко заинтересовани страни направиха писмени изявления във връзка с предварителните констатации. На страните, които пожелаха да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност.
(5)
The Aegean Exporters' Association („AEA“) поиска изслушване от служителя по изслушванията при търговските процедури („служител по изслушванията“). Изслушването се състоя на 26 ноември 2014 г. По време на изслушването бяха обсъдени твърденията за промяна на обхвата на продукта с поправката, включването на пушена дъгова пъстърва в обхвата на продукта и изчислението на състоянието. На 8 януари 2015 г. се проведе втора среща със служителя по изслушванията. В допълнение към темите, обсъдени на изслушването от 26 ноември 2014 г., се обсъдиха методологията, прилагана за анализ на вредата и предложеният подход по отношение на гаранциите.
(6)
Бяха разгледани устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, като в случаите, в които това беше счетено за целесъобразно, временните констатации бяха съответно изменени.
(7)
Комисията информира всички страни за основните факти и съображения, въз основа на които възнамерява да наложи окончателно изравнително мито върху вноса на дъгова пъстърва с произход от Турция и окончателно да събере сумите, обезпечени с временното мито („оповестяване на окончателните мерки“). На всички страни бе даден срок, в който да направят коментари относно оповестяването на окончателните мерки.
(8)
Коментарите, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани и взети под внимание, когато това беше счетено за целесъобразно.
4. Изготвяне на извадка
(9)
След оповестяването на временните мерки AEA се позова на поправката на известието за започване, посочено в съображение 2, и заяви, че посредством същата поправка Комисията е разширила обхвата на определението на продукта. Поради предполагаемото разширение на обхвата не може да бъде изключено, че някои турски износители не са заявили интерес при започването и не са попълнили формуляра за изготвяне на извадка. Поради това извадката на производителите износители може вече да не е представителна. След оповестяването на окончателните мерки същата страна повтори коментара си, без да предостави допълнителна обосновка или обяснения.
(10)
Осемнадесет групи от производители износители в Турция предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Общият деклариран обем на износа за Съюза на тези дружества през 2013 г. представлява целият износ на Турция за Съюза, както е посочено в съображение 14 от регламента за временните мерки. Както се посочва в съображение 15 от регламента за временните мерки, съгласно член 27, параграф 1 от „основния регламент“ Комисията подбра извадка от четири групи производители износители въз основа на най-големия представителен обем на износа за Съюза. Извадката представлява 64 % от износа на разглеждания продукт за Съюза. Поради това извадката е представителна, а твърденията на страната в това отношение бяха отхвърлени.
(11)
При липсата на други постъпили коментари относно извадката изложеното в съображения 9 - 17 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5. Индивидуално разглеждане
(12)
Единадесет дружества или групи от дружества поискаха индивидуално разглеждане по силата на член 27, параграф 3 от основния регламент.
(13)
Комисията отхвърли тези искания, тъй като броят на производителите износители е прекалено голям и индивидуалното разглеждане би било от прекомерна тежест и би попречило на своевременното приключване на разследването.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(14)
Както е посочено в съображение 24 от регламента за временните мерки, разглежданият продукт е дъгова пъстърва (Oncorhynchus mykiss):
-
жива, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
прясна, охладена, замразена и/или пушена:
-
под формата на цели риби (с глави), независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
без глави, независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1 kg, или
-
под формата на филе с единично тегло, равно на или по-малко от 400 g,
с произход от Турция и понастоящем класирана в кодове по КН ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 и ex 0305 43 00 („разглежданият продукт“).
(15)
След оповестяването на временните мерки и както вече беше посочено в съображение 9, една заинтересована страна заяви, че Комисията е разширила обхвата на продукта посредством поправка, което предполагаемо е потвърдено от член 1, параграф 1 от регламента за временните мерки. Същата страна твърди, че разширяването на обхвата на продукта е неправомерно. Освен това тя твърди, че е трябвало да се проведе консултация със заинтересованите страни относно предполагаемото разширяване на обхвата на продукта. След оповестяването на окончателните мерки същата страна повтори коментара си, без да предостави допълнителна обосновка или обяснения.
(16)
Както се посочва в съображение 25 от регламента за временните мерки, поправката не оказва въздействие върху обхвата на продукта, а е чисто редакционна. Поради това от самото начало обхватът на продукта включва дъгова пъстърва на единични порции под всички различни форми. По време на разследването стана явно, че описанието на различните форми в рамките на обхвата на продукта е нееднозначно и че има разминавания между различните езикови версии, публикувани в Официален вестник на Европейския съюз, което наложи пояснение. Например буквалният прочит на обхвата на продукта би означавал, че живите риби са изкормени. Изглежда обаче, че всички заинтересовани страни, от които беше поискано да попълнят съответните въпросници, са дали информация за всички видове продукти въпреки техническата грешка и поради това изводът е, че е налице общо съгласие, че от започването на текущата процедура всички видове са включени в обхвата на продукта. След публикацията на поправката заинтересованите страни бяха незабавно уведомени по електронна поща, но нито една от тях не представи коментари или твърдения, че правата им на защита са нарушени. Също така по време на разследването производителите износители са дали информация на Комисията за всички форми, обхванати от определението на продукта. Поради това твърденията на страната в това отношение бяха отхвърлени.
(17)
Две заинтересовани страни заявиха отново, че пушената пъстърва следва да се изключи от обхвата на продукта. Те твърдят, че изводът на Комисията в съображение 29 от регламента за временните мерки, че различните форми - „жива“, „охладена“, „замразена“ или „пушена“ - обхванати от определението за разглеждания продукт, имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики, и отново се позоваха на две предишни антидъмпингови разследвания относно други рибни продукти (едра дъгова пъстърва и сьомга), които съответно през 2004 г. (5) и 2005 г. (6) са стигнали до извода, че пушените продукти не попадат в обхвата на продукта. Страните предоставиха информация относно ефекта на процеса на опушване, който предполагаемо изменял гореспоменатите характеристики. Освен това те отново заявиха, че структурите на разходите при пушените филета и другите форми се различават съществено и че производственият процес на пушените филета предполага значителни разходи за опушване.
(18)
След оповестяването на окончателните мерки AEA заяви, че Комисията не е пояснила кои са основните физически, технически и химически характеристики на пушената и непушената пъстърва, за които е установено, че са подобни. AEA заяви още, че са представили доказателства, че пушената и непушената пъстърва имат например различна химична структура, различни сетивни характеристики и различна хранителна стойност.
(19)
Въпреки ефекта на процеса на опушване Комисията счита, че главните основни характеристики, както са посочени в съображение 29 от регламента за временните мерки, остават подобни и не обосновават изключването на пушените продукти от обхвата на продукта. Противно на твърденията на АЕА, продуктът - пъстърва под различни форми, предназначена за консумация от човека - запазва своите характеристики и основните си химични и хранителни свойства и след опушване. Информацията за ефекта от процеса на опушване, която е предоставена от страните, не съдържа доказателства, че горепосочените основни характеристики се променят основно при процеса на опушване. Темата беше обсъдена и на изслушванията, проведени със служителя по изслушванията, посочени в съображение 5. Освен това всички категории на разглеждания продукт, включително пушената пъстърва, са обхванати в глава 3 от Комбинираната номенклатура (7) и са ясно разграничени от приготвените храни от риби, включени в глава 16 от същата номенклатура. Заинтересованите страни не обосноваха допълнително твърдението си за различните структури на разходите. Освен това, както вече бе посочено в съображение 30 от регламента за временните мерки, разследването показа, че структурата на разходите при пушените филета и другите форми наистина е подобна. Главният разходен елемент, който съставлява над 50 % от общия разход за всяка форма на представяне, са разходите за отглеждане, включващи основно разходите за фураж (рибно брашно и рибно масло), разходите за енергия и разходите за хайвер или млади екземпляри. При всички случаи изчислението на подбиването на цените е направено, както е обяснено в съображения 112 и 113 от регламента за временните мерки, чрез сравняване на цените на всеки вид на продукта. Накрая, както е обяснено в съображение 31 от регламента за временните мерки, предишните разследвания не са установили или направили конкретен извод, че пушените продукти следва да бъдат изключени от обхвата на продукта. Поради това твърденията в това отношение бяха отхвърлени.
(20)
След оповестяването на окончателните мерки АЕА и правителството на Турция („ПТ“) отново заявиха, че включването на пушената пъстърва в обхвата на продукта на текущото разследване противоречи на досегашната практика и че Комисията не е дала достатъчни обяснения за предполагаемото отклонение от досегашната практика.
(21)
Както е обяснено в съображение 31 от регламента за временните мерки, предишните разследвания не са установили или направили конкретен извод, че пушените продукти следва да бъдат изключени от обхвата на продукта. Тъй като пушените продукти не са били включени в жалбите в предишните разследвания, Комисията не е разследвала дали те са могли да бъдат включени в обхвата на разследванията, ако хипотетично бяха обхванати от жалбата. Поради това твърдението, че текущото разследване се отклонява от досегашната практика, е невярно и съответно се отхвърля.
(22)
При липса на допълнителни коментари относно разглеждания продукт или сходния продукт, съображения 24 до 32 от регламента за временните мерки се потвърждават.
В. СУБСИДИЯ
1. Държавна подкрепа за инвестиции в сектора на аквакултурите
(23)
Поради липсата на коментари относно държавната подкрепа за инвестициите в сектора на аквакултурите изложеното в съображения 38 - 49 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2. Преки и непреки субсидии за производителите на пъстърва
(24)
След оповестяването на временните мерки един включен в извадката производител износител и ПТ оспориха методологията на Комисията за изчисляване на средния размер на непреките субсидии, при което се взема предвид единствено производството на пъстърва, получаващо преки плащания. Те поискаха от Комисията да използва данните за общото производство на вътрешноводна пъстърва, публикувани от Турския статистически институт (8) през септември 2014 г. След оповестяването на окончателните мерки и двете страни повториха твърдението си. Комисията счита, че предоставените данни за общото производство на вътрешноводна пъстърва в Турция по време на разследвания период, са надеждни, въпреки че са представени след проверките на място, и поради това прие това твърдение.
(25)
Поради това средният размер на непреките субсидии, изчислен по отношение на закупените количества от двама включени в извадката производители износители от несвързани доставчици, беше изменен от 0,60 TL на 0,51 TL за kg, изчислен в „еквиваленти на цяла риба“ по следния начин:
-
Обща субсидия в национален мащаб, както е посочена в отговора на въпросника от ПТ
-
Минус размера на пряката субсидия, получена от включените в извадката производители износители (Özpekler, Kilic, GMS)
-
Минус такса в размер на 0,2 %, преведена на профсъюзите, като законова предпоставка за получаване на пряка субсидия
Този размер след това се разделя на общото производство на вътрешноводна пъстърва, минус производството на пъстърва от включените в извадката производители износители (Özpekler, Kilic, GMS), както е посочило ПТ в отговора на въпросника.
(26)
Поради това средният размер на субсидията на килограм, изчислен в „еквиваленти на цяла риба“, за включените в извадката производители износители, се основава на размера на пряката субсидия, получена за дейността по отглеждането, и на средния размер на субсидията, отпусната от ПТ, т.е. 0,51 TL на kg, изчислен в „еквиваленти на цяла риба“ за закупените количества от несвързани доставчици, ако има такива. Общата полза след това е изразена като процент от стойността CIF.
(27)
След оповестяването на временните мерки, един включен в извадката производител износител предложи леко модифициран начин на изчисление на размера на субсидията за закупена суровина от друг включен в извадката производител износител. Комисията прие това предложение и актуализира съответно таблицата в съображение 33 по-долу.
(28)
След оповестяването на временните мерки и впоследствие след оповестяването на окончателните мерки двама включени в извадката производители износители заявиха, че Комисията е изравнила размера на отпуснатата им пряка субсидия, но не и реалната полза. Получените суми обаче биха представлявали облагаем доход. Поради това приложимата корпоративна данъчна ставка в размер на 20 % в Турция следва да бъде приспадната от получения общ размер на пряката субсидия. В член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент се посочва, че „всяка такса за кандидатстване или други разходи, които са били необходими за получаването на правото на субсидия или за получаването на същата“ следва да се извади от сумата на ползата. Производителите износители изразиха становището, че плащането на приложимите корпоративни данъци е предпоставка за получаването на отпуснатите им средства и поради това следва да се счита за „друг разход“, необходим за получаването на правото на субсидия или за получаването на същата.
(29)
Комисията отхвърли това твърдение. В основния регламент няма правно основание, което да подкрепя предлаганата методология. Данъците не могат да бъдат считани за разходи съгласно член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент. Плащането на корпоративен данък е задължение по турското данъчно законодателство, което е валидно за всички дружества, независимо дали те получават субсидии или не. Противно на становището на производителите износители плащането на корпоративен данък не е предпоставка за получаването на средства, за разлика от действителното отглеждане на разглеждания продукт.
(30)
След оповестяването на временните мерки и впоследствие след оповестяването на окончателните мерки двама включени в извадката производители износители заявиха, че тъй като се налага да чакат дълго за отпускането на субсидиите, междувременно възникват други финансови разходи. Поради това те очакват Комисията да направи корекция надолу на размера на получената полза, за да отрази такива финансови разходи. В този смисъл включените в извадката производители износители се позовават на съображение 42 от регламента за временните мерки, в който Комисията е установила полза въз основа на освобождаването от данък добавена стойност (ДДС) за закупуване на оборудване и е определила тази полза като „лихвата, дължима на търговска банка за периода до възстановяването на ДДС“.
(31)
Това твърдение е необосновано. Всъщност отговорните административни органи трябва да създадат необходимите процедури и механизми за надзор, за да управляват подобна мащабна схема за субсидиране. Поради това е нормално при такава схема, на която имат право голям брой земеделски производители в сектора на аквакултурите в Турция, да е необходимо време за отпускане на субсидиите. Аналогията със съображение 42 от регламента за временните мерки е подвеждаща. Описаната там полза от ДДС е схема на ПТ, при която евентуалните финансови разходи са съпътстващи разходи, които се правят обикновено, и чието компенсиране не се планира от ПТ.
(32)
Поради липсата на допълнителни коментари във връзка с преките и непреките субсидии за производителите, изложеното в съображения 50 - 64 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(33)
Като се вземат предвид коментарите на заинтересованите страни след оповестяването на временните мерки, маржовете на прякото и непрякото субсидиране са, както следва:
Преки и непреки субсидии
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
GMS
6,9 %
Kilic
9,5 %
Özpekler
6,4 %
Ternaeben
8,0 %
3. Субсидирани заеми
(34)
След оповестяването на временните мерки и впоследствие на окончателните мерки един включен в извадката производител износител заяви, че Комисията е счела даден заем за подлежаща на изравняване субсидия, въпреки че той е бил предназначен за инвестиция, несвързана с разглеждания продукт.
(35)
Комисията отхвърли това твърдение. В хода на разследването беше установено, че производителят износител на дъгова пъстърва е получил такъв заем, който подлежи на изравняване, понеже е специфичен за сектора на аквакултурите. Според Комисията е без значение фактът, че въпросната схема не е специфична за юридическото лице, което произвежда разследвания продукт, при положение че програмата е специфична и нейните ползи могат да бъдат свързани с производството на разглеждания продукт. Последното е факт, тъй като субсидираният заем намалява общия финансов разход на производителя, от което се възползва и разглежданият продукт. Не бяха представени доказателства, че управлението на финансовите ресурси от съответните производители износители е провеждано така, че общият финансов разход на дружеството да не бъде повлиян от отпускането на заема.
(36)
След оповестяването на временните мерки друг включен в извадката производител износител заяви, че Комисията не е разпределила правилно ползата от субсидирания заем между две различни юридически лица от една група, от които само едното произвежда разглеждания продукт.
(37)
Комисията прие твърдението и разпредели ползата въз основа на оборота на съответните юридически лица. Разпределената полза за разглеждания продукт е почти нулева и поради това не следва да бъде отразена в общата сума на субсидията.
(38)
След оповестяването на временните мерки и впоследствие на окончателните мерки по отношение на изравнените заеми един включен в извадката производител износител оспори изчислението от Комисията на коефициента на оборота, използван при разпределението на ползите към износа на разглеждания продукт за Съюза. Той заяви, че продажбите за износ на разглеждания продукт следва да се разделят на общия оборот на дружеството, включително продажбите на пъстърва и други продукти, както продавани на вътрешния пазар, така и изнасяни за ЕС, за да се изчисли коефициентът на оборота за определяне на размера на субсидираните заеми.
(39)
Комисията прие това твърдение. Въпреки тази нова методология обаче маржовете на субсидираните заеми останаха същите.
(40)
Поради липсата на други коментари относно субсидираните заеми изложеното в съображения 65 - 81 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(41)
Като се вземат предвид коментарите на заинтересованите страни след оповестяването на временните мерки, маржовете на субсидираните заеми са, както следва:
Преференциални заеми
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Özpekler
0,3 %
4. Пул за селскостопанско застраховане и ставки за помощ за премията
(42)
Поради липсата на коментари относно пула за селскостопанско застраховане и ставките за помощ за премията изложеното в съображения 82 - 90 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5. Субсидии за консултантска дейност
(43)
Поради липсата на коментари относно субсидиите за консултантска дейност изложеното в съображение 91 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6. Субсидии за гориво и за бракуване на риболовни кораби
(44)
Поради липсата на коментари относно субсидиите за гориво и за бракуване на риболовни кораби изложеното в съображение 92 от регламента за временните мерки се потвърждава.
7. Изчисляване на общите маржове на субсидията
(45)
След оповестяването на временните мерки две включени в извадката дружества посочиха техническа грешка на закръглянето при изчисляването на общите маржове на субсидията. Комисията прие твърдението и актуализира съответно таблицата по-долу.
(46)
Поради липсата на коментари относно методологията за изчисляване на общите маржове на субсидията се потвърждава методологията, посочена в съображения 93 - 98 от регламента за временните мерки.
(47)
Като се взеха предвид коментарите на заинтересованите страни, окончателните маржове на субсидиите, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, са, както следва:
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
GMS
6,9 %
Kilic
9,5 %
Özpekler
6,7 %
Ternaeben
8,0 %
Среднопретеглена стойност на извадката
7,6 %
Марж на субсидията в национален мащаб
9,5 %
Г. ВРЕДА
1. Определение за промишленост на Съюза и производство на Съюза
(48)
След оповестяването на временните мерки една заинтересована страна заяви, че Комисията е изключила от общото производство на Съюза данните за производителите от Съюза, които преработват жива риба, закупена от други производители от Съюза. Те заявиха, че по този начин рибопреработвателната промишленост в Съюза е де факто изключена от разследването.
(49)
След оповестяването на окончателните мерки същата страна повтори коментарите си и заяви, че Комисията е следвало да извърши i) интегриран анализ въз основа на общата продукция на производителите и преработвателите в Съюза, или ii) двустепенен анализ въз основа на първоначалния анализ по сегменти на вредата по отношение на сегмента на производителите, от една страна, и на преработвателите, от друга, последван от интегриране в анализа на цялата промишленост. Заявено беше, че второто действие съответства на съдебната практика на СТО по случая ЕО - Сьомга (9), както и на досегашната практика на Комисията (10). Страната обаче не представи данни за евентуалното въздействие на алтернативните методологии върху анализа на вредата. Същата заинтересована страна заяви накрая, че методологията не съответства на факта, че вносът, предназначен за преработка, е включен както в обема на вноса, така и в производството на Съюза.
(50)
След оповестяването на окончателните мерки ПТ също заяви, че данните за производителите от Съюза, които преработват жива риба, закупена от други производители от Съюза, следва да бъдат включени в общото производство на Съюза.
(51)
Освен това ПТ заяви, че обемът на производството, използван при анализа на вредата, се различава от обема на производството, използван в анализа на състоянието, и съответно потенциално съдържа грешка. ПТ също така повтори коментара си относно предполагаемите грешки в анализа на състоянието.
(52)
Текущото разследване включва всички производители от Съюза на жива, прясна, замразена, филетирана и пушена пъстърва. Както е посочено в съображение 10 от регламента за временните мерки, извадката от производители от Съюза включва различни етапи и видове производство (производство на жива, прясна, замразена, филетирана и пушена пъстърва) и се счита за представителна за промишлеността на Съюза като цяло. Поради това горното твърдение, че рибопреработвателната промишленост е de facto изключена от анализа, е неправилно и беше отхвърлено.
(53)
Освен това не бяха налични данни, които да дадат възможност на Комисията да извърши анализ по сегменти на различните етапи и видове производство. В допълнение, както е посочено в съображение 10 от регламента за временните мерки, промишлеността на Съюза е силно фрагментирана - с над 700 малки и средни предприятия, поради което не беше възможно Комисията да събере данни за различните сегменти. Поради това в този случай предложеният анализ по сегменти не беше целесъобразен.
(54)
Накрая, включването на вноса, предназначен за преработка, в данните за производството бе избрано, за да се стигне до най-точна приблизителна стойност на обема на производството. При всички случаи вносът на разглеждания продукт (с изключение на пушената пъстърва), предназначен за преработка, представляваше под 3 % от общото производство на Съюза, изчислено по тази методология, като алтернативната методология с изключването му от данните за производството на Съюза не би имало значително влияние върху този показател за вредата.
(55)
Разликата в обемите на производството, изчислени за целите на анализа на състоянието и анализа на вредата, отразява факта, че по време на разследването се получи по-точна информация, докато анализът на състоянието се базираше на разумна оценка на prima facie доказателствата, налични към момента на анализа на състоянието. Комисията също така отговори на конкретните въпроси на ПТ относно анализа на състоянието с индивидуално оповестяване, изпратено на 18 декември 2014 г. и по време на изслушването пред служителя по изслушванията на 8 януари 2015 г. Поради това се отхвърля твърдението, че обемът на производството, използван при анализа на вредата, е потенциално неверен поради разликата в източниците на анализа на състоянието и анализа на вредата.
(56)
Както е посочено в съображение 123 от регламента за временните мерки обемът на производството се основава на данни от Федерацията на европейските производители на аквакултури (ФЕПА), които се събират на база франко рибовъдното стопанство и са свързани с уловената жива риба във всяка държава членка. Делът на вноса, предназначен за преработка, беше добавен към обема на производство на жива риба въз основа на информация, събрана и потвърдена по време на настоящото разследване. Тъй като обемът на производството се изчислява в „еквиваленти на цяла риба“, няма разлика дали той е изчислен от първата форма на продажбата, тоест „жива риба“, или от последната форма, тоест „преработена“. Поради това ако обемът на преработената риба беше добавен към обема на живата риба, както се предлага от заинтересованата страна, това би довело до дублиране на данните. Въпреки факта, че общият обем на производството се базираше основно на данни от производството на жива риба, за да се избегне дублирането на данните, използваната методология не изключва други видове производство на Съюза (производство на прясна, замразена, филетирана и пушена пъстърва), а факторите за причиняване на вреда се отнасят за цялата промишленост на Съюза, т.е. жива риба и последваща преработка. Поради това, противно на твърденията на тази страна, методологията, използвана за определяне на общия обем на производството на Съюза, не изключва отрасъла за преработка на пъстърва. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(57)
Във всички случаи, дори ако беше приета методологията, предложена от заинтересованата страна, и към данните за производители на жива риба от Съюза бяха добавени данните за производители от Съюза, преработващи жива риба, и дори ако това беше довело до надценяване на някои показатели за вредата, като например обем на производството, обем на продажбите, производствен капацитет и заетост, те щяха да показват същите тенденции през разглеждания период, защото обемите на преработвателната промишленост са свързани с обемите на производство на жива риба.
(58)
При отсъствието на други постъпили коментари, съображения 99 и 100 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2. Потребление на Съюза
(59)
След оповестяването на временните мерки, както беше отбелязано в съображение 48, една заинтересована страна заяви, че Комисията изключва данни за производители от Съюза, които преработват жива риба, закупена от други производители на жива риба от Съюза, и включва само обема на производство на производители от Съюза, които внасят жива риба за допълнителна преработка. Тази страна заяви, че поради това общото потребление на Съюза е подценено. След оповестяването на окончателните мерки същата страна повтори коментара си, без да предостави допълнителна обосновка с изключение на хипотетичния пример за пазарните дялове, като твърдеше, че на методологията на Комисията за определяне на потреблението на Съюза липсва вътрешна логика, което води до надценен пазарен дял на турския внос.
(60)
Както е обяснено в съображения 52 и 56, рибопреработвателната промишленост в Съюза всъщност не е изключена от анализа. Въпреки това данните за производството са установени въз основа на жива риба, изчислена в „еквиваленти на цяла риба“, за да се избегне дублирането на данни. Същият резултат щеше да се получи, ако общият обем на производството беше установен въз основа на допълнително преработена пъстърва, преобразувана в „еквивалент на цяла риба“. Ако обемът на преработена риба обаче беше добавен към обема на жива риба, както се предлага от заинтересованата страна, това би довело до дублиране на данните и би увеличило изкуствено общия обем на производството и потреблението в Съюза. Същевременно, както е обяснено в съображение 57, тези показатели въпреки това щяха да разкрият същите тенденции по време на разглеждания период. Поради това тези твърдения бяха отхвърлени.
(61)
Предполагаемото въздействие върху пазарния дял на турския внос е разгледано в съображение 64.
(62)
При липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 101 - 105 от регламента за временните мерки се потвърждава.
3. Внос от засегнатата държава
3.1. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатата държава
(63)
След оповестяването на временните мерки една заинтересована страна заяви, че Комисията е изключила данни за производители от Съюза, които преработват жива риба, закупена от други производители на жива риба от Съюза, и е включила само обема на производство на производители от Съюза, които внасят жива риба за допълнителна преработка. Посочената страна твърдеше, че тази методология води до надценяване на пазарния дял на турския внос. Както е посочено в съображение 59, страната не предостави обосновка на това твърдение с изключение на хипотетичния пример за пазарните дялове.
(64)
Както е обяснено в съображение 60, данните за производството са установени въз основа на жива риба, изчислена в „еквиваленти на цяла риба“, за да се избегне дублирането на данни. Ако обемът на преработена риба беше добавен към обема на жива риба, както се предлага от заинтересованата страна, това би довело до дублиране на данните вследствие на това до подценяване на пазарния дял на турския внос. Същевременно, както е обяснено в съображение 57, тези показатели въпреки това щяха да разкрият същите тенденции по време на разглеждания период. Поради това твърдението се отхвърля.
(65)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 106 - 108 от регламента за временните мерки се потвърждава.
3.2. Цени на вноса от засегнатата държава и подбиване на цените
(66)
След оповестяването на окончателните мерки една страна заяви, че цените на вноса от Турция не следва да се изчисляват по средна стойност, а по видове, тъй като съставът на вида продукт и теглото на един определен вид в рамките на състава оказват значително влияние върху средната цена. След оповестяването на окончателните мерки същата страна повтори коментара си, без да подкрепи с допълнителни доказателства твърдението си.
(67)
За да се установят и изследват тенденциите на общите показатели за вреда, свързани с цените на разглеждания продукт по време на разглеждания период, съгласно разпоредбите на член 3 от основния регламент, беше счетено за целесъобразно да се използва среднопретеглена цена на вноса, която е свързана с разглеждания продукт, според определението му. Всъщност подробни данни се събират единствено за разследвания период. Поради това данните по видове за целия разглеждан период не са налични. При всички случаи среднопретеглената цена на вноса позволява изследване на тенденцията, валидна за разглеждания продукт. Фактът, че дадена тенденция евентуално би била различна за някои видове продукти, не обезсилва общата тенденция. Последно, цената е претеглена, за да се вземе предвид именно теглото на всеки от видовете продукти в различните състави.
(68)
От друга страна, за целите на определянето на подбиването на цените по време на разследвания период, както е посочено в съображения 112 и 113 от регламента за временните мерки, Комисията действително използва среднопретеглени продажни цени за всеки вид на продукта на включените в извадката производители от Съюза към несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода; и ги сравни със съответните среднопретеглени цени за всеки внасян вид на разглеждания продукт от включените в извадката турски производители към първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база стойност, застраховка, навло (база CIF), със съответните корекции спрямо мита и разходи след вноса.
(69)
Поради гореизброените причини твърдението беше отхвърлено.
(70)
След оповестяването на временните мерки същата страна оспори факта, че Комисията не е направила корекции спрямо разходите след вноса. Вследствие на това твърдение Комисията анализира допълнително наличната информация и използва средните разходи след вноса, направени от свързания вносител по отношение на включения в извадката производител износител.
(71)
Сравнението на цените беше извършено за всеки продуктов вид по отношение на сделки, извършени на едно и също ниво на търговия, със съответните корекции при необходимост и след приспадане на всички намаления и отстъпки. Резултатът от сравнението бе изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза по време на разследвания период. Като се вземе предвид корекцията, описана по-горе в съображение 70, среднопретегления марж на подбиването на вноса от засегнатата страна на пазара на Съюза е била между 2 % и 16 % (средният марж на подбиване на цените е бил 6 %).
(72)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 109 - 111 и 114 - 117 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.1. Общи бележки
(73)
След оповестяването на временните мерки ПТ поиска от Комисията да му предостави информация за макроикономическите индикатори за вреда, обобщени само на равнището на включените в извадката производители от Съюза. Тази страна повтори твърдението си след оповестяването на окончателните мерки. Практика на Комисията е да установява и анализира макроикономическите показатели на равнището на Съюза, а не на равнището на включените в извадката производители от Съюза. Действително се смята, че по отношение на макроикономическите показатели пълните данни за цялата промишленост на Съюза, включваща и данните от включените в извадката дружества, отразява по-пълноценно състоянието по време на разглеждания период, отколкото данните само за част от промишлеността. Поради това посоченото искане беше отхвърлено.
(74)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 118 - 122 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.2. Макроикономически показатели
4.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(75)
След оповестяването на временните мерки, както беше отбелязано в съображение 9, една заинтересована страна заяви, че Комисията изключва данни за производители от Съюза, които преработват жива риба, закупена от други производители на жива риба от Съюза, и включва само обема на производство на производители от Съюза, които внасят жива риба за допълнителна преработка. Същата страна заяви, че поради това общият обем на производство на Съюза е подценен.
(76)
Както е обяснено в съображение 52, Комисията анализира цялата промишленост на Съюза, включително производителите на жива, прясна, замразена, филетирана и пушена пъстърва, а в съображения 56 и 60 се посочва, че общият обем на производството на Съюза не е бил повлиян от използваната от Комисията методология. Поради това доводът беше отхвърлен.
(77)
ПТ заяви, че данните на ФЕПА включват данни само от 13 държави членки и поради тази причина общият обем на производството на Съюза е подценен.
(78)
Данните на ФЕПА наистина не включват държави членки с общ обем на производство под 1 000 тона („еквивалент на цяла риба“) годишно, което обаче предвид незначителните количества не би имало съществено влияния върху установените тенденции. Освен това посочената страна не доказа потенциалното въздействие от включването на останалите държави членки в общите данни. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(79)
След оповестяването на окончателните мерки ПТ заяви, че данните за производството на две невключени държави членки, по-специално България и Румъния, всъщност са произвели повече от 1 000 тона през 2011 г. Обемите на производство, предоставени от ПТ, се отнасят предимно до производството на едра пъстърва, която не е продуктът, предмет на настоящото разследване. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(80)
След оповестяването на временните мерки една заинтересована страна заяви, че производственият капацитет съгласно съображение 124 от регламента за временните мерки е неверен, тъй като е изчислен въз основа на неправилно установения обем на производството, както се твърди в съображение 75. Освен това заинтересованата страна твърдеше, че процентът на използване на капацитета не следва да се основава на информацията, предоставена от включените в извадката производители от Съюза, тъй като извадката съдържа производители от Съюза, представляващи различни производствени етапи, като например опушване, а обемът на производство се предполага да съдържа само жива пъстърва. След оповестяването на окончателните мерки същата страна заяви, че използваната формула погрешно се базира на средния процент на използване на капацитета при включените в извадката производители, вместо да използва конкретни данни на отрасъла за жива риба, от една страна, и преработвателната промишленост, от друга. Страната също така твърди, че освен това данните за преработвателната промишленост, която закупува жива пъстърва в Съюза, не са включени, което предполагаемо има значително въздействие върху определянето на общия обем на производствения капацитет в Съюза. Накрая страната заяви, че определянето на капацитета не следва да се базира на формула, а на реални данни от производителите от Съюза.
(81)
Както се посочва в съображения 52, 56 и 60, Комисията не е изключила преработвателната промишленост в Съюза от анализа си и твърдението, че обемът на производството е неправилно изчислен, се отхвърля. Освен това, както е посочено в съображение 53, не бяха налични данни, които да дадат възможност на Комисията да извърши анализ по сегменти, като използва данни за конкретните два отрасъла. По същата причина определянето на капацитета не можеше да се базира на реални данни от над 700 малки и средни производители от Съюза. Както е обяснено в съображения 123 и 124 от регламента за временните мерки, изчисленият от Комисията процент на използване на капацитета е в съответствие с обема на производството на Съюза. Поради това твърдението, че определянето на капацитета е извършено на базата на непълни данни за общото производство и че процентът на използване на капацитета не следва да се основава на информацията от включени в извадката производители от Съюза, също беше отхвърлено. При всички случаи, дори да беше приета алтернативната методология за изчисляване на производствения обем, предложена от заинтересованата страна, и данните за преработвателната промишленост на Съюза, закупуваща жива риба в Съюза, да бяха добавени към данните за производители от Съюза на жива риба, което да доведе до дублиране на данните, както е обяснено в съображение 56, изменението на процента на използване на капацитета би показало същите тенденции през разглеждания период. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(82)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 123 - 128 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял:
(83)
След оповестяването на временните мерки, както беше отбелязано в съображение 9, една заинтересована страна заяви, че Комисията изключва данни за производители от Съюза, които преработват жива риба, закупена от други производители на жива риба от Съюза, и включва само обема на производство на производители от Съюза, които внасят жива риба за допълнителна преработка. Същата страна заяви, че частта на преработвателната промишленост в Съюза е изключена от анализа. Поради това тази страна твърди, че обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е подценен и пазарният дял, изчислен на тази основа, е неверен. След оповестяване на окончателните мерки същата страна повтори своите коментари и заяви, че Комисията е трябвало да използва алтернативните методологии, описани в съображение 49, без да предложи обосновка на тяхното значение за посочената констатация.
(84)
Вследствие на посочените в съображения 52, 56 и 60 причини беше отхвърлено твърдението, че обемът на производството е неправилно установено и че част от промишлеността на Съюза не е взета предвид при анализа. От това следва, че твърдението за неправилно установени обем на продажбите и пазарен дял бе също отхвърлено. Както е обяснено в съображение 53, анализът по сегменти не беше целесъобразен и беше отхвърлен. Ако обаче беше приета методологията за изчисляване на обема на продажбите, предлагана от заинтересованата страна, това щеше да доведе до дублиране на данните и вследствие на това до надценяване на обема на продажбите и пазарния дял на промишлеността на Съюза. Същевременно, както е обяснено в съображение 57, тези показатели въпреки това щяха да разкрият същите тенденции по време на разглеждания период. Поради това твърдението се отхвърля.
(85)
При липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 129 и 133 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.2.3. Растеж
(86)
При липсата на други постъпили коментари изложеното в съображение 134 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.2.4. Заетост и производителност
(87)
След оповестяването на временните мерки, както беше отбелязано в съображение 9, една страна заяви, че Комисията изключва данни за производители от Съюза, които преработват жива риба, закупена от други производители на жива риба от Съюза и че поради това заетостта е подценена. След оповестяването на окончателните мерки същата страна заяви, че използваната формула е неправилно базирана на заетостта за включените в извадката производители, вместо да използва данните на тези два конкретни отрасъла. Страната също така твърди, че освен това данните за преработвателния отрасъл, който закупува жива пъстърва в Съюза, не са включени, което предполагаемо има значително въздействие върху определянето на общата заетост в Съюза. Накрая, страната твърди, че при всички случаи определянето на заетостта не следва да се базира на формула, а на реални данни от производителите от Съюза.
(88)
Вследствие на посочените в съображения 52, 56 и 60 причини беше отхвърлено твърдението, че част от промишлеността на Съюза не е взета предвид при анализа. Освен това, както е посочено в съображение 53, няма налични данни, които да дадат на Комисията възможност да извърши анализ по сегменти с използване на конкретни данни от отрасъла за жива риба, от една страна, и от преработвателната промишленост, от друга. По същата причина определянето на заетостта не можеше да се базира на реални данни от над 700 малки и средни производители от Съюза. Както е обяснено в съображение 136 от регламента за временните мерки, изчислената от Комисията заетост е в съответствие с обема на производството на Съюза. При изчисляването на заетостта Комисията взе предвид цялата промишленост на Съюза, включително преработвателната промишленост. От това следва, че твърдението за неправилно установена заетост бе също отхвърлено. При всички случаи, дори да беше приета алтернативната методология за изчисляване на производствения обем, предложена от заинтересованата страна, и данните за преработвателната промишленост на Съюза, закупуваща жива риба в Съюза, да бяха добавени към данните за производители от Съюза на жива риба, което да доведе до дублиране на данните, както е обяснено в съображение 56, изменението на заетостта би показало същите тенденции през разглеждания период. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(89)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 135 - 137 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.3. Микроикономически показатели
4.3.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(90)
След оповестяването на окончателните мерки една страна заяви, че продажбите на промишлеността на Съюза не следва да се изчисляват по средна стойност, а по видове, тъй като съставът на вида продукт и теглото на един определен вид разглеждан продукт в рамките на състава оказват значително влияние върху средната продажна цена. След оповестяването на окончателните мерки същата страна повтори коментара си, без да предостави допълнителни доказателства на твърдението си.
(91)
По аналогия на причините, посочени в съображения 67 и 68, това твърдение беше отхвърлено.
(92)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 140 - 142 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.3.2. Разходи за труд
(93)
При липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 143 и 144 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.3.3. Инвентарен опис
(94)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображение 145 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.3.4. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(95)
При липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 146 - 151 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5. Заключение относно вредата
(96)
Въз основа на гореизложения обобщен анализ на съответните макроикономически и микроикономически фактори и поради липсата на други постъпили коментари, изводите в съображения 152 - 155 от регламента за временните мерки, че цялата промишленост на Съюза, включително всички отделни етапи и видове производство (производство на жива, прясна, замразена, филетирана и пушена пъстърва) е понесла съществена вреда по смисъла на член 8, параграф 4 от основния регламент, се потвърждават.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въздействие на субсидирания внос
(97)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 157 - 161 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2. Въздействие на други фактори
2.1. Внос от трети държави
(98)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 162 - 165 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2.2. Износ на промишлеността на Съюза
(99)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 166 и 168 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2.3. Промяна на потреблението
(100)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 169 и 170 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2.4. Конкуренция с други рибни видове
(101)
След оповестяването на временните мерки някои заинтересовани страни повториха твърдението си, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от конкуренцията с други рибни видове. Страните цитираха изследвания (11), които предполагаемо показват, че други рибни видове се конкурират на германския пазар с дъговата пъстърва на единични порции. В допълнение на това заинтересованите страни заявиха, че освен предполагаемата конкуренция с едра пъстърва, сьомга и пангасиус е налице и конкуренция с треска, писия, скумрия и морски костур, което е причинило вреда на промишлеността на Съюза.
(102)
Гореизброените изследвания, на които се позовават засегнатите страни, не съдържат изчерпателни доказателства в подкрепа на твърденията относно германския пазар, нито относно пазара на Съюза като цяло. Тези твърдения бяха опровергани и от факта, че по време на разглеждания период вносът на дъгова пъстърва от Турция за Съюза е нараснал както като пазарен дял, така и като обем на продажбите.
(103)
Предполагаемата конкуренция от други рибни видове не би могла да обясни в никакъв случай общото икономическо и финансово влошаване на промишлеността на Съюза и особено загубата на пазарен дял спрямо вноса от Турция, който през разглеждания период е нараснал.
(104)
На това основание твърденията в това отношение бяха отхвърлени.
(105)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 171 - 175 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2.5. Административна и регулаторна тежест, географски ограничения
(106)
След оповестяването на временните мерки някои заинтересовани страни повториха твърдението си, че анализът не е взел предвид отрицателното въздействие на административната тежест в държавите членки.
(107)
Административната и регулаторната тежест, включително предполагаемите ограничения върху използването на определени географски области за цели, свързани с аквакултурите в държавите членки, като възможен друг фактор, причинил вреда на промишлеността на Съюза, е разгледана в съображения 176 - 178 от регламента за временните мерки. Засегнатите страни не подкрепиха с допълнителни доказателства твърдението си, нито предоставиха допълнителни данни в този смисъл. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(108)
При липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 176 - 178 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2.6. Ценови натиск, упражняван от големите търговци на дребно
(109)
След оповестяването на временните мерки някои заинтересовани страни повториха твърдението си, че анализът не е взел предвид отрицателното въздействие на ценовия натиск и силната позиция при договаряне на сектора за търговия на дребно.
(110)
Ценовият натиск и силната позиция при договаряне на сектора за търговия на дребно като евентуални други фактори, причинили вреда на промишлеността на Съюза, са разгледани в съображения 179 - 181 от регламента за временните мерки. Засегнатите страни не подкрепиха с допълнителни доказателства твърдението си, нито предоставиха допълнителни данни в този смисъл. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(111)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 179 - 181 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2.7. Свръхинвестиции, финансови разходи, колебания в обменния курс и извънредни загуби, свързани със съдебни спорове
(112)
След оповестяването на временните мерки някои заинтересовани страни повториха твърдението си, че анализът не е взел предвид отрицателното въздействие на редица други фактори върху отделни производители от Съюза, като предполагаеми свръхинвестиции, екологични въпроси и съдебни спорове.
(113)
Тези фактори обаче са разгледани в съображения 182 - 186 от регламента за временните мерки. Засегнатите страни не подкрепиха с допълнителни доказателства твърдението си, нито предоставиха допълнителни данни в този смисъл. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(114)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 182 - 186 от регламента за временните мерки се потвърждава.
3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(115)
Въз основа на гореизложеното и при липса на други постъпили коментари, се потвърждават заключенията в съображения 187 - 189 от регламента за временните мерки, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от субсидирания внос, както и че няма други фактори, анализирани поотделно и заедно, които нарушават причинно-следствената връзка.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(116)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 191 - 194 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2. Интерес на несвързаните вносители
(117)
След налагането на временните мерки двама други вносители заявиха своя интерес и твърдяха, че налагането на мита върху пъстървата от Турция ще има отрицателно въздействие за тях. Тези страни обаче не обосноваха своите твърдения. Поради това тези твърдения бяха отхвърлени.
(118)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 195 и 198 от регламента за временните мерки се потвърждава.
3. Интерес на ползвателите, потребителите и доставчиците
(119)
При липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 199 - 203 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(120)
Въз основа на гореизложеното и при липсата на други постъпили коментари се потвърждава заключението в съображение 204 от регламента за временните мерки, че не са налице основателни причини да се счита, че налагането на мерки върху вноса на разглеждания продукт от Турция не е в интерес на Съюза.
Ж. ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(121)
Въз основа на направените от Комисията заключения по отношение на субсидирането, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени окончателни изравнителни мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда за промишлеността на Съюза от субсидирания внос.
1. Равнище на отстраняване на вредата (марж на вредата)
(122)
С оглед на корекцията, описана в съображения 70 и 71 по-горе маржовете на вредата се коригират, както е посочено в съображение 127 по-долу.
(123)
Поради липсата на други постъпили коментари изложеното в съображения 206 - 217 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2. Окончателни мерки
(124)
В светлината на гореизложеното и в съответствие с член 15 от основния регламент следва да се наложат окончателни изравнителни мита в съответствие с разпоредбата за по-малкото по размер мито в член 15, параграф 1 от основния регламент. Комисията направи сравнение между маржовете на вредата и маржовете на субсидията. Размерът на митата следва да бъде определен на равнището на по-ниския от двата маржа.
(125)
Предвид високата степен на съдействие от страна на турските производители износители, митото за „всички други дружества“ бе определено на равнището на най-високото мито, което ще бъде наложено на дружествата, включени в извадката или оказали съдействие при разследването. Митото за „всички други дружества“ ще бъде наложено на всички дружества, които не са оказали съдействие при разследването.
(126)
За изброените в приложението оказали съдействие турски дружества, които не са включени в извадката, окончателната ставка на митото се определя на среднопретеглената ставка на дружествата, включени в извадката.
(127)
Въз основа на изложеното по-горе ставките на окончателните изравнителни мита, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са, както следва:
Дружество
Марж на субсидията
Марж на вредата
Изравнително мито
GMS
6,9 %
24 %
6,9 %
Kilic
9,5 %
37 %
9,5 %
Özpekler
6,7 %
22 %
6,7 %
Ternaeben
8,0 %
17 %
8,0 %
Други оказващи съдействие дружества
7,6 %
23 %
7,6 %
Всички други дружества
9,5 %
37 %
9,5 %
(128)
Гореизложените изравнителни мерки са установени под формата на адвалорни мита, т.е. пропорционално на стойността на вноса.
(129)
Индивидуалните ставки на изравнителното мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те са отразявали установеното по време на разследването положение по отношение на тези дружества. Тези ставки се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава, произведен от изрично посочените правни субекти.
(130)
Вносът на разглеждания продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително и от субекти, свързани с изрично посочените, се облага със ставката, приложима за „всички други дружества“.
(131)
Дадено дружество може да отправи искане за прилагане на тези индивидуални ставки на изравнителното мито в случай на последваща промяна на наименованието на неговия правен субект. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (12). Искането трябва да съдържа цялата съответна информация, която позволява да се докаже, че промяната не засяга правото на дружеството да се ползва от приложимата за него митническа ставка. Ако промяната на наименованието на дружеството не засяга правото му да се ползва от приложимата за него митническа ставка, в Официален вестник на Европейския съюз се публикува известие, с което се съобщава за промяната на името.
(132)
За да се осигури правилното прилагане на изравнителните мита, остатъчното мито за всички други дружества следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители в настоящото разследване, но и за производителите, които не са осъществявали износ за Съюза по време на разследвания период.
3. Гаранции
(133)
След оповестяването в регламента за временните мерки 15 производители износители предложиха да поемат ценови гаранции в съответствие с член 13 от основния регламент.
(134)
Комисията внимателно анализира предложенията в светлината на специфичния контекст на отношенията с Турция. Комисията обаче счете, че такива гаранции няма да са приложими на практика при текущата процедура. Причините за това са големият брой форми на представяне на разглеждания продукт, значителните ценови разлики между различните форми и рискът от кръстосано компенсиране поради продажбата на други продукти на същите клиенти.
(135)
След оповестяването на окончателните мерки една заинтересована страна (АЕА) заяви, че причините да се обявят гаранциите за неприложими на практика, не са правилни. Първо, тя твърди, че броят на формите е ограничен, те са ясно разграничими чрез кодове по ТАРИК и ако е необходимо някои форми могат да се групират; второ, че наличието на големи ценови разлики между различните форми не означава, че гаранциите са неприложими на практика, тъй като могат да се установят различни минимални вносни цени за отделните форми и, последно, че по-рано подобни гаранции са били приемани за други рибни продукти (сьомга) (13).
(136)
Първо, включените в извадката производители износители, които са предложили гаранции и за които Комисията разполага с подробна информация, са изнасяли седем различни форми на разглеждания продукт по време на разследвания период. Тези форми не могат да бъдат ясно разграничени посредством кодове по ТАРИК. Освен това групирането на форми, които имат различни цени, може да доведе до кръстосано компенсиране между минималните вносни цени на различните форми. Второ, ако големият брой производители износители и форми, съчетан със значителните ценови разлики между формите, бъде компенсиран с голям брой минимални вносни цени, както предлага заинтересованата страна, това ще направи наблюдението на гаранциите още по-неприложимо на практика. Трето, намаляването на риска от кръстосано компенсиране чрез непрекъснато наблюдение на клаузата да се преустанови продажбата на други продукти на същите клиенти ще бъде непропорционално трудоемко и поради това неприложимо на практика. Накрая, що се отнася до случая със сьомгата, приетите по това време гаранции са се оказали неприложими на практика, което е видно от множеството оттегляния на гаранции по време на срока на действие на мерките. Поради гореизложените причини, аргументите, че гаранциите ще бъдат приложими на практика в този случай, се отхвърлят.
(137)
Поради това предложенията за ценови гаранции бяха отхвърлени.
4. Окончателно събиране на временното мито
(138)
С оглед на установените маржове на субсидията и предвид равнището на вредата, причинена на промишлеността на Съюза, сумите, обезпечени чрез временното изравнително мито, наложено с регламента за временните мерки, следва да бъдат окончателно събрани. Сумите в излишък от окончателните размери на изравнителното мито следва да се освободят.
(139)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на комитета, създаден съгласно член 15, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета (14),
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Върху вноса на дъгова пъстърва (Oncorhynchus mykiss) се налага окончателно изравнително мито:
-
жива, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
прясна, охладена, замразена и/или пушена:
-
под формата на цели риби (с глави), независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
без глави, независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1 kg, или
-
под формата на филе с единично тегло, равно на или по-малко от 400 g,
класирана понастоящем в кодове по КН ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 и ex 0305 43 00 (кодове по ТАРИК 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 и 0305430011) и с произход от Турция.
2. Ставките на окончателното изравнително мито, приложимо към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продукта, описан в параграф 1 и произведен от посочените по-долу дружества, са следните:
Дружество
Изравнително мито
Допълнителен код по ТАРИК
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
6,9 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
6,7 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
8,0 %
B967
Дружества, изброени в приложението
7,6 %
Всички други дружества
9,5 %
B999
3. Освен ако е предвидено друго, се прилагат съответните действащи разпоредби в областта на митническото облагане.
Член 2
Сумите, обезпечени чрез временните антидъмпингови мита в съответствие с Регламент за изпълнение (ЕС) № 1195/2014, се събират окончателно. Обезпечените суми, надвишаващи окончателните ставки на изравнителните мита, се освобождават.
Член 3
Когато даден нов производител износител от Турция предостави на Комисията достатъчно доказателства, че:
-
не е изнасял за Съюза описания в член 1, параграф 1 продукт през разследвания период (от 1 януари 2013 г. до 31 декември 2013 г.),
-
не е свързан с нито един от износителите или производителите от Турция, за които се отнасят мерките, наложени с настоящия регламент;
-
действително е изнасял за Съюза разглеждания продукт след разследвания период, на който се основават мерките, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза,
член 1, параграф 2 може да бъде изменен, като новият производител износител бъде добавен към оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и за които се прилага среднопретеглената митническа ставка в размер на 7,6 %.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 26 февруари 2015 година.
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/309,
26. veebruar 2015,
millega kehtestatakse teatava Türgist pärit vikerforelli impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (algmäärus), eriti selle artiklit 15,
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Ajutised meetmed
(1)
Rakendusmäärusega (EL) nr 1195/2014 (2) (edaspidi „ajutine määrus”) kehtestas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) teatava Türgist pärit vikerforelli impordi suhtes ajutise tasakaalustava tollimaksu.
(2)
Teate (edaspidi „algatamisteade”) (3) avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas algatas komisjon uurimise vastavalt kaebusele, mille esitas 3. jaanuaril 2014 Taani Vesiviljelusliit („kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab rohkem kui 25 % liidu vikerforelli kogutoodangust. Nagu märgitud ajutise määruse põhjenduses 1, tehti algatamisteates parandus (edaspidi „parandus”), (4) mis avaldati Euroopa Liidu Teatajas4. septembril 2014.
2. Uurimisperiood ja vaatlusalune periood
(3)
Nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 23, hõlmas subsiidiumi ja kahju uurimine ajavahemikku 1. jaanuarist 2013 kuni 31. detsembrini 2013 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2010 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
3. Järgnenud menetlus
(4)
Pärast selliste tähtsate faktide ja kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal ajutine tasakaalustav tollimaks kehtestati, (edaspidi „esialgsete järelduste avalikustamine”) esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised esialgsete järelduste kohta. Isikutele, kes taotlesid ärakuulamist, anti selleks võimalus.
(5)
Egeuse eksportijate liit (edaspidi „AEA”) taotles ärakuulamist kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutava ametniku juures (edaspidi „ärakuulamise eest vastutav ametnik”). Nad kuulati ära 26. novembril 2014. Ärakuulamisel olid arutusel väidetav parandusest tingitud muutus toote määratluses, suitsutatud vikerforelli sisaldumine toote määratluses ning olukorra analüüs. Teine kohtumine ärakuulamise eest vastutava ametnikuga leidis aset 8. jaanuaril 2015. Lisaks 26. novembri 2014. aasta ärakuulamisel arutatud küsimustele käsitleti kahju analüüsimise metoodikat ja soovituslikku lähenemisviisi hinnakohustustele.
(6)
Huvitatud isikute suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ja vajaduse korral tehti esialgsetes järeldustes asjakohased muudatused.
(7)
Komisjon teavitas kõiki huvitatud isikuid olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti kehtestada Türgist pärit vikerforelli impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõuda lõplikult sisse ajutise tollimaksuga tagatud summad (edaspidi „lõplike järelduste avalikustamine”). Kõigile huvitatud isikutele anti aega märkuste esitamiseks lõplike järelduste avalikustamise kohta.
(8)
Huvitatud isikute esitatud märkusi kaaluti ja võeti vajaduse korral arvesse.
4. Valikuuring
(9)
Pärast esialgsete järelduste avalikustamist viitas AEA põhjenduses 2 nimetatud algatamisteate parandusele ning väitis, et kõnealuse parandusega on komisjon laiendanud toote määratlust. Väidetava laiendamise tõttu ei olnud võimalik välistada, et mõned Türgi eksportijad ei teatanud endast uurimise algatamise ajal ega täitnud valikuuringu vormi. Seetõttu ei pruugi eksportivate tootjate valim olla enam representatiivne. Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas sama isik oma kommentaari, esitamata täiendavaid tõendeid ega selgitust.
(10)
Kokku esitas nõutud teabe ja nõustus valimisse kaasamisega kaheksateist Türgi eksportivate tootjate rühma. Ajutise määruse põhjenduse 14 kohaselt langes nende äriühingute arvele Türgi kogu liitu suunatud deklareeritud eksport 2013. aastal. Nagu on osutatud ajutise määruse põhjenduses 15, moodustas komisjon vastavalt algmääruse artikli 27 lõikele 1 neljast eksportivate tootjate rühmast koosneva valimi, pidades silmas suurimat tüüpilist liitu eksportimise mahtu. Valim moodustab 64 % vaatlusaluse toote ekspordist liitu. Seega on valim representatiivne ning huvitatud isiku sellekohased väited on tagasi lükatud.
(11)
Kuna muid märkusi valikuuringu kohta ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 9-17.
5. Individuaalne kontrollimine
(12)
Üksteist äriühingut ja äriühingute rühma taotles algmääruse artikli 27 lõike 3 kohast individuaalset kontrollimist.
(13)
Komisjon lükkas need taotlused tagasi, kuna eksportivate tootjate arv on nii suur, et nende individuaalne kontrollimine oleks põhjendamatult koormav ning takistaks uurimise õigeaegset lõpetamist.
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
(14)
Ajutise määruse põhjenduse 24 kohaselt on vaatlusalune toode vikerforell (Oncorhynchus mykiss):
-
eluskala, massiga 1,2 kg tükk või vähem, või
-
värske, jahutatud, külmutatud ja/või suitsutatud:
-
terved kalad koos peaga, lõpustega või lõpusteta, roogitud või rookimata, massiga 1,2 kg tükk või vähem, või
-
ilma peata kala, lõpustega või lõpusteta, roogitud või rookimata, massiga 1 kg tükk või vähem, või
-
kalafilee, massiga 400 grammi tükk või vähem,
mis on pärit Türgist ja mille CN-koodid on praegu ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 ja ex 0305 43 00 (edaspidi „vaatlusalune toode”).
(15)
Pärast esialgsete järelduste avalikustamist ja nagu märgitud põhjenduses 9, väitis üks huvitatud isik, et komisjon on laiendanud uurimisaluse toote määratlust parandusega ning seda on väidetavalt kinnitatud ajutise määruse artikli 1 lõikes 1. See huvitatud isik väitis, et toote määratluse selline laiendamine oli ebaseaduslik. Lisaks väideti, et toote määratluse väidetava laiendamise küsimuses oleks tulnud konsulteerida huvitatud isikutega. Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas sama isik oma kommentaari, esitamata täiendavaid tõendeid ega selgitust.
(16)
Ajutise määruse põhjenduse 25 kohaselt ei mõjutanud parandus uurimise ulatust, kuna oli redaktsioonilist laadi. Seega hõlmas toote määratlus algusest peale portsjoniteks tükeldatud vikerforelli kõiki esitusviise. Uurimise käigus sai selgeks, et toote eri esitusviiside kirjeldamine toote määratluses jäi ebaselgeks ning et Euroopa Liidu Teatajas avaldatud eri keeleversioonide vahel esines vastuolusid, mis nõudsid selgitamist. Näiteks oleks toote määratluse sõnasõnaline tõlgendus eeldanud eluskala rookimist. Ilmnes aga, et kõik huvitatud isikud, kellel paluti täita vastavad küsimustikud, andsid hoolimata kirjaveast teada kõigist tooteliikidest, mistõttu järeldati, et on jõutud ühisele arusaamisele kõikide liikide kuulumisest toote määratluse alla alates käesoleva menetluse algusest. Huvitatud isikuid teavitati viivitamatult pärast paranduse avaldamist e-posti teel, kuid keegi neist ei esitanud ühtki väidet nende kaitseõiguste rikkumise kohta ega ühtki kommentaari. Samuti olid eksportivad tootjad andnud uurimise ajal komisjonile teada kõigist toote määratluse alla kuuluvatest toodetavatest esitusviisidest. Seega on huvitatud isiku sellekohased väited tagasi lükatud.
(17)
Kaks huvitatud isikut kordasid väidet, et suitsuforell tuleks toote määratluse alt välja jätta. Nad vaidlustasid põhjenduses 29 esitatud komisjoni järelduse, et määratluse alla kuuluvad vaatlusaluse toote esitusviisid - elus, jahutatud, külmutatud või suitsutatud - on ühesuguste füüsikaliste, tehniliste ja keemiliste põhiomadustega, ning osutasid taas kahele varasemale dumpinguvastasele uurimisele teiste kalatoodete (vikerforelli ja lõhe) kohta, mis jõudsid lõpule vastavalt 2004. (5) ja 2005. (6) aastal ning kus suitsutatud tooted ei sisaldunud toote määratluses. Huvitatud isikud esitasid teavet suitsutamise mõjude kohta, mis väidetavalt muudavad eespool nimetatud omadusi. Peale selle kordasid nad, et suitsufilee ja muude toote esitusviiside kulustruktuur oleks märgatavalt erinev ning et suitsufilee tootmismenetlusega kaasnevad märkimisväärsed suitsutuskulud.
(18)
Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis AEA, et komisjon ei olnud selgitanud, millised füüsikalised, tehnilised ja keemilised põhiomadused on suitsutatud ja suitsutamata forellil sarnased. Lisaks väitis AEA, et on esitanud tõendeid, mille kohaselt oli näiteks suitsutatud forellil teistsugune keemiline struktuur, teistsugused organoleptilised omadused ja teistsugune toiteväärtus kui suitsutamata forellil.
(19)
Hoolimata suitsutamise mõjudest leidis komisjon, et põhjenduses 29 esitatud põhiomadused jäävad samaks ning et need mõjud ei õigusta suitsutatud toodete väljajätmist toote määratluse alt. Vastupidiselt AEA väitele säilitab toode, milleks on forell mitmesuguste inimtarbimiseks ettenähtud esitusviisidena, enda omadused ning peamised keemilised ja toitainelised näitajad ka suitsutatult. Huvitatud isikute esitatud teabest suitsutamisprotsessi mõju kohta ei selgunud, et eespool nimetatud põhiomadused muutuksid suitsutamisprotsessi käigus põhimõtteliselt. Küsimust arutati ka ärakuulamistel põhjenduses 5 osutatud ärakuulamise eest vastutava ametniku juures. Lisaks kuuluvad kõik vaatlusaluse toote kategooriad, kaasa arvatud suitsuforell, kombineeritud nomenklatuuri (7) grupi 3 alla, eristudes selgesti kalatoodetest sama nomenklatuuri grupis 16. Mis puutub kulustruktuuride erinevusse, ei esitanud huvitatud isikud oma väite kohta täiendavaid tõendeid. Peale selle, nagu märgitud ajutise määruse põhjenduses 30, selgus uurimisest, et suitsufilee puhul ei ole kulude struktuur oluliselt erinev muude toote esitusviiside kulude struktuurist. Iga toote esitusviisi peamine kulutegur, mis moodustab ligi 50 % toote esitusviisi kogukuludest, on kasvatamise kulu, mille moodustab peamiselt söödakulu (kalajahu ja kalaõli), samuti energiakulu ning marja ja maimude maksumus. Igal juhul on tooteliikide hinna võrdlemise teel tehtud hinna allalöömise arvutused, nagu selgub põhjendustest 112 ja 113. Lisaks, nagu selgitatud ajutise määruse põhjenduses 31, ei selgunud ega järeldunud varasematest uurimistest, et suitsutatud tooted tuleks toote määratluse alt välja jätta. Sellepärast lükati selle kohta esitaud väited tagasi.
(20)
Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordasid AEA ja Türgi valitsus, et suitsutatud forelli kaasamine toote määratlusse käesolevas uurimises oleks vastuolus varasema tavaga ning et komisjon ei põhjendanud piisavalt väidetavat kõrvalekaldumist varasemast tavast.
(21)
Nagu selgitatud ajutise määruse põhjenduses 31, ei selgunud ega järeldunud varasematest uurimistest, et suitsutatud tooted tuleks toote määratluse alt välja jätta. Ning kui nimetatud varasemate uurimiste kohta esitatud kaebused ei hõlmanud suitsutatud tooteid, ei uurinud komisjon, kas neid oleks olnud võimalik uurimistesse kaasata, juhul kui nende kohta oleks esitatud kaebus. Seega on väide, nagu kalduks käesolev uurimine varasemast tavast kõrvale, ebaõige ja lükatakse seetõttu tagasi.
(22)
Kuna muid märkusi vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kohta ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 24-32.
C. SUBSIIDIUM
1. Riigi toetus vesiviljelussektoris tehtavatele investeeringutele
(23)
Kuna riigi toetuse kohta vesiviljelussektoris tehtavatele investeeringutele märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 38-49.
2. Otsesed ja kaudsed subsiidiumid forellitootjatele
(24)
Pärast esialgsete järelduste avalikustamist seadsid üks valimisse kaasatud eksportiv tootja ning Türgi valitsus kahtluse alla komisjoni kaudse subsiidiumi keskmise summa arvutamise meetodi, milles võeti arvesse üksnes otsetoetusi saavat forellitootmist. Nad esitasid taotluse, et komisjon kasutaks mageveeforelli tootmisandmeid tervikuna, nagu need avaldas Türgi statistikaamet (8) 2014. aasta septembris. Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordasid mõlemad huvitatud isikud oma väidet. Komisjon leidis, et Türgi mageveeforelli tootmise kohta uurimisperioodil esitatud tervikandmed on hoolimata sellest, et need esitati pärast kontrollkäike, usaldusväärsed, ning nõustus selle väitega.
(25)
Kaudse subsiidiumi keskmine summa, mille arvutamisel võeti arvesse kahe valimisse kaasatud eksportiva tootja oste sõltumatutelt tarnijatelt, langetati tasemelt 0,60 Türgi liiri kg kohta tasemele 0,51 Türgi liiri kg kohta, mis arvutati terve kala ekvivalendi põhjal järgmiselt:
-
eraldatud üleriigiline subsiidium kokku kooskõlas Türgi valitsuse vastustega küsimustikule;
-
miinus valimisse kaasatud eksportivate tootjate (Özpekler, Kilic ja GMS) saadud otsene subsiidium;
-
miinus 0,2 % ametiühingumakse, mis on otsese subsiidiumi saamise õiguslik eeltingimus.
Saadud summa jagati seejärel mageveeforelli kogutoodanguga, millest lahutati valimisse kaasatud eksportivate tootjate (Özpekler, Kilic ja GMS) forellitoodang, nagu teatas Türgi valitsus oma vastuses küsimustikule.
(26)
Seega koosnes terve kala ekvivalendi põhjal arvutatud keskmine valimisse kaasatud eksportiva tootja toetuse määr kg kohta otsesest subsiidiumist, millega toetati kalakasvatust, ning Türgi valitsuse makstud subsiidiumi keskmisest summast ehk 0,51 Türgi liiri kg kohta, mis arvutati terve kala ekvivalendi põhjal ning ostude puhul sõltumatutelt tarnijatelt, kui neid oli. Kogutulu väljendati seejärel protsendina CIF-väärtusest.
(27)
Pärast esialgsete järelduste avalikustamist tegi üks valimisse kaasatud eksportiv tootja ettepaneku kasutada teiselt valimisse kaasatud eksportivalt tootjalt ostetud tooraine subsiidiumi arvutamiseks veidi muudetud arvutusmeetodit. Komisjon nõustus selle ettepanekuga ja ajakohastas vastavalt põhjenduses 33 esitatud tabelit.
(28)
Pärast esialgsete järelduste avalikustamist ning seejärel pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid kaks valimisse kaasatud eksportivat tootjat, et komisjon on tasakaalustanud neile eraldatud otsese subsiidiumisumma, kuid mitte tegeliku tulu. Saadud summad peaksid aga kujutama endast maksustatavat tulu. Seetõttu tuleks otsesest subsiidiumisummast lahutada Türgis kehtiv ettevõtte tulumaks 20 %. Algmääruse artikli 7 lõike 1 punktis a on sätestatud, et „taotluse lõiv või muud vältimatud kulud, et vastata subsiidiumi saamise tingimustele või saada subsiidiumi,” tuleks tulust maha arvata. Eksportivad tootjad olid seisukohal, et ettevõtte tulumaksude tasumine on eeltingimus neile eraldatud toetuste saamiseks, mistõttu tuleks tulumaksu käsitleda muu kuluna subsiidiumi saamise tingimustele vastamiseks või subsiidiumi saamiseks.
(29)
Komisjon lükkas selle väite tagasi. Algmääruses puudub õiguslik alus, mis toetaks soovitatud meetodit. Maksusid ei saa algmääruse artikli 7 lõike 1 punkti a kohaselt käsitleda kuludena. Ettevõtte tulumaksu tasumine on Türgi maksuõiguse järgne kohustus, mis kehtib kõigile äriühingutele sõltumata sellest, kas nad saavad subsiidiume või mitte. Vastupidiselt eksportivate tootjate arvamusele ei ole ettevõtte tulumaksu tasumine toetuse saamise eeltingimus, vaid pigem on seda vaatlusaluse toote tegelik kasvatus.
(30)
Pärast esialgsete järelduste avalikustamist ning seejärel pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid kaks valimisse kaasatud eksportivat tootjat, et kuna nad peavad subsiidiumi eraldisi pikka aega ootama, kaasnevad selle ootusega märkimisväärsed rahalised kulutused. Seega ootavad nad, et komisjon kohandaks tulu määra allapoole, et kajastada nimetatud rahalisi kulutusi. Seoses sellega osutavad valimisse kaasatud eksportivad tootjad ajutise määruse põhjendusele 42, milles komisjon leidis, et kasu on saadud käibemaksuvabastusest masinate ja seadmete ostmise eest ning määratlesid seda tulu kui „vabastust kommertspangale intressi maksmisest kuni käibemaksu tagasisaamiseni”.
(31)
See väide on alusetu. Tegelikult peavad vastutavad ametiasutused koostama vastavad menetlused ja järelevalvemehhanismid, mis võimaldaksid nii suurt subsiidiumikava hallata. Seetõttu on mõistetav, et kava puhul, millele on õigus suurel hulgal kalakasvatajatest Türgi vesiviljelussektoris, võib kuluda teatav aeg, enne kui subsiidiumid eraldatakse. Paralleeli tõmbamine ajutise määruse põhjendusega 42 on eksitav. Selles põhjenduses kirjeldatud käibemaksusoodustus on Türgi valitsuse kavandatud subsideerimiskava, võimalike rahaliste kulutuste näol on aga tegemist tavapäraste kuludega, mille hüvitamist Türgi valitsus ette ei näe.
(32)
Kuna muid märkusi otseste ja kaudsete subsiidiumide kohta tootjatele ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 50-64.
(33)
Võtte arvesse huvitatud isikute esitatud kommentaare pärast esialgsete järelduste avalikustamist, on otsesed ja kaudsed subsiidiumimarginaalid järgmised:
Otsesed ja kaudsed subsiidiumid
Äriühingu nimi
Subsiidiumimarginaal
GMS
6,9 %
Kilic
9,5 %
Özpekler
6,4 %
Ternaeben
8,0 %
3. Subsideeritud laenud
(34)
Pärast esialgsete järelduste avalikustamist ning seejärel pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis üks valimisse kaasatud eksportiv tootja, et komisjon oli käsitanud laenu tasakaalustatava subsiidiumina, ehkki see oli ette nähtud vaatlusaluse tootega mitteseotud investeeringuks.
(35)
Komisjon lükkas selle väite tagasi. Uurimise käigus selgus, et vikerforelli eksportiv tootja sai nimetatud laenu, mis on tasakaalustatav, kuna on eriomane vesiviljelussektorile. See, et kõnealune kava ei ole konkreetselt mõeldud uurimisaluse toote tootmisega tegelevale juriidilisele isikule, on tähtsusetu, kui laenuprogramm ise on spetsiifiline ja sellest saadavat tulu saab seostada vaatlusaluse toote tootmisega. Käesoleval juhul ongi tegemist sellega, et subsideeritud laen vähendas tootja üldisi rahastamiskulusid, mis samuti on kasulik vaatlusaluse toote seisukohalt. Ei esitatud ühtki tõendit selle kohta, et asjaomaste eksportivate tootjate rahaliste vahendite haldamine toimus nii, et laenu andmine ei mõjutaks äriühingu üldisi rahastamiskulusid.
(36)
Pärast esialgsete järelduste avalikustamist väitis teine valimisse kaasatud eksportiv tootja, et komisjon ei olnud nõuetekohaselt eraldanud subsideeritud laene samasse rühma kuuluva kahe erineva juriidilise isiku vahel, kuna ainult üks juriidiline isik tegeleb vaatlusaluse toote tootmisega.
(37)
Komisjon nõustus selle väitega ning eraldas toetust vastavate juriidiliste isikute käibe põhjal. Vaatlusaluse toote jaoks eraldatud toetus oli praktiliselt olematu ning seetõttu ei tohiks see subsiidiumi kogusummas kajastuda.
(38)
Pärast esialgsete järelduste avalikustamist ning seejärel pärast lõplike järelduste avalikustamist vaidlustas üks valimisse kaasatud eksportiv tootja seoses tasakaalustatud laenudega komisjoni arvutatud käibemäära, mida kasutati toetuste eraldamisel vaatlusaluse toote eksportimiseks liitu. Nimetatud tootja väitis, et vaatlusaluse toote eksportmüük tuleks jagada äriühingu kogukäibega, kaasa arvatud forelli ja muude toodete müük nii omamaiselt kui ka ELi ekspordituna, et arvutada välja käibemäär ja määrata subsideeritud laenude summa.
(39)
Komisjon nõustus selle väitega. Sellest uuest meetodist hoolimata on subsideeritud laenumarginaalid jäänud samaks.
(40)
Kuna muid märkusi subsideeritud laenude kohta ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 65-81.
(41)
Võtte arvesse huvitatud isikute esitatud kommentaare pärast esialgsete järelduste avalikustamist, on otsesed ja kaudsed subsideeritud laenumarginaalid järgmised:
Sooduslaenud
Äriühingu nimi
Subsiidiumimarginaal
Özpekler
0,3 %
4. Põllumajanduskindlustuspuul ja kindlustusmaksetoetus
(42)
Kuna põllumajanduskindlustuspuuli ja kindlustusmaksetoetuse kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 82-90.
5. Nõustamissubsiidiumid
(43)
Kuna nõustamissubsiidiumide kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 91.
6. Kütusesubsiidium ja kalalaevade kasutuselt kõrvaldamise subsiidium
(44)
Kuna kütusesubsiidiumi ja kalalaevade kasutuselt kõrvaldamise subsiidiumi kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 92.
7. Subsiidiumi kogumarginaali arvutamine
(45)
Pärast esialgsete järelduste avalikustamist osutasid kaks valimisse kaasatud äriühingut ümardamisveale subsiidiumi kogumarginaalide arvutuses. Komisjon nõustus selle väitega ja ajakohastas vastavalt allpool esitatud tabelit.
(46)
Kuna üldiste subsiidiumimarginaalide arvutamise meetodi kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 93-98.
(47)
Võttes arvesse huvitatud isikute esitatud kommentaare, on lõplikud subsiidiumimarginaalid, mida kohaldatakse netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist, järgmised:
Äriühingu nimi
Subsiidiumimarginaal
GMS
6,9 %
Kilic
9,5 %
Özpekler
6,7 %
Ternaeben
8,0 %
Valimi kaalutud keskmine
7,6 %
Üleriigiline subsiidiumimarginaal
9,5 %
D. KAHJU
1. Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus
(48)
Pärast esialgsete järelduste avalikustamist väitis üks huvitatud isik, et komisjon jättis liidu kogutoodangusse kaasamata andmed liidu tootjatelt, kes tegelesid teistelt liidu tootjatelt saadud eluskala töötlemisega. Nende väitel jäi liidu kalatöötlemissektor seega tegelikult uurimise alt välja.
(49)
Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas sama isik oma kommentaare ja väitis, et komisjon oleks pidanud koostama i) integreeritud analüüsi, mis põhineb liidu kalakasvatajate ja -töötlejate kogutoodangul või ii)kaheastmelise analüüsi, mis põhineb ühest küljest kalakasvatajatele ja teisest küljest töötlejatele tekitatud kahju esialgsel, segmenteeritud analüüsil, mis kaasatakse seejärel kogu tootmisharu analüüsi. Väideti, et viimane oleks kooskõlas WTO kohtupraktikaga kohtuasjas „EÜ - lõhe” (9) ning ühtlasi komisjoni varasema tavaga (10). Huvitatud isik ei esitanud aga ühtki hinnangut selle kohta, milline võiks olla alternatiivsete meetodite võimalik mõju kahjuanalüüsile. Lisaks väitis sama huvitatud isik, et kõnealune meetod ei ole kooskõlas tõsiasjaga, et töötlemiseks ettenähtud import kaasatakse nii impordimahu kui ka liidu toodangu andmetesse.
(50)
Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis ka Türgi valitsus, et teistelt liidu tootjatelt saadud eluskala töötlevatelt liidu tootjatelt saadud andmed tuleks kaasata liidu kogutoodangu andmetesse.
(51)
Lisaks väitis Türgi valitsus, et kahjuanalüüsis kasutatud tootmismaht erineb kehtivas analüüsis kasutatud tootmismahust ja võib seetõttu olla ebaõige. Türgi valitsus kordas ühtlasi oma kommentaari seoses väidetavate vigadega kehtivas analüüsis.
(52)
Käesolevasse uurimisse kaasati kõik elusa, värske, külmutatud ja suitsuforelli ning forellifilee tootjad liidus. Ajutise määruse põhjenduse 10 kohaselt hõlmas liidu tootjate valim eri tootmisetappe ja liike (elusa, värske, külmutatud ja suitsuforelli ning forellifilee tootmine) ning seda peeti liidu tootmisharu jaoks tüüpiliseks. Esitatud väide, nagu oleks kalatöötlemissektor tegelikult uurimise alt välja jäetud, oli seega ebaõige ja lükatakse tagasi.
(53)
Lisaks puudusid andmed, mis võimaldanuks komisjonil koostada segmenteeritud analüüsi eri tootmisastmete ja tooteliikide kaupa. Lisaks sellele on liidu tootmisharu ajutise määruse põhjenduse 10 kohaselt väga killustatud, hõlmates üle 700 väikese ja keskmise suurusega ettevõtte, mistõttu ei olnud komisjonil võimalik koguda andmeid eri turusegmentide kohta. Seega ei olnud segmenteeritud analüüs käesoleval juhul teostatav.
(54)
Peale selle kaasati ümbertöötlemiseks ettenähtud eksport tootmisandmetesse eesmärgiga anda tootmismahu kohta täpseim hinnang. Igal juhul moodustas ümbertöötlemiseks ettenähtud vaatlusaluse toote import (välja arvatud suitsuforell) vähem kui 3 % liidu sel meetodil arvutatud kogutoodangust ning alternatiivne meetod, millega nimetatud import liidu tootmisandmetest välja arvatakse, ei mõjutaks seega märkimisväärselt seda kahjunäitajat.
(55)
Kehtiva analüüsi ja kahjuanalüüsi tarbeks välja arvutatud erinev tootmismaht näitab, et uurimise käigus tuli ilmsiks täpsem teave, samal ajal kui kehtiv analüüs põhines vastaval ajaperioodil kättesaadavate esmapilgul usutavate tõendite ettevaatlikul hinnangul. Komisjon vastas ka Türgi valitsuse konkreetsetele küsimustele kehtiva analüüsi kohta 18. detsembril 2014 saadetud individuaalse avalikustamisega ning ärakuulamise käigus ärakuulamise eest vastutava ametniku juures 8. jaanuaril 2015. Seega lükatakse tagasi väide, nagu võiksid kahjuanalüüsil kasutatud tootmismahu andmed olla ebaõiged kehtiva analüüsi ja kahjuanalüüsi allikate erinevuse tõttu.
(56)
Ajutise määruse põhjenduse 123 kohaselt põhines tootmismaht Euroopa Vesiviljelustootjate Föderatsioonilt (FEAP) saadud andmetel, mida kogutakse kasvandustelt ja mis käivad igas liikmesriigis toodetud eluskala kohta. Ümbertöötlemiseks ettenähtud impordi osakaal lisati liidu eluskala tootmismahule, tuginedes uurimise käigus kogutud ja kontrollitud teabele. Kuna tootmismahtu arvutatakse terve kala ekvivalendi põhjal, siis ei ole vahet, kas arvutused tehakse esmase müügivormi ehk eluskala põhjal või viimase võimaliku müügivormi ehk töödeldud kala põhjal. Seega kui töödeldud kala tootmismaht oleks lisatud eluskala tootmismahule, nagu huvitatud isik soovitas, oleks see tinginud topeltarvestuse. Hoolimata asjaolust, et toodangumaht tervikuna põhines topeltarvestuse vältimiseks peamiselt eluskala tootmisandmetel, ei välistanud kasutatud meetod muid liidu tootmisharu tooteliike (elusa, värske, külmutatud ja suitsuforelli ning forellifilee tootmine) ja kahjutegurid osutavad liidu tootmisharule tervikuna, st eluskalale ja selle edasisele töötlemisele. Vastupidiselt huvitatud isiku väitele ei välistanud kogu liidu tootmismahu määramisel kasutatud meetod forellitöötlemise sektorit. Seepärast lükati väide tagasi.
(57)
Isegi kui huvitatud isiku soovitatud meetod oleks vastu võetud ja eluskala töötlevate liidu tootjate andmed lisatud liidu eluskala tootjate andmetele ning isegi kui see põhjustaks teatud kahjunäitajate nagu tootmismahu, müügimahu, tootmisvõimsuse ja tööhõive ülehindamist, oleksid suundumused vaatlusaluse perioodi vältel ikkagi samad, kuna töötlemissektori mahud on seotud eluskala tootmismahtudega.
(58)
Kuna muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 99 ja 100.
2. Liidu tarbimine
(59)
Pärast esialgsete järelduste avalikustamist ja nagu märgitud põhjenduses 48, väitis üks huvitatud isik, et komisjon ei kaasanud andmeid liidu tootjatelt, kes töötlesid eluskala, mis oli saadud teistelt liidu eluskala tootjatelt, ning kaasas üksnes nende liidu tootjate toodangu mahu, kes impordivad eluskala edasiseks töötlemiseks. See huvitatud isik väitis, et liidu kogutarbimine on seetõttu alahinnatud. Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas sama isik oma kommentaari, esitamata täiendavaid tõendeid, välja arvatud oletuslik näide turuosa kohta, ning väitis, et komisjoni meetod liidu tarbimise määramiseks on sisemiselt ebaloogiline ja annab tulemuseks Türgi impordi turuosa ülehindamise.
(60)
Nagu selgitatud põhjendustes 52 ja 56, ei jäetud liidu kalatöötlemissektorit tegelikult analüüsist välja. Siiski tehti tootmisandmed kindlaks terve kala ekvivalendi järgi arvutatud eluskala põhjal, et vältida topeltarvestuse ohtu. Sama tulemus oleks saadud juhul, kui kogu tootmismaht oleks määratud kindlaks terve kala ekvivalendiks teisendatud täiendavalt töödeldud forelli põhjal. Kui aga töödeldud kala tootmismaht oleks lisatud eluskala tootmismahule, nagu huvitatud isik soovitas, oleks see tinginud topeltarvestuse ning suurendanud seega kunstlikult liidu tootmismahtu ja tarbimist tervikuna. Samal ajal, nagu selgitatud põhjenduses 57, osutaksid need näitajad vaatlusalusel perioodil siiski samadele suundumustele. Seepärast lükati need väited tagasi.
(61)
Väidetavat mõju Türgi impordi turuosale on käsitletud põhjenduses 64.
(62)
Kuna muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 101-105.
3. Asjaomasest riigist pärit import
3.1. Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa
(63)
Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis üks huvitatud isik, et komisjon ei kaasanud andmeid liidu tootjatelt, kes töötlesid eluskala, mis oli saadud teistelt liidu eluskala tootjatelt, ning kaasas üksnes nende liidu tootjate toodangu mahu, kes impordivad eluskala edasiseks töötlemiseks. Huvitatud isik väitis, et see meetod viis Türgi impordi turuosa ülehindamiseni. Nagu märgitud põhjenduses 59, ei esitanud huvitatud isik oma väite kinnituseks tõendeid, välja arvatud oletuslik näide turuosade kohta.
(64)
Nagu märgitud põhjenduses 60, tehti tootmisandmed kindlaks terve kala ekvivalendi järgi arvutatud eluskala põhjal, et vältida topeltarvestuse ohtu. Kui töödeldud kala tootmismaht oleks lisatud eluskala tootmismahule, nagu huvitatud isik soovitas, oleks see tinginud topeltarvestuse ja seega Türgi impordi turuosa alahindamise. Samal ajal, nagu selgitatud põhjenduses 57, osutaksid need näitajad vaatlusalusel perioodil siiski samadele suundumustele. Seepärast lükatakse väide tagasi.
(65)
Kuna muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 106-108.
3.2. Asjaomasest riigist pärit impordi hind ja hinna allalöömine
(66)
Pärast esialgsete järelduste avalikustamist väitis üks huvitatud isik, et Türgi impordihindu ei tohiks määrata keskmise hinna alusel, vaid tooteliigi alusel, kuna tooteliikide valik ja teatava tooteliigi kaal võib avaldada keskmisele hinnale märkimisväärset mõju. Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas sama isik oma kommentaari, esitamata oma väite kohta täiendavaid tõendeid.
(67)
Peetakse asjakohaseks, et vaatlusaluse toote hindu vaatlusalusel perioodil käsitlevate kahjunäitajate üldiste suundumuste kindlakstegemiseks ja analüüsimiseks algmääruse artikli 3 kohaselt tuleks kasutada kaalutud keskmist impordihinda, mis on seotud vaatlusaluse toote määratlusega. Tegelikult on üksikasjalikke andmeid kogutud üksnes uurimisperioodi kohta. Seega ei ole andmed tooteliikide kaupa kogu vaatlusaluse perioodi lõikes kättesaadavad. Igal juhul võimaldaks kaalutud keskmine impordihind analüüsida vaatlusaluse toote puhul kehtivat suundumust. Asjaolu, et suundumus võib teatavate tooteliikide puhul väidetavalt erineda, ei väära üldist suundumust. Seejärel kaalutakse hinda, et võtta arvesse teatavate tooteliikide kaalu eri valikutes.
(68)
Teisest küljest, nagu märgitud ajutise määruse põhjendustes 112 ja 113, kasutas komisjon uurimisperioodil toimunud hindade allalöömise kindlaksmääramiseks valimisse kaasatud liidu tootjate tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi hindu tooteliigi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks, ja võrdles neid valimisse kaasatud Türgi koostööd tegevate tootjate vaatlusaluse toote impordi vastavate kaalutud keskmiste hindadega esimese sõltumatu kliendi jaoks liidu turul tooteliikide kaupa, väljendatuna CIF-hinnana (kulud, kindlustus, vedu), tehes asjakohased kohandused tollimaksude ja impordijärgsete kulude arvessevõtmiseks.
(69)
Eespool esitatud põhjustel lükati see väide tagasi.
(70)
Pärast esialgsete järelduste avalikustamist seadis sama isik kahtluse alla fakti, et komisjon ei teinud impordijärgsete kulude arvutuses ühtki kohandust. Selle väite peale analüüsis komisjon uuesti olemasolevat teavet, kasutades keskmisi impordijärgseid kulusid, mida kandis valimisse kaasatud eksportiva tootjaga seotud importija.
(71)
Hindu võrreldi tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, tehes vajaduse korral nõuetekohased kohandused ning arvates maha soodustused ja hinnaalandused. Võrdluse tulemus on väljendatud protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest uurimisperioodil. Võttes arvesse põhjenduses 70 nimetatud kohandamist, oli kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal impordi puhul vaatlusalusest riigist liidu turule vahemikus 2-16 % (keskmine hinna allalöömise marginaal oli 6 %).
(72)
Kuna muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 109-111 ja 114-117.
4. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
4.1. Üldised märkused
(73)
Pärast esialgsete järelduste avalikustamist taotles Türgi valitsus komisjonilt teabe saamist makromajanduslike kahjunäitajate kohta, mis käsitlesid üksnes valimisse kaasatud liidu tootjate koondandmeid. Nimetatud isik kordas oma väidet pärast lõplike järelduste avalikustamist. Komisjoni tava kohaselt koostatakse ja analüüsitakse makromajanduslikke näitajaid liidu tasandil, mitte aga valimisse kaasatud liidu tootjate tasandil. Mis puutub makromajanduslikesse näitajatesse, siis võrreldes tootmisharu ühe osa andmetega kajastavad olukorda vaatlusalusel perioodil paremini kogu liidu tootmisharu tervikandmed koos andmetega valimisse kaasatud äriühingute kohta. Seepärast lükati kõnealune taotlus tagasi.
(74)
Kuna muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 118-122.
4.2. Makromajanduslikud näitajad
4.2.1. Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
(75)
Pärast esialgsete järelduste avalikustamist ja nagu märgitud põhjenduses 9, väitis üks huvitatud isik, et komisjon ei kaasanud andmeid liidu tootjatelt, kes töötlesid eluskala, mis oli saadud teistelt liidu eluskala tootjatelt, ning kaasas üksnes nende liidu tootjate toodangu mahu, kes impordivad eluskala edasiseks töötlemiseks. See huvitatud isik väitis, et liidu tootmismaht tervikuna on seetõttu alahinnatud.
(76)
Põhjenduse 52 kohaselt analüüsis komisjon kogu liidu tootmisharu, sealhulgas elusa, värske, külmutatud ja suitsuforelli ning forellifilee tootjaid, ning põhjenduste 56 ja 60 kohaselt ei mõjutanud komisjoni kasutatud meetod liidu tootmismahtu tervikuna. Seega lükati see argument tagasi.
(77)
Türgi valitsus väitis, et Euroopa Vesiviljelustootjate Föderatsiooni (FEAP) andmed hõlmasid vaid 13 liikmesriigi andmeid, mistõttu oli liidu tootmismaht tervikuna alahinnatud.
(78)
FEAPi andmed ei hõlmanud tõepoolest liikmesriike, kelle kogu tootmismaht on alla 1 000 tonni (terve kala ekvivalendi) aastas, mis aga koguste väiksuse tõttu ei võinud avaldada märkimisväärset mõju kindlaks tehtud suundumustele. Lisaks ei näidanud huvitatud isik, milline võiks olla ülejäänud liikmesriikide koguandmetesse kaasamise võimalik mõju. Seepärast lükati väide tagasi.
(79)
Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Türgi valitsus, et kaks liikmesriiki, nimelt Bulgaaria ja Rumeenia, kelle tootmisandmed olid välja jäetud, olid 2011. aastal tootnud tegelikult rohkem kui 1 000 tonni. Türgi valitsuse esitatud tootmismahud osutavad aga suure teraspea-lõhe tootmisele, mis ei ole käesoleva uurimise alla kuuluv toode. Seepärast lükati see väide tagasi.
(80)
Pärast esialgsete järelduste avalikustamist väitis üks huvitatud isik, et ajutise määruse põhjenduses 124 esitatud tootmisvõimsus ei olnud õige, kuna see oli arvutatud valesti kindlaksmääratud tootmismahu alusel, nagu on väidetud põhjenduses 75. Lisaks väitis see huvitatud isik, et tootmisvõimsuse rakendusaste ei tohiks põhineda valimisse kaasatud liidu tootjate esitatud teabel, kuna valimisse on kaasatud liidu tootjad, kes esindavad mitmesuguseid tootmisetappe, nagu suitsutamine, kuid tootmismaht peaks väidetavalt sisaldama üksnes elusforelli. Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis see huvitatud isik, et kasutatud valem põhines ekslikult valimisse kaasatud tootjate tootmisvõimsuse keskmisel rakendusastmel, selle asemel et kasutada ühest küljest eluskala tootmissektorist ja teisest küljest töötlemissektorist saadud konkreetseid andmeid. Huvitatud isik väitis ka, et lisaks ei olnud kaasatud liidus elusforelli ostvalt töötlevalt tööstuselt saadud andmed, millel oli väidetavalt märkimisväärne mõju liidu kogu tootmisvõimsuse kindlaksmääramisele. Lisaks väitis see huvitatud isik, et tootmisvõimsuse kindlakstegemine ei tohiks mingil juhul põhineda valemil, vaid liidu tootjatelt saadud tegelikel andmetel.
(81)
Nagu märgitud põhjendustes 52, 56 ja 60, ei jätnud komisjon liidu töötlemissektorit oma analüüsist välja, ning väide tootmismahu ebaõige arvutamise kohta lükati tagasi. Peale selle puudusid põhjenduse 53 kohaselt andmed, mis võimaldanuks komisjonil sooritada segmenteeritud analüüsi kahe eri tootmisharu andmete põhjal. Samal põhjusel ei olnud tootmisvõimsuse kindlakstegemisel võimalik toetuda tegelikele andmetele liidu enam kui 700 väikeselt ja keskmise suurusega tootjalt. Ajutise määruse põhjenduste 123 ja 124 kohaselt oli komisjoni poolt kindlaksmääratud tootmisvõimsuse rakendusaste kooskõlas liidu tootmismahuga. Seega lükatakse tagasi ka väide, nagu ei tohiks tootmisvõimsuse kindlakstegemine tootmise mittetäielike koguandmete põhjal ja tootmisvõimsuse rakendusaste põhineda valimisse kaasatud liidu tootjatelt saadud teabel. Igal juhul, isegi kui kasutada tootmismahu arvutamiseks huvitatud isiku soovitatud alternatiivset meetodit ning lisada liidu eluskala tootjatelt saadud andmetele liidus elusforelli ostvalt liidu töötlevalt tööstuselt saadud andmed, mis annaks põhjenduse 56 kohaselt tulemuseks topeltarvestuse, oleksid tootmisvõimsuse rakendusastme suundumused vaatlusalusel perioodil samad. Seepärast lükati see väide tagasi.
(82)
Kuna muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 123-128.
4.2.2. Müügimaht ja turuosa
(83)
Pärast esialgsete järelduste avalikustamist ja nagu märgitud põhjenduses 9, väitis üks huvitatud isik, et komisjon ei kaasanud andmeid liidu tootjatelt, kes töötlesid eluskala, mis oli saadud teistelt liidu eluskala tootjatelt, ning kaasas üksnes nende liidu tootjate toodangu mahu, kes impordivad eluskala edasiseks töötlemiseks. See huvitatud isik väitis, et osa liidu töötlemissektorist jäeti tegelikust analüüsist välja. Seega on liidu tootmisharu müügimaht huvitatud isiku väitel alahinnatud ja selle põhjal arvutatud turuosa ebaõige. Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas sama huvitatud isik oma kommentaare ja väitis, et komisjon oleks pidanud kasutama põhjenduses 49 kirjeldatud alternatiivseid meetodeid, esitamata tõendeid nende asjakohasuse kohta selle järelduse seisukohast.
(84)
Põhjendustes 52, 56 ja 60 esitatud põhjustel lükati tagasi väide, nagu oleks tootmismaht määratud kindlaks valesti ja osa liidu tootmisharust jäetud analüüsis arvesse võtmata. Sellest järelduvalt lükati ühtlasi tagasi väide, nagu oleksid müügimaht ja turuosa valesti kindlaks määratud. Nagu märgitud põhjenduses 53, ei olnud segmenteeritud analüüs teostatav ja lükati tagasi. Kui aga huvitatud isiku soovitatud arvutusmeetodiga oleks nõustutud, oleks see tinginud topeltarvestuse ning seega liidu tootmisharu ja turuosa ülehindamise. Samal ajal, nagu selgitatud põhjenduses 57, osutaksid need näitajad vaatlusalusel perioodil siiski samadele suundumustele. Seepärast lükatakse väide tagasi.
(85)
Kuna muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 129 ja 133.
4.2.3. Kasv
(86)
Kuna märkusi ei ole esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 134.
4.2.4. Tööhõive ja tootlikkus
(87)
Pärast esialgsete järelduste avalikustamist ja nagu märgitud põhjenduses 9, väitis üks huvitatud isik, et komisjon ei kaasanud andmeid liidu tootjatelt, kes töötlesid eluskala, mis oli saadud teistelt liidu eluskala tootjatelt, mistõttu alahinnati tööhõivet. Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis see huvitatud isik, et kasutatud valem põhines ekslikult valimisse kaasatud tootjate tööhõive näitajatel, selle asemel et kasutada nimetatud kahe tööstussektori andmeid. Huvitatud isik väitis ka, et lisaks ei olnud kaasatud liidus elusforelli ostvalt töötlevalt tööstuselt saadud andmed, millel oli väidetavalt märkimisväärne mõju liidu kogu tööhõive kindlaksmääramisele. Lisaks väitis see huvitatud isik, et tööhõive kindlakstegemine ei tohiks mingil juhul põhineda valemil, vaid liidu tootjatelt saadud tegelikel andmetel.
(88)
Põhjendustes 52, 56 ja 60 esitatud põhjustel lükati väide, nagu oleks osa liidu tootmisharust jäetud analüüsis arvesse võtmata. Peale selle puudusid põhjenduse 53 kohaselt andmed, mis võimaldanuks komisjonil sooritada segmenteeritud analüüsi, kasutades ühest küljest eluskalasektorilt ja teisest küljest töötlemissektorilt saadud konkreetseid andmeid. Samal põhjusel ei olnud tööhõive kindlakstegemisel võimalik toetuda tegelikele andmetele liidu enam kui 700 väikeselt ja keskmise suurusega tootjalt. Ajutise määruse põhjenduse 136 kohaselt oli komisjoni poolt kindlaksmääratud tööhõive määr kooskõlas liidu tootmismahuga. Komisjon võttis tööhõivet käsitlevate andmete kindlakstegemisel tõepoolest arvesse kogu liidu tootmisharu, kaasa arvatud töötlemissektor. Sellest järelduvalt lükati ühtlasi tagasi väide, nagu oleks tööhõive valesti kindlaks määratud. Igal juhul, isegi kui kasutada tootmismahu arvutamiseks huvitatud isiku soovitatud alternatiivset meetodit ning lisada liidu eluskala tootjatelt saadud andmetele liidus elusforelli ostvalt liidu töötlevalt tööstuselt saadud andmed, mis annaks põhjenduse 56 kohaselt tulemuseks topeltarvestuse, oleksid tööhõive suundumused vaatlusalusel perioodil samad. Seepärast lükati see väide tagasi.
(89)
Kuna muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 135-137.
4.3. Mikromajanduslikud näitajad
4.3.1. Hinnad ja neid mõjutavad tegurid
(90)
Pärast esialgsete järelduste avalikustamist väitis üks huvitatud isik, et liidu tootmisharu müügihindu ei tohiks määrata keskmise hinna alusel, vaid tooteliigi alusel, kuna tooteliikide valik ja teatava tooteliigi kaal selles valikus võib avaldada keskmisele müügihinnale märkimisväärset mõju. Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas sama isik oma kommentaare, esitamata oma väite kohta täiendavaid tõendeid.
(91)
Analoogia põhjal ning põhjendustes 67 ja 68 esitatud põhjustel lükati see väide aga tagasi.
(92)
Kuna muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 140-142.
4.3.2. Tööjõukulud
(93)
Kuna märkusi ei ole esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 143 ja 144.
4.3.3. Vara
(94)
Kuna märkusi ei ole esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 145.
4.3.4. Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime
(95)
Kuna märkusi ei ole esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 146-151.
5. Järeldus kahju kohta
(96)
Eespool esitatud tervikanalüüsi põhjal asjassepuutuvate makro- ja mikromajanduslike tegurite kohta ning muude kommentaaride puudumisel kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 152-155 esitatud järeldused, et kogu liidu tootmisharu koos kõigi selle astmete ja tooteliikidega (elusa, värske, külmutatud ja suitsuforelli ning forellifilee tootmine) kandis olulist kahju algmääruse artikli 8 lõike 4 tähenduses.
E. PÕHJUSLIK SEOS
1. Subsideeritud impordi mõju
(97)
Kuna märkusi ei ole esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 157-161.
2. Muude tegurite mõju
2.1. Import kolmandatest riikidest
(98)
Kuna märkusi ei ole esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 162-165.
2.2. Liidu tootmisharu eksporditulemused
(99)
Kuna märkusi ei ole esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 166 ja 168.
2.3. Tarbimise areng
(100)
Kuna märkusi ei ole esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 169 ja 170.
2.4. Muude kalaliikide pakutav konkurents
(101)
Pärast esialgsete järelduste avalikustamist kordasid mõned huvitatud isikud oma väidet, et olulise kahju liidu tootmisharule põhjustas konkureerimine teiste kalaliikidega. Huvitatud isikud tsiteerisid uuringuid, (11) mis tõestasid väidetavalt, et Saksamaa turul konkureerivad muud kalaliigid portsjoniteks tükeldatud vikerforelliga. Kõnealused huvitatud isikud väitsid veel, et lisaks suure teraspea-lõhe, lõhe ja pangaasiuse vahelisele väidetavale konkurentsile esines konkurentsi ka tursa, hiidlesta, makrelli ja meriahvena vahel, põhjustades kahju liidu tootmisharule.
(102)
Eespool nimetatud uuringutest, millele huvitatud isikud osutasid, ei ilmnenud veenvaid tõendeid Saksamaa turu ega liidu turu kohta tervikuna, mis toetaksid esitatud väiteid. Väidetega on vastuolus ka tõsiasi, et kogu vaatlusaluse perioodi vältel suurenes Türgi vikerforelli import nii liidu turuosa kui ka müügimahu arvestuses.
(103)
Väidetav konkureerimine teiste kalaliikidega ei suudaks igal juhul selgitada liidu tootmisharu üldist majandus- ja finantsolukorra halvenemist ning eriti turuosa kaotust võrreldes impordiga Türgist, mis vaatlusalusel perioodil suurenes.
(104)
Seetõttu lükati sellekohased väited tagasi.
(105)
Kuna muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 171-175.
2.5. Haldus- ja regulatiivkoormus ning geograafilised piirangud
(106)
Pärast esialgsete järelduste avalikustamist kordasid mõned huvitatud isikud oma väidet, et analüüsis ei võetud arvesse halduskoormuse negatiivset mõju liikmesriikides.
(107)
Teise võimaliku tegurina, mis võis põhjustada liidu tootmisharule kahju, käsitleti ajutise määruse põhjendustes 176-178 haldus- ja regulatiivkoormust, kaasa arvatud väidetav keeld tegeleda liikmesriikide teatavates geograafilistes piirkondades vesiviljelusega. Huvitatud isikud ei esitanud oma väite kohta täiendavaid tõendeid ega andnud sellega seoses lisateavet. Seepärast lükati see väide tagasi.
(108)
Kuna muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 176-178.
2.6. Suurte jaemüüjate hinnasurve
(109)
Pärast esialgsete järelduste avalikustamist kordasid mõned huvitatud isikud oma väidet, et analüüsis ei võetud arvesse jaemüügisektori hinnasurve ja hea läbirääkimispositsiooni negatiivset mõju.
(110)
Jaemüügisektori hinnasurvet ja läbirääkimispositsiooni käsitleti võimalike muude liidu tootmisharule kahju põhjustanud teguritena ajutise määruse põhjendustes 179-181. Huvitatud isikud ei esitanud oma väite kohta täiendavaid tõendeid ega andnud sellega seoses lisateavet. Seepärast lükati see väide tagasi.
(111)
Kuna muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 179-181.
2.7. Üleinvesteerimine, finantskulud, vahetuskursi kõikumine ja kohtuvaidlustest tulenev erakorraline kahjum.
(112)
Pärast esialgsete järelduste avalikustamist kordasid mõned huvitatud isikud oma väidet, et analüüsis ei võetud arvesse mitme muu teguri, nagu üleinvesteerimise, keskkonnaküsimuste ja kohtuvaidluste negatiivset mõju individuaalsetele liidu tootjatele.
(113)
Nimetatud tegureid käsitleti aga ajutise määruse põhjendustes 182-186. Huvitatud isikud ei esitanud oma väite kohta täiendavaid tõendeid ega andnud sellega seoses lisateavet. Seepärast lükati see väide tagasi.
(114)
Kuna muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 182-186.
3. Järeldus põhjusliku seose kohta
(115)
Eelöeldu põhjal ja muude kommentaaride puudumisel kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 187-189, mille kohaselt oli liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju põhjus subsideeritud import ning et teised tegurid üksikult või üheskoos analüüsituna ei kõrvalda seda põhjuslikku seost.
F. LIIDU HUVID
1. Liidu tootmisharu huvid
(116)
Kuna märkusi ei ole esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 191-194.
2. Sõltumatute importijate huvid
(117)
Pärast ajutiste meetmete kehtestamist teatasid endast veel kaks importijat, väites, et tollimaksude kehtestamine Türgist pärit forellile avaldaks neile negatiivset mõju. Kõnealused isikud ei esitanud oma väidete kohta tõendeid. Seetõttu lükati väited tagasi.
(118)
Kuna muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 195 ja 198.
3. Kasutajate, tarbijate ja tarnijate huvid
(119)
Kuna märkusi ei ole esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 199-203.
4. Järeldus liidu huvide kohta
(120)
Eespool kirjeldatu põhjal ja muude märkuste puudumisel kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 204, mille kohaselt puuduvad kaalukad tõendid järeldamaks, et meetmete kehtestamine Türgist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes ei ole liidu huvides.
G. TASAKAALUSTUSMEETMED
(121)
Komisjoni poolt subsideerimise, kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud järelduste alusel tuleks kehtestada lõplikud tasakaalustusmeetmed, et subsideeritud import ei saaks enam liidu tootmisharu kahjustada.
1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase
(122)
Võttes arvesse põhjendustes 70 ja 71 kirjeldatud kohandamisi, on kahjumarginaalid läbi vaadatud põhjenduse 127 kohaselt.
(123)
Kuna muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 206-217.
2. Lõplikud meetmed
(124)
Eelnevat arvesse võttes ja kooskõlas algmääruse artikliga 15 tuleks kehtestada lõplikud tasakaalustavad tollimaksud vastavalt algmääruse artikli 15 lõike 1 kohasele väiksema tollimaksu reeglile. Komisjon võrdles kahjumarginaale ja subsiidiumimarginaale. Tollimaksude summa peaks vastama madalamale subsiidiumi- või kahjumarginaalile.
(125)
Võttes arvesse Türgi eksportivate tootjate koostöö kõrget taset, määrati „kõigi teiste äriühingute” tollimaks samale tasemele kui valimisse kaasatud või uurimises koostööd teinud äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksu suurim määr. „Kõigi teiste äriühingute” puhul kehtivat tollimaksu kohaldatakse nende äriühingute suhtes, kes ei teinud uurimises koostööd.
(126)
Lisas loetletud valimisse mittekaasatud koostööd tegevate Türgi äriühingute suhtes kehtestatakse lõplik tollimaksumäär, mis on võrdne valimisse kaasatud äriühingute kaalutud keskmise tollimaksumääraga.
(127)
Eelneva põhjal peaksid lõpliku tasakaalustava tollimaksu määrad, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, olema alljärgnevad.
Äriühing
Subsiidiumimarginaal
Kahjumarginaal
Tasakaalustav tollimaks
GMS
6,9 %
24 %
6,9 %
Kilic
9,5 %
37 %
9,5 %
Özpekler
6,7 %
22 %
6,7 %
Ternaeben
8,0 %
17 %
8,0 %
Teised koostööd tegevad äriühingud
7,6 %
23 %
7,6 %
Kõik teised äriühingud
9,5 %
37 %
9,5 %
(128)
Eespool nimetatud tasakaalustusmeetmed kehtestatakse väärtuselise tollimaksuna, st protsendimäärana impordi väärtusest.
(129)
Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed tasakaalustavad tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Sellepärast kajastavad need olukorda, mis tehti nende äriühingute puhul kindlaks uurimise käigus. Nimetatud tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes vaatlusaluse toote impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ja mille on tootnud nimetatud juriidilised isikud.
(130)
Imporditud vaatlusaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud äriühing, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse „kõigi muude äriühingute” puhul.
(131)
Äriühing, kes muudab oma juriidilise isiku nime, võib seejärel taotleda nende individuaalsete tasakaalustavate tollimaksumäärade kohaldamist. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (12). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas teade nimevahetuse kohta.
(132)
Tasakaalustavate tollimaksude nõuetekohaseks rakendamiseks tuleks kõigi muude äriühingute jääktollimaksu kohaldada mitte ainult käesolevas uurimises koostööst hoidunud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka selliste tootjate suhtes, kellel liitu suunatud eksport uurimisperioodil puudus.
3. Kohustused
(133)
Pärast ajutise määruse avalikustamist soovisid 15 eksportivat tootjat võtta hinnakohustusi kooskõlas algmääruse artikliga 13.
(134)
Komisjon analüüsis hinnakohustuste võtmist hoolikalt, võttes arvesse konkreetset konteksti suhetes Türgiga. Komisjon leidis aga, et need hinnakohustused ei oleks käesolevas menetluses asjakohased. See on tingitud vaatlusaluse toote arvukatest esitusviisidest, märkimisväärsetest hinnaerinevustest vaatlusaluse toote eri esitusviiside vahel ning ristkompenseerimise ohust, mis tuleneb muude toodete müügist samadele klientidele.
(135)
Pärast lõplikku avalikustamist väitis üks huvitatud isik (AEA), et põhjused, mille alusel hinnakohustusi ebapraktilisteks peeti, ei ole õiged. Esiteks väitis ta, et esitusviiside arv on piiratud, need on TARICi koodide abil selgelt eristuvad ning vajaduse korral saab teatavaid esitusviise rühmitada; teiseks ei muutvat suured hinnaerinevused eri esitusviiside vahel hinnakohustusi ebapraktilisteks, kuna eri esitusviiside jaoks on võimalik kehtestada erinevad minimaalsed impordihinnad, ning kolmandaks on sarnaseid hinnakohustusi varem muude kalaliikide nagu lõhe puhul (13) kinnitatud.
(136)
Esiteks olid valimisse kaasatud eksportivad tootjad, kes olid soovinud võtta hinnakohustusi ja kelle kohta komisjon omas üksikasjalikku teavet, eksportinud uurimisperioodi jooksul seitset erinevat vaatlusaluse toote esitusviisi. Neid esitusviise ei saa TARICi koodide abil selgelt kindlaks määrata. Lisaks võib erinevaid hindu nõudvate esitusviiside rühmitamine põhjustada ristkompenseerimist eri esitusviiside minimaalsete impordihindade vahel. Teiseks, kui tasakaalustada eksportivate tootjate ja esitusviiside arvukust ning eri esitusviiside vahelisi märkimisväärseid hinnaerinevusi arvukate minimaalsete impordihindadega, nagu soovitas huvitatud isik, muudaks see hinnakohustuste järelevalve veelgi ebapraktilisemaks. Kolmandaks oleks ristkompenseerimise leevendamine pideva järelevalvega klausli üle mitte müüa muid tooteid samadele klientidele ebaproportsionaalselt ressursimahukas ja seega ebapraktiline. Mis puutub aga lõhesse, on sel ajal kinnitatud hinnakohustused osutunud ebapraktilisteks, millest annavad tunnistust paljud tühistamised meetmete kehtivusajal. Nimetatud põhjustel lükatakse tagasi väited hinnakohustuste praktilisuse kohta käesoleval juhul.
(137)
Seetõttu lükati pakutud hinnakohustused tagasi.
4. Ajutise tollimaksu lõplik sissenõudmine
(138)
Võttes arvesse kindlaks tehtud subsiidiumimarginaale ja liidu tootmisharule tekitatud kahju suurust, tuleb lõplikult sisse nõuda ajutise määrusega kehtestatud ajutise tasakaalustava tollimaksu alusel tagatud summad. Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõplikud tasakaalustava tollimaksu määrad, tuleb vabastada.
(139)
Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas dumpinguvastase nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (14) artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega.
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks järgmise vikerforelli (Oncorhynchus mykiss) impordile:
-
eluskala, massiga 1,2 kg tükk või vähem, või
-
värske, jahutatud, külmutatud ja/või suitsutatud:
-
terved kalad koos peaga, lõpustega või lõpusteta, roogitud või rookimata, massiga 1,2 kg tükk või vähem, või
-
ilma peata kala, lõpustega või lõpusteta, roogitud või rookimata, massiga 1 kg tükk või vähem, või
-
kalafilee, massiga 400 grammi tükk või vähem,
mis kuulub praegu CN-koodide ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 ja ex 0305 43 00 (TARICi koodid 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 ja 0305430011) alla ning on pärit Türgist.
2. Lõplik tasakaalustav tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingute valmistatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:
Äriühing
Tasakaalustav tollimaks
TARICi lisakood
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd. Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
6,9 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
6,7 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
8,0 %
B967
Lisas loetletud äriühingud
7,6 %
Kõik teised äriühingud
9,5 %
B999
3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse asjakohaseid kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Rakendusmääruse (EL) nr 1195/2014 kohaselt ajutise tasakaalustava tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse. Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku tasakaalustava tollimaksu määra, vabastatakse.
Artikkel 3
Kui uus Türgi eksportiv tootja esitab komisjonile piisavad tõendid selle kohta, et:
-
ta ei eksportinud uurimisperioodil (1. jaanuar 2013 kuni 31. detsember 2013) liitu artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud toodet,
-
ta ei ole seotud ühegi Türgi eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid,
-
ta on tegelikult eksportinud liitu vaatlusalust toodet pärast meetmete aluseks oleva uurimisperioodi lõppu või ta on võtnud endale tagasivõetamatu lepingulise kohustuse eksportida liitu märkimisväärne kogus,
võib artikli 1 lõiget 2 muuta, lisades uue eksportiva tootja koostööd tegevate valimisse mittekuuluvate äriühingute hulka, kelle suhtes kohaldatakse kaalutud keskmist tollimaksumäära 7,6 %.
Artikkel 4
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 26. veebruar 2015