РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1290/2013 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 11 декември 2013 година
за определяне на правилата за участие и разпространение на резултатите в „Хоризонт 2020“ - рамкова програма за научни изследвания и иновации (2014-2020 г.)“ и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1906/2006
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално членове 173, 183 и член 188, параграф 2 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта за законодателен акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Сметната палата (1),
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (3),
като имат предвид, че:
(1)
Рамковата програма за научни изследвания и иновации „Хоризонт 2020“ (2014-2020 г.) („Хоризонт 2020“) е създадена с Регламент (ЕС) № 1291/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4). Посоченият регламент следва да бъде допълнен с правила за участие в непреки дейности, предприети по „Хоризонт 2020“ и за използване и разпространение на резултатите от тези дейности.
(2)
„Хоризонт 2020“ следва да се прилага така, че да допринесе пряко за заемане на водещи позиции в промишлеността, за растежа и заетостта, както и за благоденствието на гражданите в Европа, и да отразява стратегическото виждане, залегнало в съобщението на Комисията от 6 октомври 2010 г., озаглавено „Водеща инициатива на стратегията „Европа 2020“ Съюз за иновации“, в което Комисията се задължава коренно да опрости достъпа на участниците.
(3)
„Хоризонт 2020“ следва да подпомага постигането и функционирането на Европейско научноизследователско пространство, в което изследователите, научните знания и технологиите се движат свободно, чрез укрепване на сътрудничеството както между Съюза и държавите-членки, така и сред държавите-членки, по-специално чрез прилагане на съгласуван набор от правила.
(4)
Правилата за участие, използване и разпространение по „Хоризонт 2020“, установени в настоящия регламент ("правилата") следва да отразяват адекватно препоръките на Европейския парламент, обобщени в неговата резолюция от 11 ноември 2010г. относно опростяването на изпълнението на рамковите програми за научни изследвания (5), и на Съвета относно опростяването на административните и финансовите изисквания на рамковите програми за научни изследвания. Правилата следва да придадат последователност на мерките за опростяване, които вече са въведени по силата на Решение № 1982/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (6).Те следва да бъдат съобразени с препоръките от окончателния доклад на експертната група, озаглавен „Междинна оценка на Седмата рамкова програма“ от 12 ноември 2010 г., както и следва да доведат до по-нататъшен напредък в облекчаването на административната тежест за участниците и в намаляването на сложността на финансовите разпоредби с цел улесняване на участието и снижаване на финансовите грешки. В правилата следва също така да се отразят тревогите и препоръките на научноизследователската общност, произтичащи от дебата, предизвикан от съобщението на Комисията от 29 април 2010 г., озаглавено „Опростяване на изпълнението на рамковите програми за научни изследвания“и последвалата го Зелена книга от 9 февруари 2011 г., озаглавена „От предизвикателства към възможности - изграждане на обща стратегическа рамка за финансиране от ЕС на научните изследвания и иновациите“.
(5)
Междинната оценка на „Хоризонт 2020“ следва да включва оценка на новия модел на финансиране, включително въздействието му върху равнищата на финансиране, участието и привлекателността на "Хоризонт 2020".
(6)
Комисията или съответният орган за финансиране следва да гарантира, че насоките и информацията са достъпни за всички потенциални участници към момента на публикуване на поканата за представяне на предложения.
(7)
За да се осигури съгласуваност с другите програми за финансиране от Съюза, „Хоризонт 2020“ следва да се прилага в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (7), и делегирания регламент на Комисията (ЕС) 1268/2012 (8), като надлежно се отчита специфичният характер на научноизследователските и иновационните дейности.
(8)
Необходимо е да се гарантира комплексен подход чрез обединяване на дейностите, извършвани въз основа на действащата Седма рамкова програма за научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности (2007-2013 г.), приета с Решение № 1982/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета, на Рамковата програма за конкурентоспособност и иновации, създадена с Решение № 1639/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (9) и от Европейския институт за иновации и технологии („EIT“), създаден с Регламент (ЕО) № 294/2008 на Европейския парламент и на Съвета (10), с което да се улесни участието, да се създаде по-съгласуван набор от инструменти и да се повиши научното и икономическото въздействие, като същевременно се избегнат дублирането и разпокъсването. За осигуряването на цялостна рамка, улесняваща участието в програми, които се подпомагат финансово от Съюза чрез бюджета на „Хоризонт 2020“, включително в програми, ръководени от EIT, смесени предприятия или всякакви други структури, създадени по силата на член 187 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), и в програми, осъществявани от държавите-членки съгласно член 185 от ДФЕС, следва да се прилагат общи правила.
Същевременно следва да се гарантира гъвкавост при приемането на конкретни правила, когато това е оправдано поради специфичните нужди на съответните дейности. За да се вземат предвид специфичните оперативни нужди, установени в рамките на съответния основен акт на органите, създадени по член 187 от ДФЕС, на Комисията следва да бъдат делегирани правомощия за приемане на актове в съответствие с член 290 от ДФЕС. Особено важно е по време на подготвителната си работа Комисията да провежда подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и съставянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.
(9)
Дейностите, които попадат в приложното поле на настоящия регламент, следва да бъдат съобразени със зачитането на основните права и съблюдаването на принципите, заложени по-специално в Хартата на основните права на Европейския съюз. Тези дейности следва да бъдат в съответствие с правните задължения, в т.ч. с международното право и с всички релевантни решения на Комисията като обявлението на Комисията от 28 юни 2013 г. (11),., както и с етичните принципи, които включват принципът да се избягват всякакви нарушения на почтеността на научните изследвания.
(10)
В съответствие с целите на международното сътрудничество, определени в членове 180 и 186 от ДФЕС, следва да бъде поощрявано участието на правни образувания, установени в трети държави, и на международни организации. Прилагането на правилата следва да бъде в съответствие с мерките, приети съгласно членове 75 и 215 от ДФЕС, както и с международното право. Прилагането на правилата следва също така надлежно да отчита условията за участие на образувания от Съюза в съответните програми на трети държави.
(11)
Правилата следва да осигурят съгласувана, изчерпателна и прозрачна рамка, която да гарантира възможно най-ефикасното изпълнение на програмата, като се вземе предвид необходимостта от лесен достъп чрез опростени процедури за всички участници, особено за микро, малки и средни предприятия (МСП). Финансовата помощ от Съюза може да се предоставя в различна форма.
(12)
Съгласно принципа на прозрачност и в допълнение към оповестяването, посочено в Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 и в Регламент (ЕС) № 1268/2012, Комисията следва да публикува открити покани за представяне на предложения на интернет страниците на „Хоризонт 2020“ посредством специални информационни канали, както и следва да осигури широкото им разпространение, в т.ч. посредством националните точки за контакт и при поискване в достъпни формати, когато това е осъществимо.
(13)
Посочените в настоящия регламент критерии за подбор и отпускане на безвъзмездни средства следва да се прилагат по прозрачен начин и съгласно обективни и измерими параметри, като се отчита основната цел на „Хоризонт 2020“ за постигане на добре функциониращо европейско научноизследователско пространство.
(14)
Като общо правило, периодът между датата на окончателно представяне на предложенията и подписването на споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства на кандидатите или уведомяването им за решението относно отпускането на безвъзмездните средства следва да бъде по-кратък от периода, предвиден в Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012. В надлежно обосновани случаи и за дейности на Европейския научноизследователски съвет следва да бъде допустим по-дълъг период.
(15)
Комисията следва да продължи усилията си за опростяване на процедурите по начините, за които дава възможност усъвършенстването на информационно-технологичните системи, например по-нататъшното разширяване на портала за участниците, който следва да функционира като единствена входна точка от публикуването на поканите през представяне на предложения до изпълнението на действието, с цел създаване на система за обслужване на едно гише. Системата може да предоставя на кандидатите и обратна информация относно напредъка и сроковете по кандидатстването им.
(16)
Работата с поверителни данни и класифицирана информация се подчинява на съответното право на Съюза, включително на вътрешните правила на институциите, като например Решение 2001/844/ЕО, ЕОВС, Евратом на Комисията (12), с което се определят разпоредбите относно сигурността на класифицираната информация на Европейския съюз.
(17)
Необходимо е да се установят минималните условия за участие, както като общо правило, така и с оглед на спецификата на дейностите по „Хоризонт 2020“. По-специално, следва да се установят правила относно броя на участниците и тяхното място на установяване. В случай на дейност без участието на установен в държава-членка правен субект, следва да се изпълняват целите, посочени в членове 173 и 179 от ДФЕС.
(18)
Съгласно Решение 2001/822/ЕО на Съвета (13), правните образувания от отвъдморските страни и територии могат да участват в „Хоризонт 2020“, като спазват съответните условия, посочени в него.
(19)
Комисията следва да предвиди сроковете за поканите и исканията за информация, като при възможност вземе под внимание обичайните празнични и почивни дни.
(20)
За неодобрените предложения Комисията следва да предоставя обратна информация на засегнатите кандидати.
(21)
Наличието на ясни и прозрачни механизми за разработване на поканите по конкретни теми следва да създаде равни условия за участниците, да повиши привлекателността на "Хоризонт 2020" и да повиши участието.
(22)
По всички аспекти на „Хоризонт 2020“ Комисията следва да действа съгласно принципите на Европейския кодекс за добро поведение на администрацията, приложен към Решение 2000/633/ЕО, ЕОВС, Евратом на Комисията (14).
(23)
Необходимо е да се установят редът и условията за предоставяне на финансиране от страна на Съюза за участниците в дейности по „Хоризонт 2020“. За да се намали сложността на съществуващите правила за финансиране, следва да се приеме опростена система за възстановяване на разходите с по-често използване на еднократни общи суми, фиксирани ставки и разходи за единица продукт.
(24)
Ставките за възстановяване на разходите, упоменати в настоящия регламент, са посочени като максимум, за да бъдат спазени изискването за нестопанска цел и принципът на съфинансиране, както и за да се даде възможност на участниците да поискат по-ниска ставка. По принцип ставките за възстановяване на разходите обаче следва да бъдат 100 % или 70 %.
(25)
При класификацията на технологичните изследвания, разработването на продукти и демонстрационните дейности следва да бъдат взети предвид определенията на ОИСР по отношение на равнището на технологична готовност (TRL).
(26)
Отговор на специфичните предизвикателства в областта на научните изследвания и иновациите следва да се търси чрез нови форми на финансиране, например награди, обществени поръчки за продукти в предпазарен стадий и за новаторски решения, инструмента за МСП и дейностите по проекта „Бърз път към иновации“, които изискват специфични правила.
(27)
За да се осигури равнопоставеност на всички предприятия на вътрешния пазар, финансирането, предоставено от „Хоризонт 2020“, следва да бъде съобразено с правилата на Съюза за държавните помощи, за да се гарантира ефективността на публичните разходи и да се предотвратят смущения на пазара като отблъскване на частното финансиране, създаване на неефикасни пазарни структури или поддържане на неефективни фирми. Следва да се направи необходимото, за да се гарантира, че финансирането на иновационните дейности не нарушават конкуренцията и не водят до намеса на пазара без достатъчно причини.
(28)
Финансовите интереси на Съюза следва да бъдат защитавани с пропорционални мерки през целия цикъл на разходите, като се гарантира подходящ баланс между доверие и контрол.
(29)
Съгласно Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 правилата следва да предоставят основата за по-широко приемане на обичайните счетоводни практики за разходи на бенефициентите.
(30)
Гаранционният фонд на участниците, създаден по силата на Регламент (ЕО) № 1906/2006 на Европейския парламент и на Съвета (15) и управляван от Комисията, се оказа важен предпазен механизъм, който ограничава рисковете, свързани с дължимите и невъзстановени суми от неизпълнили задълженията си участници. Ето защо е необходимо да бъде създаден нов гаранционен фонд на участниците (наричан по-нататък „Фондът“). За да се гарантира по-ефикасно управление и по-широко обхващане на участниците, чрез Фонда следва да се финансират дейности по програмата, създадена с Решение № 1982/2006/ЕО, по програмата, създадена с Решение на Съвета 2006/970/Евратом (16), по програмата, създадена с Решение 2012/93/Евратом (17) на Съвета, както и дейностите, посочени в „Хоризонт 2020“ и Регламент (Евратом) № 1314/2013 на Съвета (18). Фондът не следва да обхваща програми, управлявани от правни субекти, различни от органите за финансиране на Съюза.
(31)
За постигане на по-голяма прозрачност следва да се публикуват имената на експертите, сътрудничили на Комисията или съответните органи за финансиране при прилагането на настоящия регламент. Когато има опасност публикуването на името да застраши сигурността или неприкосновеността на експерт или да засегне неоснователно личния му живот, Комисията или органите за финансиране следва да могат да се въздържат от публикуване на името.
(32)
Личните данни на експертите следва да бъдат обработвани в съответствие с Регламент (ЕО) № 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета (19).
(33)
Следва да бъдат определени правила за използване и разпространение на резултатите, с което да се гарантира, че участниците защитават, използват и разпространяват тези резултати по подходящ начин - по-специално, да се предвиди възможността за допълнителни условия за използване в стратегически интерес на Европа. Участниците, които са получили финансиране от Съюза и планират да използват получените чрез него резултати основно в трети държави, които не са асоциирани към „Хоризонт 2020“, следва да посочат начина, по който предоставеното от Съюза финансиране ще допринесе за цялостната конкурентоспособност на Европа (принцип на реципрочност), съгласно предвиденото в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства.
(34)
В случаите на научни изследвания с потенциал за по-нататъшно развитие като нова медицинска технология (като лекарства, ваксини и медицинска диагностика) следва да се предприемат мерки за гарантиране на незабавно използване и разпространение на резултатите по целесъобразност.
(35)
Въпреки успеха на действащите дългови и капиталови финансови инструменти на Съюза за научноизследователска и развойна дейност и иновации, достъпът до рисково финансиране продължава да е основен проблем, особено за иновативните МСП. За да може те да се използват по най-ефективен начин, на дълговите и капиталовите финансови инструменти трябва да им се даде възможност да се съчетават помежду си и с безвъзмездни средства, отпускани от бюджета на Съюза, включително по линия на „Хоризонт 2020“. Нещо повече, Комисията следва специално да осигури приемственост на механизма за финансиране с поделяне на риска (RSFF), създаден с Решение № 1982/2006/EO, и на началния етап на Средството за висок растеж и иновации на МСП (СРИ 1), създадено с Решение № 1639/2006/ЕО, в рамките на заменилите ги дългови и капиталови финансови инструменти по „Хоризонт 2020“, съответно „Заеми и гаранции от Европейския съюз за научни изследвания и иновации“ и „Капиталови инструменти на Европейския съюз за научни изследвания и иновации“. В този контекст приходите и възстановяванията, получени по който и да било от тези финансови инструменти, следва да бъдат пряко в полза на финансовите инструменти, създадени с „Хоризонт 2020“.
(36)
Комисията следва да осигури достатъчно възможности за допълване между инструмента за МСП по „Хоризонт 2020“ и финансовите инструменти по „Хоризонт 2020“ и Програмата COSME, създадена с Регламент (ЕС) № 1287/2013 на Европейския парламент и на Съвета (20), както и със схемите и инструментите, създадени съвместно с държавите-членки, например съвместната програма „Eurostars“ (21).
(37)
С оглед на правната сигурност и яснота Регламент (ЕО) № 1906/2006 следва да бъде отменен.
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ДЯЛ I
РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет и обхват
1. С настоящия регламент се определят специфичните правила за участие в непреките дейности, предприети съгласно Регламент (ЕС) № 1291/2013, включително участието в непреки дейности, които се финансират от органите за финансиране в съответствие с член 9, параграф 2 от посочения регламент.
С настоящия регламент се определят също така правилата за използване и разпространение на научноизследователски резултати.
2. При спазване на специфичните правила, определени в настоящия регламент, се прилагат съответните правила на Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 и Регламент (ЕС) № 1268/2012.
3. Регламент (ЕО) № 294/2008 или всеки основен акт за възлагане на задачи по изпълнението на бюджета на орган за финансиране по член 185 от ДФЕС може да се установят правила, които се отклоняват от определените в настоящия регламент. За да се вземат предвид специфичните оперативни нужди, установени в рамката на съответния основен акт, на Комисията се дават правомощия да приема по отношение на органите за финансиране, създадени по член 187 от ДФЕС, делегирани актове в съответствие с член 56, отнасящи се за:
а)
условията за участие в покани за представяне на предложения, отправени от органи за финансиране, установени в областта на въздухоплаването, с оглед намаляване на минималния брой участници, определен в член 9, параграф 1;
б)
допускането до финансиране, определено в член 10, с което се дава възможност на органите за финансиране, установени в областта на промишлеността на биологична основа и на иновативните лекарства, да ограничат допускането до финансиране само до определени видове участници;
в)
правилата за използване и разпространение на резултати, с които на органите за финансиране, установени в областта на иновативните лекарства, се дава възможност за:
i)
разширяване на възможностите за трансфер и лицензиране на резултати и предходни знания за свързани образувания, купувачи и евентуални образувания правоприемници, в съответствие със споразумението за отпускане на безвъзмездни средства и без съгласието на останалите участници, посочени в член 44, параграфи 1 и 2;
ii)
сключване на специални споразумения за права на достъп до предходни знания за разработване на резултати с цел търговска реализация или търговска реализация на самите резултати (пряко използване), посочени в член 48, параграфи 2-4;
iii)
допълване на правилата чрез въвеждане на разпоредби относно собствеността и достъпа до данни, знания и информация, които излизат извън целите на дейността и които не са необходими за изпълнението и използването на дейността (sideground), посочени в член 41, параграф 2, и членове 45-48;
iv)
разширяване на правилата за използването, така че да се включат и други цели освен изпълнението на дейността (научни изследвания) или разработването на резултати с цел търговска реализация или търговска реализация на самите резултати (пряко използване), посочени в член 48;
v)
задаване на специални критерии за разрешаване на преотстъпване на лиценза от един участник на друг участник в рамките на същата дейност, посочено в член 46, параграф 2;
vi)
разширяване, при условията, определени в споразумението за консорциум, посочено в член 24, параграф 2, на правата за достъп на участниците, техните свързани образувания и трети страни в качеството на притежатели на лиценз до резултати или предходни знания за цели, различни от изпълнението на дейността (научни изследвания) при подходящи условия, в т.ч. финансови условия, или развойна дейност с цел търговска реализация или търговска реализация на самите резултати (пряко използване), посочени в членове 46-48;
vii)
поставяне като условие относно правата на достъп за пряко използване наличието на споразумение между съответните участници, посочено в член 48;
viii)
избор дали да се използва разпространение чрез научни публикации с отворен достъп, посочено в член 43, параграф 2;
г)
финансирането на дейностите, като се даде възможност на органите за финансиране в областта на електронните компоненти и системи да прилагат ставки за възстановяване, различни от определените в член 28, параграф 3 в случаите, когато една или повече държави-членки съфинансират участник или дейност.
Ако специфичните му оперативни нужди го налагат, орган за финансиране, на който са възложени задачи по изпълнението на бюджета в съответствие с член 58, параграф 1, буква в), подточки i) и ii) от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012, може да приложи правила, които се различават от определените в настоящия регламент, при условие че е получено съгласието на Комисията. Комисията дава съгласието си само когато посочените правила са в съответствие с общите принципи, установени в настоящия регламент.
4. Настоящият регламент не се прилага за преки дейности, извършвани от Съвместния изследователски център (СИЦ).
Член 2
Определения
1. За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1)
„права на достъп“ означава права за използване на резултати или предходни знания при реда и условията, определени в съответствие с настоящия регламент;
2)
„свързано образувание“ означава всяко правно образувание, което се намира под пряк или непряк контрол на участник, или под същия пряк или непряк контрол, под който е и участникът, или което пряко или непряко контролира даден участник. Контролът може да приеме всяка от формите, определени в член 8, параграф 2;
3)
„асоциирана държава“ означава трета държава, която е страна по международно споразумение със Съюза, както е определено в член 7 от Регламент (ЕС) № 1291/2013;
4)
„предходни знания“ означава всички данни, ноу-хау или информация, независимо от тяхната форма или характер, осезаеми или неосезаеми, включително всички права, например права върху интелектуална собственост, които са i) притежавани от участниците преди включването им в съответната дейност, ii) необходими за извършване на дейността или за използване на резултатите от нея, и iii) определени от участниците в съответствие с член 45;
5)
„основен акт“ означава законодателен акт, приет от институциите на Съюза под формата на регламент, директива или решение по смисъла на член 288 от ДФЕС, който дава правно основание за определена дейност;
6)
„иновативна дейност“ означава дейност, която включва основно дейности, пряко предназначени за изготвяне на планове и договорености или проекти за нови, променени или подобрени продукти, процеси или услуги. За тази цел те могат да включват изготвяне на прототипи, изпитвания, демонстрации, пилотни проекти, мащабно валидиране на продукти и въвеждане на пазара;
7)
„координационна и спомагателна дейност“ означава дейност, състояща се основно от съпътстващи мерки, например стандартизация, разпространение на резултати, повишаване на осведомеността, комуникация, осъществяване на контакти, координация или спомагателни услуги, обсъждане на въпроси на съответната политика, обмяна на опит и проучвания (включително проектни проучвания за нова инфраструктура), и може да включва допълнителни дейности за създаване на мрежи и координация между програмите в различни държави;
8)
„разпространение на резултатите“ означава публично оповестяване на резултатите чрез подходящи средства (различни от тези, произтичащи от защитата или използването на резултатите), включително чрез научни публикации на всякакъв носител;
9)
„използване“ означава употребата на резултатите в по-нататъшни научноизследователски дейности, различни от тези в обхвата на съответната дейност, или за разработване, създаване и предлагане на пазара на продукт или процес, или за създаване и предоставяне на услуга, или в дейности по стандартизация;
10)
„справедливи и разумни условия“ означава подходящи условия, включително възможни финансови условия или условия на безвъзмезден достъп, като се отчитат специфичните обстоятелства на искането за достъп, например действителната или потенциалната стойност на резултатите или на предходните знания, до които се иска достъп, и/или обхватът, продължителността или други характеристики на предвидената употреба;
11)
„орган за финансиране“ означава орган, различен от Комисията, съгласно посоченото в член 58, параграф 1, буква в) от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012, на който Комисията възлага задачи по изпълнението на бюджета в съответствие с член 9, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1291/2013;
12)
„международна организация от европейски интерес“ означава международна организация, мнозинството от членовете на която са държави-членки или асоциирани държави и основната цел на която е да насърчава научното и технологичното сътрудничество в Европа;
13)
„правно образувание (правен субект)“ означава физическо лице или юридическо лице, учредено и признато в това си качество съгласно националното, съюзното или международното право, което има правосубектност и може, действайки от свое име, да упражнява права и да поема задължения;
14)
„правно образувание с идеална цел“ означава правно образувание, което по юридическата си форма е с идеална цел или е задължено по закон или по устав да не разпределя печалби на своите акционери или отделни членове;
15)
„участник“ означава всяко правно образувание, което извършва дейност или част от дейност по силата на Регламент (ЕС) № 1291/2013 и има права и задължения по отношение на Съюза или друг орган за финансиране съгласно условията на настоящия регламент;
16)
„дейност по съфинансиране на програма“ означава дейност, финансирана чрез безвъзмездни средства, чието основно предназначение е да допълват конкретни покани за представяне на предложения или програми, финансирани от образувания, различни от органите за финансиране на Съюза, които управляват програми за научни изследвания и иновации. Дейностите по съфинансиране на програма могат да включват също допълнителни мероприятия, свързани със създаване на мрежи и с координация между програмите на различни държави;
17)
„обществена поръчка за продукти в предпазарен стадий“ означава обществена поръчка за научноизследователски и развойни услуги при разпределяне на рисковете и ползите съобразно пазарните условия, както и за поетапни конкурентни разработки в случаите на ясно разделяне на предоставените научноизследователски и развойни услуги от разработването на крайни продукти в търговски количества;
18)
„обществена поръчка за новаторски решения“ означава обществена поръчка, при която възлагащите органи се явяват пилотен клиент за новаторски стоки или услуги, които все още не са широко достъпни на търговска основа и могат да включват изпитване за съответствие;
19)
„резултати“ означава всички осезаеми и неосезаеми продукти от дейността, например данни, знания или информация, създадена в рамките на съответната дейност, независимо от нейната форма или характер и от това дали може или не може да бъде защитена, както и свързаните с нея права, включително правата върху интелектуална собственост;
20)
„МСП“ означава микро-, малки и средни предприятия, съгласно определението в Препоръка 2003/361/ЕО на Комисията (22).
21)
„работна програма“ означава документ, приет от Комисията за изпълнението на конкретна програма в съответствие с член 5 от Решение 2013/743/EC на Съвета (23);
22)
„работен план“ означава документ, подобен на работна програма на Комисията и приет от органите за финансиране, на които е възложено изпълнението на част от „Хоризонт 2020“ в съответствие с член 9, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1291/2013.
2. За целите на настоящия регламент образувание, което няма правосубектност съгласно приложимото национално право, се счита за приравнено на правно образувание, ако са спазени условията, посочени в член 131, параграф 2 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 и член 198 от Регламент (ЕС) № 1268/2012.
3. За целите на настоящия регламент получателите на безвъзмездни средства не се разглеждат като органи за финансиране.
Член 3
Поверителност
При спазване на условията, установени в изпълнителните споразумения, решения или договори, всички данни, научни знания и информацията, обменени като поверителни в рамките на съответната дейност, се съхраняват като поверителни, като се взема предвид правото на Съюза относно защитата на класифицираната информация и достъпа до нея.
Член 4
Информация, която трябва да се предостави
1. Без да се засягат разпоредбите на член 3, при поискване Комисията предоставя на институциите, органите, службите или агенциите на Съюза, на всяка държава-членка или асоциирана държава притежаваната от нея полезна информация относно резултатите, създадени от участник в рамките на дейност, която е получила финансиране от Съюза, ако са изпълнени следните две условия:
а)
съответната информация е от значение за публичната политика;
б)
участниците не са представили надеждни и достатъчни основания за отказ съответната информация да бъде предоставена.
При изпълнението на конкретната цел „Сигурни общества - Защита на свободата и сигурността на Европа и нейните граждани“ Комисията при поискване предоставя на институциите, органите, службите или агенциите на Съюза или на националните органи на държавите-членки притежаваната от нея полезна информация относно резултатите, създадени от участник в рамките на дейност, която е получила финансиране от Съюза. Комисията уведомява участника за предоставянето на информацията. Когато държава-членка или институция, орган, служба или агенция на Съюза поиска да ѝ/му бъде предоставена информация, Комисията уведомява за предоставянето всички държави-членки.
2. Предоставянето на информация съгласно параграф 1 не се смята за прехвърляне върху получателя на каквито и да било права или задължения на Комисията или на участниците. Въпреки това, получателят борави с всяка такава информация като с поверителна, освен ако тя не стане обществено достояние или не бъде публично оповестена от участниците, или ако не е съобщена на Комисията без ограничения относно нейната поверителност. Спрямо класифицираната информация се прилагат правилата на Комисията относно сигурността.
Член 5
Насоки и информация за потенциални участници
Съгласно Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 и Регламент (ЕС) № 1268/2012 Комисията или съответният орган за финансиране прави необходимото, така че всички потенциални участници да разполагат с достатъчно насоки и информация към момента на публикуване на поканата за представяне на предложения, по-специално приложимия модел на споразумението за отпускане на безвъзмездни средства.
ДЯЛ II
ПРАВИЛА ЗА УЧАСТИЕ
ГЛАВА I
Общи разпоредби
Член 6
Форми на финансиране
В съответствие с член 10 от Регламент (ЕС) № 1291/2013 финансирането може да се осъществи в една или няколко от формите, предвидени в Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012, по-конкретно - чрез безвъзмездни средства, награди, възлагане на обществени поръчки или финансови инструменти.
Член 7
Правни образувания, които могат да участват в дейностите
1. Всяко правно образувание, независимо от мястото му на установяване, или всяка международна организация могат да участват в дадена дейност, ако са изпълнени както условията, определени в настоящия регламент, така и условията, определени в съответната работна програма или работен план.
2. Дадена работна програма може да ограничава изцяло или частично участието в „Хоризонт 2020“ на правни образувания, установени в трети държави, когато условията за участие на правни образувания от държавите-членки или на техни свързани образувания, установени в трета държава, в програмите за научни изследвания и иновации на третата държава накърняват интересите на Съюза.
3. Дадена работна програма или работен план може да изключи правни субекти, които не са в състояние да предоставят удовлетворителни гаранции за сигурност, включително що се отнася до личните разрешения на персонала за работа с класифицирана информация, ако това е оправдано поради съображения за сигурност.
4. СИЦ може да участва в дейности със същите права и задължения, каквито има правно образувание, установено в държава-членка.
Член 8
Независимост
1. Две правни образувания се разглеждат като независими едно от друго, ако никое от тях не е под пряк или непряк контрол на другото, нито под същия пряк или непряк контрол като другото.
2. За целите на параграф 1 контролът може да приеме, по-специално, една от следните форми:
а)
пряко или непряко притежание на повече от 50 % от номиналната стойност на емитирания акционерен капитал на съответното правно образувание или на мнозинството от правата на глас на акционерите или съдружниците в същото правно образувание;
б)
пряко или непряко притежание, фактическо или юридическо, на правомощия за вземане на решения в съответното правно образувание.
3. За целите на параграф 1 следните взаимоотношения между правни образувания не се смята, че съставляват сами по себе си взаимоотношения на контролиране:
а)
една и съща обществена инвестиционна корпорация, институционален инвеститор или дружество за рисков капитал притежава пряко или непряко повече от 50 % от номиналната стойност на емитирания акционерен капитал или на мнозинството от правата на глас на акционерите или съдружниците;
б)
съответните правни образувания се притежават или са обект на надзор от един и същ публичен орган.
ГЛАВА II
Безвъзмездни средства
Раздел I
Процедура за отпускане на безвъзмездни средства
Член 9
Условия за участие
1. Прилагат се следните минимални условия:
а)
в дадена дейност трябва да участват най-малко три правни образувания;
б)
всяко от трите правни образувания трябва да е установено в различна държава-членка или асоциирана държава;
в)
трите правни образувания, посочени в буква б), трябва да бъдат независими едно от друго по смисъла на член 8.
2. За целите на параграф 1, ако един от участниците е СИЦ, международна организация от европейски интерес или правен субект, учреден съгласно законодателството на Съюза, се приема, че този участник е установен в държава-членка или в асоциирана държава, различна от всяка държава-членка или асоциирана държава, в която е установен друг участник в същата дейност.
3. Чрез дерогация от параграф 1, минималното условие е участието на едно правно образувание, установено в държава-членка или в асоциирана държава:
а)
при дейности на Европейския научноизследователски съвет (ЕНC), свързани с авангардни проучвания,
б)
при инструмента за МСП, при действия с явна европейска добавена стойност,
в)
при програми за съфинансиране на дейности, както и
г)
в обосновани случаи, предвидени в работната програма или в работния план.
4. Чрез дерогация от параграф 1, при координационни и спомагателни дейности, както и при дейности, свързани с обучение и мобилност, минималното условие е участието на едно правно образувание.
5. Когато е уместно и надлежно обосновано, в работните програми или работните планове може да се предвиждат допълнителни условия съгласно специфичните изисквания на съответната политика или характера и целите на дейността, включително, наред с останалото, условия за броя, вида и мястото на установяване на участниците.
Член 10
Допускане до финансиране
1. До финансиране от Съюза се допускат следните участници:
а)
всяко правно образувание, което е установено в държава-членка или в асоциирана държава или е учредено съгласно законодателството на Съюза;
б)
всяка международна организация от европейски интерес;
в)
всяко правно образувание, установено в трета държава, посочена в работната програма.
2. При участие на международна организация или на правно образувание, установено в трета държава, които не отговарят на условията за финансиране по параграф 1, финансиране от Съюза може да бъде предоставено само ако е изпълнено поне едно от следните условия:
а)
участието се счита за особено важно за осъществяване на дейността от Комисията или от съответния орган за финансиране;
б)
финансирането е предвидено в двустранно споразумение за научно и технологично сътрудничество или в друго споразумение между Съюза и международната организация, или при правни образувания, установени в трети държави - с държавата, в която е мястото им на установяване.
Член 11
Покани за представяне на предложения
1. Поканите за представяне на предложения се отправят съгласно Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 и Регламент (ЕС) № 1268/2012, като се отчита по-специално необходимостта от прозрачност и недискриминация, както и от гъвкавост, съответстваща на многообразието в секторите на научните изследвания и на иновациите.
2. По изключение и без да се засягат другите случаи, предвидени в Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 и Регламент (ЕС) № 1268/2012, покани за представяне на предложения не се отправят за координационни и спомагателни дейности, както и за програми за съфинансиране на дейности, които трябва да се извършват от правните образувания, посочени в работните програми или работните планове, ако тези дейности не попадат в обхвата на поканата за представяне на предложения.
3. В съответствие с правилата на Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 и Регламент (ЕС) № 1268/2012 се предвиждат достатъчни срокове за изготвяне на предложенията, като предстоящите покани за представяне на предложения се обявяват предварително в разумен срок чрез публикуване на работна програма и в разумен срок между публикуването на поканата и крайния срок за представяне на предложенията.
Член 12
Покани за представяне на предложения, отправяни съвместно с трети държави или международни организации
1. Покани за представяне на предложения могат да бъдат отправяни заедно с трети държави или техни научнотехнически организации и агенции или с международни организации с оглед на съвместното финансиране на дейности в приоритетни области от общ интерес и с очаквани споделени ползи, когато е налице явна добавена стойност за Съюз. Предложенията се оценяват и подбират чрез договорени съвместни процедури за оценка и подбор. Процедурите за оценка и подбор гарантират съответствието с принципите, изложени в дял VI от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 и включват балансирана група от независими експерти, назначени от всяка страна.
2. Правните образувания, които получават финансиране от Съюза, сключват споразумение за отпускане на безвъзмездни средства със Съюза или със съответния орган за финансиране. Споразумението за отпускане на безвъзмездни средства включва описание на работата, която трябва да се извърши от участниците и от участващите правни образувания от трети държави.
3. Правните образувания, които получават финансиране от Съюза, сключват споразумение за координиране с участващите правни образувания, които получават финансиране от съответните трети държави или международни организации.
Член 13
Предложения
1. Предложенията включват проектоплан за използване и разпространение на резултатите, когато това се изисква от работната програма или работния план.
2. Всяко предложение за научни изследвания върху стволови клетки от човешки ембриони включва при необходимост информация относно лицензирането и мерките за контрол, които ще бъдат предприети от компетентните органи на съответните държави-членки, а така също и информация относно одобренията от гледна точка на етиката, които ще бъдат предоставени. Що се отнася до извличането на стволови клетки от човешки ембриони, то институциите, организациите и изследователите подлежат на строго лицензиране и контрол в съответствие с правната рамка на съответните държави-членки.
3. Предложение, което противоречи на етичните принципи или на приложимото законодателство, или което не изпълнява условията, определени в Решение № /2013//ЕС, в работната програма, в работния план или в поканата за подаване на предложения, може по всяко време да бъде изключено от процедурите за оценка, подбор и отпускане на средства.
4. Когато е уместно и е посочено в работната програма или работния план, в предложенията се посочва как и в каква степен анализът на свързаните с равенството между половете въпроси има отношение към съдържанието на предприемания проект.
Член 14
Оценка на съответствието с етичните стандарти
1. Комисията системно извършва оценки на съответствието с етичните стандарти при предложения, повдигащи етични въпроси. С тази оценки се проверява съблюдаването на етичните принципи и на законодателството, а при научните изследвания, извършвани извън Съюза, се проверява дали същите изследвания биха били позволени в държава-членка.
2. Комисията прави необходимото процесът на оценка на съответствието с етичните стандарти да бъде максимално прозрачен в рамките на възможното и да бъде осъществяван своевременно, като се избягва при възможност повторното представяне на документи.
Член 15
Критерии за подбор и за отпускане на безвъзмездни средства
1. Подадените предложения се оценяват въз основа на следните критерии за отпускане на безвъзмездни средства:
а)
върхови постижения;
б)
въздействие;
в)
качество и ефективност при внедряването.
2. За предложенията, представени в рамките на дейностите на ЕНС, свързани с авангардни изследвания, се прилага единствено критерият, посочен в параграф 1, буква а).
3. При предложения за иновативни дейности може да се даде по-голяма относителна тежест на критерия, посочен в параграф 1, буква б).
4. В работната програма или в работния план се уточнява прилагането на посочените в параграф 1 критерии за отпускане на безвъзмездни средства и се определят коефициенти и прагове.
5. Комисията взема под внимание възможността за двуетапна процедура на представяне на предложенията, предвидена в разпоредбите на Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 и Регламент (ЕС)№ 1268/2012, когато това е уместно и съответства на целите на поканата за представяне на предложения.
6. Предложенията се класират според резултатите от оценяването. Подборът се извършва въз основа на това класиране.
7. Оценката се извършва от независими експерти.
8. В случаите на правно образувание, посочено в член 11, параграф 2, или при други надлежно обосновани извънредни обстоятелства оценката може да бъде извършена чрез дерогация от параграф 7. Във всеки случай на такава оценка Комисията предоставя на държавите-членки подробна информация за използваната в случая процедура на оценяване и резултатите от нея.
9. Когато исканото от Съюза финансиране за дейност е равно на или превишава 500 000 EUR, Комисията или съответният орган за финансиране използвайки начини, съвместими с националното право, проверяват предварително финансовите възможности само на координаторите. Освен това ако наличната информация дава основания за съмнение във финансовите възможности на координатора или на други участници, Комисията или съответния орган за финансиране проверява техните финансови възможности.
10. Не се проверяват финансовите възможности както на правни образувания, чиято жизнеспособност е гарантирана от държава-членка или от асоциирана държава, така и на средни и висши учебни заведения.
11. Финансовите възможности могат да бъдат гарантирани от всяко друго правно образувание, чиито финансови възможности също се проверяват съгласно параграф 9.
Член 16
Процедура за преразглеждане на оценката
1. Комисията или съответният орган за финансиране предвижда прозрачна процедура за преразглеждане на оценката за кандидати, които считат, че оценката на тяхното предложение не е била извършена в съответствие с процедурите, определени в настоящия регламент, в конкретните работна програма, работен план или покана за представяне на предложения.
2. Молбата за преразглеждане е свързана с конкретно предложение и се представя от координатора на предложението в срок от 30 дни от датата, на която Комисията или съответният орган за финансиране уведомява координатора за резултатите от оценката.
3. Комисията или съответният орган за финансиране отговаря за разглеждането на молбата, посочена в параграф 2. То обхваща само процедурните аспекти на оценката, а не качествата на предложението.
4. Комисията за преразглеждане на оценката, съставена от служители на Комисията или служители на съответния орган за финансиране, представя становище по процедурните аспекти на процеса на оценяване. Тя се председателства от длъжностно лице от Комисията или от съответния орган за финансиране, което е от отдел, различен от отговарящия за поканата за представяне на предложения. Комисията за преразглеждане на оценката може да препоръча една от следните стъпки:
а)
преоценка на предложението, извършена основно от оценители, които не са участвали в предишната оценка;
б)
потвърждение на първоначалната оценка.
5. Въз основа на препоръката, посочена в параграф 4, Комисията или съответният орган за финансиране вземат решение, за което уведомяват координатора на предложението. Комисията или съответният орган за финансиране вземат това решение без неоснователно закъснение.
6. Процедурата за преразглеждане на оценката не забавя процеса на подбор на предложения, които не са предмет на молби за преразглеждане.
7. Процедурата за преразглеждане на оценката не изключва други действия, които участникът може да предприеме в съответствие с правото на Съюза.
Член 17
Запитвания и жалби
1. Комисията прави необходимото, за да осигури на участниците процедура за подаване на запитвания и жалби относно участието си в „Хоризонт 2020“.
2. Комисията прави необходимото, за да може до всички участниците да достига информация относно начините за отправяне на въпроси, запитвания или жалби, както и тя да бъде публикувана онлайн.
Член 18
Споразумение за отпускане на безвъзмездни средства
1. В тясно сътрудничество с държавите-членки Комисията изготвя модел на споразумения за отпускане на безвъзмездни средства между Комисията или съответния орган за финансиране и участниците в съответствие с настоящия регламент. Ако се изисква съществено изменение на модела за споразумение за отпускане на безвъзмездни средства, Комисията го преразглежда, както е уместно, в тясно сътрудничество с държавите-членки.
2. Комисията или съответният орган за финансиране сключва с участниците споразумение за отпускане на безвъзмездни средства. Премахването или замяната на дадено образувание, преди да бъде подписано споразумението за отпускане на безвъзмездни средства, се обосновава надлежно.
3. В споразумението за отпускане на безвъзмездни средства се определят правата и задълженията на участниците и на Комисията или на съответния орган за финансиране, в съответствие с настоящия регламент. В него се определят също така правата и задълженията на правните образувания, които се включват като участници по време на изпълнението на дейността, както и ролята и задачите на координатора на консорциум.
4. Въз основа на изискване в работна програма или в работен план в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства могат да се определят права и задължения на участниците по отношение на правата на достъп, използването и разпространението на резултатите, в допълнение към посочените в настоящия регламент.
5. Споразумението за отпускане на безвъзмездни средства, когато е уместно и в максимално възможна степен, отразява общите принципи, залегнали в препоръката на Комисията относно Европейската харта за изследователи и Кодекса за поведение при подбор на изследователи, принципите за почтеност в научните изследвания, препоръката на Комисията относно управлението на интелектуалната собственост при дейности по трансфера на знания и Кодекса за университети и други обществени организации за научни изследвания, както и принципа на равенство между половете, залегнал в член 16 от Регламент (ЕС) № 1291/2013.
6. Споразумението за отпускане на безвъзмездни средства при необходимост съдържа разпоредби, гарантиращи съблюдаването на етичните принципи, включително създаването на независим съвет по етика, и правото на Комисията да извършва проверка на спазването на етичните принципи чрез независими експерти.
7. В надлежно обосновани случаи отпускането на конкретни безвъзмездни средства за дейности може да бъде част от рамково партньорство в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 и Регламент (ЕС) № 1268/2012.
Член 19
Решения за отпускане на безвъзмездни средства
Комисията, в съответствие с член 121, параграф 1 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012, или съответният орган за финансиране може, когато това е уместно и в надлежно обосновани случаи, да нотифицира решения за отпускане на безвъзмездни средства вместо да сключва споразумения за отпускането им. Разпоредбите на настоящия регламент, отнасящи се до споразумения за отпускане на безвъзмездни средства, се прилагат mutatis mutandis.
Член 20
Срок за отпускане на безвъзмездни средства
1. Съгласно член 128, параграф 2 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 в поканите за представяне на предложения се посочва датата, до която всички заявители трябва да са информирани за резултатите от оценката на техните заявления, както и примерната дата за подписване на споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства или за уведомлението относно решението за отпускане на безвъзмездни средства.
2. Датите, посочени в параграф 1 се определят на основата на следните периоди:
а)
за информиране на всички заявители за резултатите от научната оценка на техните заявления - максимален период от пет месеца, считано от крайната дата за подаване на пълните предложения;
б)
за подписване със заявителите на споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства или за уведомяването им за тези решения - максимален период от три месеца, считано от датата на информиране на успешните кандидати.
3. Периодите, посочени в параграф 2 могат да бъдат превишени за дейности на ЕНC и в изключителни, надлежно обосновани случаи, по-конкретно при комплексни дейности, когато има голям брой предложения или при поискване от заявителите.
4. На участниците се дава разумен срок за представяне на информацията и документацията, необходими за подписване на споразумението за отпускане на безвъзмездни средства. Комисията взема решения и отправя искания за информация в най-кратките възможни срокове.Когато е възможно се избягва повторното предоставяне на документи.
Член 21
Срок за плащанията на безвъзмездни средства
Съответните суми се изплащат на участниците своевременно и в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012. Комисията или съответния орган за финансиране уведомява участниците за всяко извършено плащане към координатора.
Член 22
Защитена електронна система
Всички контакти с участниците, включително сключването на споразумения за отпускане на безвъзмездни средства, уведомлението относно решението за отпускане на безвъзмездни средства и евентуални техни изменения, могат да се осъществяват чрез електронна система за обмен, създадена от Комисията или съответния орган за финансиране съгласно разпоредбите на член 179 от Регламент (ЕС) № 1268/2012.
Раздел II
Изпълнение
Член 23
Изпълнение на дейности
1. Участниците изпълняват дейността в съответствие с всички условия и задължения, посочени в настоящия регламент, Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012, Регламент (ЕС) № 1268/2012, Решение 2013/743/EC, в работната програма или в работния план, в поканата за представяне на предложения и в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства.
2. Участниците не поемат никакви задължения, които са несъвместими с настоящия регламент и със споразумението за отпускане на безвъзмездни средства. Ако един участник не изпълнява задълженията си по техническото осъществяване на дейността, другите участници изпълняват задълженията без допълнително финансиране от Съюза, освен ако Комисията или съответният орган за финансиране не ги освободи изрично от това задължение. В случай че участникът не изпълнява задълженията си, Комисията може в съответствие с член 39, параграф 3, буква а) да прехвърли дължимата сума от Гаранционния фонд на участниците, посочен в член 38, на координатора на дейността. Финансовата отговорност на всеки участник е ограничена до неговия дълг, като се спазват разпоредбите, отнасящи се до Гаранционния фонд на участниците. Участниците гарантират, че Комисията или органът за финансиране ще бъдат информирани своевременно за всяко събитие, което може значително да засегне изпълнението на дейността или интересите на Съюза.
3. Участниците изпълняват дейността и взимат всички необходими и разумни мерки в това отношение. Те следва да разполагат с подходящите ресурси за нейното извършване, когато това е необходимо. Когато това се налага от изпълнението на дейността, те могат да възложат извършването на работа по линия на тази дейност на трети страни, включително на подизпълнители, или могат да използват ресурси, предоставени от трети страни във вид на нефинансов принос съгласно условията, определени в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства. Участниците носят отговорност за извършената работа пред Комисията или съответния орган за финансиране, както и пред останалите участници.
4. Договорите за подизпълнение за извършване на определени елементи от дейността следва се ограничават до случаите, предвидени в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства, и надлежно обосновани случаи, които не могат да бъдат ясно предвидени към момента на влизането на споразумението за отпускане на безвъзмездни средства в сила.
5. Трети страни, различни от подизпълнителите, може да извършват работа по линия на дейността при условията, определени в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства. Третата страна и работата, която да бъде извършена, се посочват в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства.
Разходите, направени от тези трети страни, могат да се смятат за допустими, ако третата страна отговаря едновременно на следните условия:
а)
би изпълнявала условията за финансиране, ако би била участник;
б)
явява се свързано образувание или има правна връзка с участник, предполагаща сътрудничество, което не се ограничава само с дейността;
в)
посочена е в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства;
г)
спазва правилата за допустимост и контрол на разходите, приложими спрямо участник в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства;
д)
приема солидарната отговорност с участника за приноса на Съюза, съответстваща на декларираната от третата страна сума, ако това бъде поискано от Комисията или съответния орган за финансиране.
6. Трети страни могат да предоставят ресурси на участник и чрез нефинансов принос за дейността. Разходите на трети страни във връзка с нефинансов принос, който са предоставили безвъзмездно, са допустими за финансиране, ако отговарят на условията, определени в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства.
7. Дейността може да включва финансова подкрепа за трети страни съгласно условията, определени в Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 и Регламент (ЕС) № 1268/2012. Сумите, посочени в член 137, параграф 1, буква в) от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012, могат да бъдат надвишени, ако това е необходимо за постигане на целите на дейността.
8. Дейността, извършвана от участници, които са възлагащи органи по смисъла на Директив 2004/17/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (24), Директива 2004/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (25) и Директива 2009/81/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (26), може да включва или да има за основна цел възлагането на обществени поръчки за продукти в предпазарен стадий и за новаторски решения, когато това е предвидено в работната програма или в работния план и се изисква за тяхното изпълнение. В такива случаи за процедурата по възлагане на обществени поръчки от страна на участниците се прилагат правилата, определени в член 51, параграфи 2, 4 и 5 от настоящия регламент.
9. Участниците трябва да съблюдават националното законодателство, нормативната уредба и етичните правила в държавите, където ще се извършва дейността. При необходимост участниците трябва преди началото на дейността да потърсят одобрение от съответните национални или местни комисии по етика.
10. Работата, свързана с използване на животни, се извършва в съответствие с член 13 от ДФЕС и е съобразена с изискването за заместване, намаляване и облекчаване на използването на животни за научни цели съгласно правото на Съюза, и по-специално Директива 2010/63/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (27).
Член 24
Консорциум
1. Членовете на консорциум, който желае да участва в дейност, назначават един от тях, който да действа като координатор, като това се посочва в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства. Координаторът е основната точка за контакти между членовете на консорциума в отношенията с Комисията или съответния орган за финансиране, освен ако в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства не е посочено друго или ако не спазва задълженията, определени в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства.
2. Членовете на консорциум, участващ в дейност, сключват вътрешно споразумение (споразумение за консорциум), в което са установени правата и задълженията по отношение на изпълнението на дейността в съответствие със споразумението за отпускане на безвъзмездни средства, с изключение на надлежно обосновани случаи, предвидени в работната програма, работния план или поканата за представяне на предложения. Комисията публикува насоки по основните въпроси, които участниците могат да уреждат в споразуменията си за консорциум.
3. В споразумението за консорциум се уреждат включително следните елементи:
а)
вътрешната организация на консорциума;
б)
разпределението на финансирането от Съюза;
в)
правила за разпространение, използване и права за достъп, в допълнение към посочените в дял III, глава I от настоящия регламент, и към разпоредбите в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства;
г)
договорености за уреждането на вътрешни спорове;
д)
договореностите между участниците по отношение на отговорността, обезщетяването и поверителността.
В рамките на консорциума членовете могат да приемат всякакви договорености, които преценят за необходими, доколкото тези договорености не влизат в противоречие със споразумението за отпускане на безвъзмездни средства или с настоящия регламент.
4. Консорциумът може да предложи включване или изключване на участник или смяна на координатора съгласно съответните разпоредби на споразумението за отпускане на безвъзмездни средства, ако промяната е в съответствие с условията за участие, не се отразява неблагоприятно върху изпълнението на дейността и не противоречи на принципа на равнопоставеност.
Раздел III
Форми на отпускане на безвъзмездни средства и правила за финансиране
Член 25
Форми на отпускане на безвъзмездни средства
Отпускането на безвъзмездни средства може да се осъществи във всяка от формите, посочени в член 123 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012, като се вземат предвид целите на дейността.
Член 26
Допустимост на разходите
1. Условията за допустимост на разходите са определени в член 126 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012. Разходите на трети страни в рамките на дейността могат да бъдат допустими съгласно разпоредбите на настоящия регламент и на споразумението за отпускане на безвъзмездни средства.
2. Недопустими разходи са тези, които не отговарят на условията по параграф 1, по-специално, отчисления за възможни бъдещи загуби или такси, загуби от курсови разлики, разходи, свързани с възвръщаемост на капитала, разходи, възстановени по отношение на друга дейност или програма на Съюза, дълг и разходи по обслужване на дълг, прекомерни или неоправдани разходи.
Член 27
Преки допустими разходи за персонал
1. Без да се засягат условията по член 26, преките допустими разходи за персонал се ограничават до заплатите плюс разходите за социална сигурност и другите разходи, включени във възнаграждението на персонала, определен за изпълнение на дейността, произтичащи от националното право или от договора за наемане на работа.
2. Без да се засягат условията по член 26, допълнителното възнаграждение на персонала на участници, които са правни образувания с нестопанска цел, определен за изпълнение на дейността, в т.ч. плащанията въз основа на допълнителни договори, независимо от техния характер, може също да се смята за пряк допустим разход за персонал, до посочената в параграф 3 горна граница, ако отговаря на следните допълнителни условия:
а)
част е от обичайните практики за възнаграждение на участника и се изплаща редовно за същия вид работа или експертен опит и познания;
б)
критериите, които се използват за изчисление на допълнителните плащания, са обективни и се прилагат по принцип от участника, независимо от използвания източник на финансиране.
3. Допълнителното възнаграждение може да бъде допустимо в размер до 8 000 евро на година на човек. По отношение на лице, което не работи единствено по изпълнението на дейността, се прилага праг на възнаграждението на час. Прагът на час се изчислява като се разделят 8 000 евро на броя на годишните отработени часове, изчислени съгласно член 31.
Член 28
Финансиране на дейността
1. Финансирането на дейност не превишава общия размер на допустимите разходи, от които се приспадат постъпленията от дейността.
2. За постъпления от дейността се смятат:
а)
ресурсите, предоставени от трети страни на участниците посредством финансови преводи или безвъзмезден нефинансов принос, чийто размер участникът е декларирал като допустими разходи, с изричната цел да бъдат използвани за дейността;
б)
приходите, получени от дейността, с изключение на приходите от използването на резултатите ѝ;
в)
приходите от продажбата на активи, закупени по споразумението за отпускане на безвъзмездни средства, до размера на разходите, които участникът първоначално е начислил за сметка на дейността.
3. За всяка дейност, финансирана от програмата, се прилага единна ставка на възстановяване на допустимите разходи. Максималната ставка се определя в работната програма или в работния план.
4. Безвъзмездните средства, отпускани в рамките на „Хоризонт 2020“, могат да достигнат максимален размер от 100 % от общата сума на допустимите разходи, без да се засяга принципът за съфинансиране.
5. Безвъзмездните средства, отпускани в рамките на „Хоризонт 2020“, се ограничават до максимум 70 % от общите допустими разходи за иновативни дейности и дейности по програми за съфинансиране.
Чрез дерогация от параграф 3, безвъзмездните средства по „Хоризонт 2020“ за иновативни дейности могат да достигнат максимум 100 % от общите допустими разходи за правни образувания с идеална цел, без да се засяга принципът за съфинансиране.
6. Ставките за възстановяване на разходите, посочени в настоящия член, се прилагат и по отношение на дейности, при които финансирането се извършва изцяло или частично чрез фиксирана ставка, разходи за единица продукт или еднократна обща сума.
Член 29
Непреки разходи
1. Непреките допустими разходи се определят посредством прилагането на фиксирана ставка в размер на 25 % от общите преки допустими разходи, с изключение на преките допустими разходи за договори за подизпълнение и разходите за ресурси, предоставени от трети страни, които не се използват в помещенията на бенефициера, както и на финансовата подкрепа за трети страни.
2. Чрез дерогация от параграф 1 могат да бъдат декларирани непреки разходи под формата на еднократна обща сума или разходи за единица продукт, когато това е предвидено в работната програма или в работния план.
Член 30
Оценка на равнищата на финансиране
Междинната оценка на „Хоризонт 2020“ включва оценка на въздействието на различните характеристики, въведени с новите равнища на финансиране, установени в членове 27, 28 и 29 от настоящия регламент, с цел да се прецени дали новият подход не е довел до нежелани ситуации, които се отразяват неблагоприятно на атрактивността на „Хоризонт 2020“.
Член 31
Брой на годишно отработените часове
1. Допустимите разходи за персонал се отнасят само за действително отработените часове от лица, заети пряко с дейността. Доказателствата за действително отработените часове трябва да бъдат предоставени от участника, обикновено чрез система за отчитане на времето.
2. За лица, заети изключително с дейността, не се изисква отчитане на време. В такива случаи участникът подписва декларация, в която потвърждава, че съответното лице е заето изключително с дейността.
3. Споразумението за отпускане на безвъзмездни средства съдържа:
а)
минимални изисквания по отношение на системата за отчитане на времето;
б)
възможността за избор между фиксирания брой годишно отработени часове и метода за изчисляване на броя на годишно отработените часове, който се прилага при изчисляването на почасовите ставки за персонал, като се отчитат обичайните счетоводни практики на участника.
Член 32
Собственици на МСП и физически лица без заплата
Собствениците на МСП, които не получават заплата, и другите физически лица, които не получават заплата, могат да начисляват разходи за персонал въз основа на разходи за единица продукт.
Член 33
Разходи за единица продукт
1. В съответствие с член 124 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 Комисията може да установи методи за определяне на разходите за единица продукт въз основа на:
а)
статистически данни или подобни обективни средства;
б)
подлежащи на одит ретроспективни данни на участника.
2. Преките допустими разходи за персонал могат да се финансират въз основа на разходите за единица продукт, определени според обичайната практика на участника за осчетоводяване на разходите, ако отговарят на следните кумулативни критерии:
а)
изчисляват се въз основа на общия размер на действителните разходи за персонал, записани в общите сметки на участника, които могат да се коригират от участника чрез бюджетирани или прогнозни елементи в съответствие с условията, определени от Комисията;
б)
съобразени са с член 26 и 27;
в)
гарантират спазването на изискването за нестопанска цел и избягване на двойното финансиране на разходи;
г)
изчисляват се с оглед на член 31 относно отработените часове.
Член 34
Сертификат за финансовите отчети
Сертификатът за финансовите отчети обхваща общия размер на безвъзмездните средства, заявен от участника под формата на възстановяване на действителните разходи и под формата на разходи за единица продукт, посочени в член 33, параграф 2, с изключение на сумите, декларирани на основата на еднократни общи суми, фиксирани ставки и разходи за единица продукт, различни от тези, определени съгласно обичайните счетоводни практики за разходи на участника. Сертификатът се представя само когато тази сума е равна на или по-висока от 325 000 EUR към момента на искането за изплащане на остатъка от безвъзмездните средства.
Член 35
Сертификати за методиката
1. Участници, които калкулират и начисляват преки разходи за персонал въз основа на разходите за единица продукт в съответствие с член 33, параграф 2, могат да представят на Комисията сертификат за методиката. Методиката трябва да отговаря на условията, посочени в член 33, параграф 2, и да изпълнява изискванията на споразумението за отпускане на безвъзмездни средства.
2. Когато Комисията приеме сертификат за методиката, той важи за всички дейности, финансирани по силата на Регламент (ЕС) № 1291/2013, и участникът изчислява и декларира разходите си въз основа на него. След като Комисията приеме сертификат за методиката, тя не присъжда никаква системна или повтаряща се грешка на приетата методика.
Член 36
Сертифициращи одитори
1. Сертификатите за финансовите отчети и за методиката, посочени в членове 34 и 35, се издават от независим одитор, който притежава правоспособност да извършва задължителен одит на счетоводни документи в съответствие с Директива 2006/43/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (28) или подобни национални нормативни актове, или от квалифициран и независим държавен служител, на когото съответните национални органи са предоставили правоспособност да извършва одит на участник и който не е участвал в изготвянето на финансовите отчети.
2. При поискване от Комисията, Европейската сметна палата или Европейската служба за борба с измамите (OLAF) одиторът, издал сертификата за финансовите отчети и за методиката, осигурява достъп до подкрепящите документи и работните документи по одита, въз основа на които е издаден сертификатът за финансовите отчети или за методиката.
Член 37
Кумулативно финансиране
Дейност, за която вече са отпуснати безвъзмездни средства от бюджета на Съюза, може да доведе до отпускането на безвъзмездни средства въз основа на Регламент (ЕС) № 1291/2013, при условие че отпуснатите безвъзмездни средства не обхващат едни и същи разходни елементи.
Раздел IV
Гаранции
Член 38
Гаранционен фонд на участниците
1. С настоящото се учредява гаранционен фонд на участниците (наричан по-нататък „Фондът“), който покрива риска, свързан с невъзстановяването на суми, дължими на Съюза по дейности, финансирани от Комисията чрез безвъзмездни средства съгласно Решение № 1982/2006/ЕО, и от Комисията или органи за финансиране на Съюза в рамките на „Хоризонт 2020“ съгласно правилата, определени в настоящия регламент. Фондът заменя и е приемник на Гаранционния фонд на участниците, създаден по силата на Регламент (ЕО) № 1906/2006.
2. Дейността на Фонда се осъществява в съответствие с член 39. Финансовите лихви, генерирани от Фонда, се добавят към него и служат изключително за целите, посочени в член 39, параграф 3.
3. Когато лихвите са недостатъчни за покриване на дейностите, изложени в член 39, параграф 3, Фондът не се намесва и Комисията или съответният орган на Съюза за финансиране събира всяка дължима сума направо от участниците или третите страни.
4. Фондът се смята за достатъчна гаранция съгласно Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012. От участниците не могат да бъдат приемани допълнителни гаранции или ценни книжа, или да им се налагат такива, с изключение на случая, описан в параграф 3 на настоящия член.
5. Участниците в дейности по „Хоризонт 2020“, чийто риск е покрит от Фонда, правят вноска в размер на 5 % от финансирането на дейността от Съюза. При приключване на дейността сумата, внесена във Фонда, се връща на участниците посредством координатора.
6. Ставката на вноските на участниците във Фонда, посочена в праграф 5, може да бъде намалена на базата на междинната оценка на „Хоризонт 2020“.
Член 39
Дейност на Фонда
1. Фондът се управлява от Съюза, представляван от Комисията, която действа като изпълнителен агент от името на участниците в съответствие с условията, определени в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства.
Комисията може да управлява Фонда пряко или да повери финансовото му управление на Европейската инвестиционна банка или на подходяща финансова институция („банка депозитар“). Банката депозитар управлява Фонда съгласно инструкциите на Комисията.
2. Вноските на участниците във Фонда могат да бъдат компенсирани от първоначалното предварително финансиране и да бъдат изплатени на Фонда от името на участниците.
3. Ако участник дължи суми на Съюза, Комисията може, без да се засягат санкциите, които могат да бъдат наложени на просрочилия плащане участник, да предприеме едно от следните действия:
а)
да прехвърли или да нареди на банката депозитар да прехвърли директно дължимата сума от Фонда на координатора на дейността. Прехвърлянето се извършва след прекратяването или оттеглянето от участие на просрочилия плащане участник, ако дейността е все още в процес на осъществяване и ако останалите участници са съгласни то да се извърши с оглед на поставените цели. Прехвърлените от Фонда суми се считат за финансиране от страна на Съюза;
б)
да събере ефективно упоменатата сума от Фонда.
Комисията издава нареждане за събиране на вземания от участника или третата страна в полза на Фонда. За тази цел Комисията може да приеме решение за събиране на вземания в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
4. Събраните суми представляват приход, приписан на Фонда по смисъла на член 21, параграф 4 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012. След като приключи усвояването на всички безвъзмездни средства, чийто риск е покрит от Фонда, неизплатените суми се събират от Комисията и се вписват в бюджета на Съюза съгласно решенията на законодателния орган.
ГЛАВА III
Експерти
Член 40
Назначаване на независими експерти
1. Комисията и, когато е уместно, органите за финансиране, могат да назначат независими експерти за оценка на предложения в съответствие с член 15 или за консултации или съдействие при:
а)
оценката на предложенията;
б)
наблюдението на изпълнението на дейностите, извършвани съгласно Регламент (ЕС) № 1291/2013, както и на предходни програми за научни изследвания и иновации;
в)
прилагането на политиката или програмите на Съюза за научни изследвания и иновации, включително „Хоризонт 2020“, както и постигането и функционирането на европейското научноизследователско пространство;
г)
оценката на програмите за научни изследвания и иновации;
д)
разработването на политика на Съюза за научни изследвания и иновации, включително подготовката на бъдещи програми.
2. Независимите експерти се избират въз основа на техните умения, опит и знания, необходими за изпълнението на възложените им задачи. В случаите, когато се налага независимите експерти да боравят с класифицирана информация, преди назначаването им се изисква съответна проверка за благонадеждност.
Независимите експерти се определят и подбират въз основа на покани за представяне на заявления от отделни лица и покани, насочени към съответни организации, например научноизследователски агенции, научноизследователски институции, университети, организации за стандартизация, организации на гражданското общество или предприятия, с оглед създаването на база данни с подходящи кандидати.
Комисията или съответният орган за финансиране може, ако това се прецени за уместно и в надлежно обосновани случаи, да избере, по прозрачен начин, експерт с подходяща квалификация извън базата данни.
При определянето на независими експерти Комисията или съответният орган за финансиране взема съответни мерки, за да се осигури балансиран състав на експертните групи и групите за оценяване по отношение на уменията, опита, знанията, географското разнообразие и представянето на половете, като се отчита положението в областта на съответната дейност. Когато това е уместно, се търси баланс между публичния и частния сектор.
Комисията или съответният орган за финансиране може да се обърне за съвет към консултативни органи за назначаването на независими експерти. При дейности, свързани с авангардни изследвания на ЕНС, Комисията назначава експерти въз основа на предложение от Научния съвет на ЕНС.
3. Комисията или съответният орган за финансиране гарантира, че експерт, който е в конфликт на интереси по отношение на даден въпрос, по който от него се изисква становище, не предоставя оценки, консултации или помощ по този въпрос.
4. Всички контакти с независими експерти, включително сключването на договор за назначаването им и неговите изменения, могат да се осъществяват чрез електронни системи за обмен, създадени от Комисията или съответния орган за финансиране съгласно разпоредбите на член 287, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1268/2012.
5. Имената на експертите, назначени в лично качество, които са сътрудничили на Комисията или на органите за финансиране при изпълнението на Регламент (ЕС) № 1291/2013 и Решение 2013/743/EC, заедно с експертната им област, се публикуват най-малко веднъж годишно на интернет страницата на Комисията или на съответния орган за финансиране. Тази информация се набира, обработва и публикува в съответствие с Регламент (ЕО) № 45/2001.
ДЯЛ III
ПРАВИЛА ЗА ИЗПОЛЗВАНЕТО И РАЗПРОСТРАНЕНИЕТО НА РЕЗУЛТАТИТЕ
ГЛАВА I
Безвъзмездни средства
Раздел I
Резултати
Член 41
Собственост върху резултатите
1. Резултатите са собственост на участника, който ги е създал.
2. Когато участниците в дейността са създали резултатите съвместно и съответният им принос в съвместните резултати не може да бъде точно установен или не е възможно този съвместно постигнат резултат да бъде отделен с цел подаване на заявление, придобиване или запазване на съответната закрила на правата върху интелектуална собственост, резултатите са тяхна съсобственост. Съсобствениците сключват споразумение за разпределението и условията за упражняване на съсобственост, в съответствие с техните задължения съгласно споразумението за отпускане на безвъзмездни средства. Съсобствениците могат да сключат споразумение да не запазят съсобствеността, а да изберат алтернативен режим, например като прехвърлят дела си на един-единствен собственик с право на достъп за останалите участници, след като резултатите са вече налице.
Освен ако в споразумението за съсобственост е уговорено друго, всеки съсобственик има право да предостави лиценз без изключителни права на трети страни, които да използват съвместно притежавани резултати, без право на преотстъпване на лиценза, при следните условия:
а)
предизвестие до останалите съсобственици;
б)
справедлива и разумна компенсация за останалите съсобственици.
3. Ако служители или страна, работещи за участник, имат право да претендират за права върху получените резултати, съответният участник гарантира, че е възможно тези права да се упражняват по начин, съвместим със задълженията му по споразумението за отпускане на безвъзмездни средства.
Член 42
Закрила на резултатите
1. Когато резултатите могат или в разумни граници може да се очаква, че могат да бъдат използвани за търговски или промишлени цели, участникът, чиято собственост са те, проучва възможността за тяхната правна закрила. Участникът, ако това е възможно, разумно и основателно, предвид обстоятелствата, осигурява адекватна правна закрила за подходящ период от време и с подходящо териториално покритие, като отчита законните си интереси и законните и особено търговските интереси на останалите участници в дейността.
2. Когато участник, който е получил финансиране от Съюза, не възнамерява да осигури правна закрила на постигнатите резултати по причини, които не произтичат от невъзможността това да бъде осъществено според националното или съюзното право или от липсата на потенциал те да бъдат използвани за търговски или промишлени цели, и освен ако участникът възнамерява да ги прехвърли на друго правно образувание, установено в държава-членка или в асоциирана държава, с оглед на тяхната закрила, той уведомява Комисията или съответния орган за финансиране преди каквото и да било разпространяване на тези резултати. Комисията, действаща от името на Съюза, или съответния орган за финансиране може, със съгласието на съответния участник, да поеме собствеността върху тези резултати и да предприеме необходимите действия за адекватната им закрила.
Участникът може да откаже да даде съгласието си само ако докаже, че това би накърнило сериозно законните му интереси. Резултатите не могат да бъдат разпространявани преди Комисията или съответния орган за финансиране да вземе решение да не поеме собствеността върху резултатите или да реши, че ще поеме собствеността върху резултатите и преди да предприеме необходимите действия за осигуряване на закрилата им. Комисията или съответният орган за финансиране взема това решение без неоснователно забавяне. В споразумението за отпускане на безвъзмездни средства се определят сроковете в това отношение.
3. Когато участник, който е получил финансиране от Съюза, възнамерява да се откаже от закрила на резултатите или да не иска нейното удължаване по причини, различни от липсата на възможност те да бъдат използвани за търговски или промишлени цели в рамките на период от най-много пет години след окончателното разплащане, той уведомява Комисията или съответния орган за финансиране, които могат да продължат или да удължат закрилата чрез поемане на собствеността върху резултатите. Участникът може да откаже да даде съгласието си само ако докаже, че това би накърнило сериозно законните му интереси. В споразумението за отпускане на безвъзмездни средства се определят сроковете в това отношение.
Член 43
Използване и разпространение на резултатите
1. Всеки участник, който е получил финансиране от Съюза, полага максимални усилия за оползотворяване на притежаваните от него резултати или ги предоставя на друго правно образувание за ползване, по-специално чрез прехвърляне и лицензиране на резултати в съответствие с член 44.
Всякакви допълнителни задължения относно използването на резултатите се определят в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства. В случай на научни изследвания с потенциал за справяне с основни обществени предизвикателства допълнителните задължения относно използването на резултатите може да включват лицензиране при неизключителни условия. Всички допълнителни задължения се посочват в работната програма или в работния план.
2. Всеки участник разпространява чрез подходящи средства и възможно най-бързо притежаваните от него резултати, при условие че спазва всички ограничения, произтичащи от закрилата на интелектуалната собственост, правилата за сигурност или законните интереси. В споразумението за отпускане на безвъзмездни средства могат да се определят сроковете в това отношение.
Всякакви допълнителни задължения относно разпространяването на резултатите се определят в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства и се посочват в работната програма или в работния план.
По отношение на разпространяването на резултатите посредством научни публикации, свободният достъп се прилага съгласно реда и условията, определени в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства. Разходите, свързани със свободния достъп до научни публикации, изготвени в резултат на научни изследвания, финансирани по „Хоризонт 2020“, и направени в рамките на срока на дейността, са допустими за възстановяване при условията на споразумението за отпускане на безвъзмездните средства. При надлежно спазване на разпоредбите на член 18 от Регламент (ЕС) № 1291/2013, в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства не се поставят условия относно свободния достъп до публикации, които биха довели до допълнителни разходи за публикуване след приключването на дейността.
По отношение на разпространението на данни от научни изследвания, в рамките на свободния достъп до данни от научни изследвания и тяхното опазване, в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства може да се определят редът и условията, при които се предоставя свободен достъп до тези резултати, по-специално при авангардните изследвания на ЕНС и изследванията за БНТ или в други подходящи области, като се отчитат законните интереси на участниците, както и всички ограничения, произтичащи от правилата за защита на данните, правилата за сигурност и защитата на правата върху интелектуалната собственост. В такъв случай в работната програма или в работния план се посочва дали се изисква разпространение чрез свободен достъп на данните от научни изследвания.
Останалите участници се предизвестяват за всяка дейност по разпространение на резултатите. След получаване на предизвестието всеки участник може да възрази, ако докаже, че законните му интереси във връзка с неговите резултати или предходни знания ще бъдат сериозно накърнени от предвиденото разпространение. В такива случаи разпространението не може да се осъществи, освен ако са взети подходящи мерки за опазване на споменатите законни интереси. В споразумението за отпускане на безвъзмездни средства се определят сроковете в това отношение.
3. Участниците предоставят на Комисията или на съответния орган за финансиране за целите на наблюдението и разпространението всяка полезна информация относно дейностите си по използване и разпространение и необходимата документация съгласно условията, определени в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства. Като се спазват законните интереси на участниците, предоставили информацията, тази информация се прави публично достояние. В споразумението за отпускане на безвъзмездни средства се определят и сроковете по отношение на тези задължения за докладване.
4. Всички заявления за патенти, стандарти, публикации или друго разпространение, включително в електронна форма, във връзка с резултати, съдържат, когато това е възможно, изявление, което може да обхваща визуални средства, че дейността е получила финансова подкрепа от Съюза. Условията за това изявление се определят в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства.
Член 44
Прехвърляне и лицензиране на резултати
1. Когато участник прехвърля собственост върху резултати, той прехвърля на правоприемника своите задължения съгласно споразумението за отпускане на безвъзмездни средства относно тези резултати, включително задължението да ги предаде при всяко последващо прехвърляне.
Без да се засягат задълженията за поверителност, произтичащи от законите или подзаконовите актове в случаите на сливания и придобивания, когато други участници все още се ползват с права на достъп или все още могат да поискат да получат права на достъп до резултатите, които трябва да бъдат прехвърлени, участникът, който възнамерява да прехвърли резултатите, предизвестява другите участници, като им предоставя достатъчно информация относно предполагаемия нов собственик на резултатите, с цел да даде възможност на останалите участници да анализират въздействието на планираното прехвърляне на собственост върху евентуалното упражняване на техните права на достъп.
След получаване на предизвестието всеки участник може да възрази срещу прехвърлянето на собствеността ако докаже, че то ще се отрази неблагоприятно върху упражняването на неговите права на достъп. В такъв случай прехвърлянето не може да се осъществи, докато не се постигне споразумение между заинтересованите участници. В споразумението за отпускане на безвъзмездни средства се определят сроковете в тази връзка.
Другите участници могат с предварително писмено споразумение да се откажат от правото си на предизвестие и на възражение срещу прехвърляне на собственост от един участник към конкретно посочена трета страна.
2. При условие че правата на достъп до резултатите могат да бъдат упражнявани и че са спазени всички допълнителни задължения относно използването на резултатите от страна на участника, който е техен собственик, този участник може да издава лицензи или по друг начин да предоставя на правно образувание право, в това число - изключително, на ползването им. Изключителен лиценз за резултати може да се предостави, ако всички останали заинтересовани участници са съгласни да се откажат от правата си на достъп до тези резултати.
3. По отношение на резултати, постигнати от участници, които са получили финансиране от Съюза, в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства може да се предвиди Комисията или съответния орган за финансиране да може да възрази срещу прехвърляния на собственост или срещу предоставянето на изключителен лиценз на трети страни, установени в трета държава, която не е асоциирана към „Хоризонт 2020“, ако сметне, че прехвърлянето или предоставянето не съответства на интересите за развитие на конкурентоспособността на икономиката на Съюза, на етичните принципи или на съображения за сигурност.
В тези случаи прехвърлянето на собственост или предоставянето на изключителен лиценз не се осъществява, освен ако не бъде удовлетворено изискването на Комисията или на съответния орган за финансиране за осигуряване на подходящи предпазни мерки.
Когато е уместно, в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства се предвижда, че Комисията или съответния орган за финансиране трябва да бъдат уведомени предварително за всяко прехвърляне на собственост или предоставяне на изключителен лиценз. В споразумението за отпускане на безвъзмездни средства се определят сроковете за това.
Раздел II
Права на достъп до предходни знания и нови резултати
Член 45
Предходни знания
Участниците определят по подходящ начин в писмено споразумение предходните знания, които имат отношение към съответната дейност.
Член 46
Принципи на правата на достъп
1. Всяко искане за упражняване на права на достъп или всеки отказ от права на достъп се представя писмено.
2. Освен ако е уговорено друго от собственика на резултатите или предходните знания, до които се иска достъп, правата на достъп не включват правото на преотстъпване на лиценза.
3. Участниците в една и съща дейност се информират взаимно за всички законови ограничения върху предоставянето на достъп до предходните им знания преди присъединяването си към споразумението за отпускане на безвъзмездни средства. Всяко споразумение, сключено след това от участник по отношение на предходни знания, гарантира, че всички права на достъп могат да бъдат упражнявани.
4. Прекратяването на участието в дадена дейност не засяга задължението на участника да предостави достъп при реда и условията, определени в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства.
5. В споразумението за консорциум може да се предвиди лишаването от права на достъп на участник, който не изпълнява задълженията си и не коригира това неизпълнение.
Член 47
Права на достъп за изпълнение на дейността
1. Участник се ползва с права на достъп до резултатите на друг участник в същата дейност, ако първият се нуждае от тези резултати, за да изпълнява своята работа по съответната дейност.
Достъпът се предоставя безвъзмездно.
2. Участник се ползва с права на достъп до предходните знания на друг участник в същата дейност, ако първият се нуждае от тези знания, за да изпълнява своята работа по съответната дейност, и при спазване на ограниченията съгласно член 46, параграф 3.
Такива права на достъп се предоставят безвъзмездно, освен ако не е договорено друго от участниците преди присъединяването им към споразумението за отпускане на безвъзмездни средства.
Член 48
Права на достъп за използване на резултатите
1. Участник се ползва с права на достъп до резултатите на друг участник в същата дейност, ако първият се нуждае от тези резултати, за да използва собствените си резултати от дейността.
При наличие на споразумение такъв достъп се предоставя при справедливи и разумни условия.
2. Участник се ползва с права на достъп до предходните знания на друг участник в същата дейност, ако първият се нуждае от тези знания, за да използва собствените си резултати от дейността при спазване на ограниченията съгласно член 46, параграф 3.
При наличие на споразумение такъв достъп се предоставя при справедливи и разумни условия.
3. Свързано образувание, установено в държава-членка или в асоциирана държава, освен ако в споразумението за консорциум не е предвидено друго, също има права на достъп до резултати и, при спазване на ограниченията по член 46, параграф 3, до предходни знания при справедливи и разумни условия, ако тези резултати и предходни знания са необходими за използване на резултатите, получени от участника, с когото образуванието е свързано. Тези права на достъп се искат или получават пряко от участника, чиято собственост са резултатите или предходните знания, освен ако не е предвидено друго съгласно член 46, параграф 2.
4. Искане за достъп съгласно параграфи 1, 2 или 3 може да се отправи до една година след приключване на дейността. Участниците могат обаче да се споразумеят за различен краен срок.
Член 49
Права на достъп за Съюза и за държавите-членки
1. За надлежно обоснованите цели на разработването, прилагането и наблюдението на политиките или програмите на Съюза, институциите, органите, службите или агенциите на Съюза се ползват с права на достъп единствено до резултатите на участник, който е получил финансиране от Съюза. Такива права на достъп са ограничени до употреба с нетърговска и неконкурентна цел.
Достъпът се предоставя безвъзмездно.
2. Във връзка с дейностите в рамките на конкретната цел „Сигурни общества - Защита на свободата и сигурността на Европа и нейните граждани“ на приоритет "Обществени предизвикателства", както е определена в приложение I, част III от Регламент (ЕС) № 1291/2013, институциите, органите, службите и агенциите на Съюза, както и националните органи на държавите-членки, за целите на разработването, прилагането и наблюдението на техните политики или програми в тази област, се ползват с необходимите права на достъп до резултатите на участник, който е получил финансиране от Съюза. Тези права на достъп са ограничени до употреба с нетърговска и неконкурентна цел. Тези права на достъп се предоставят безвъзмездно и въз основа на двустранно споразумение, в което са определени специалните условия, с които се гарантира, че тези права ще се използват единствено за определената цел и че ще са предвидени съответни задължения за поверителност. Тези права на достъп не се отнасят за предходните знания на участника. Искащата държава-членка, институция, орган, служба или агенция на Съюза уведомяват всички държави-членки за тези искания. Спрямо класифицираната информация се прилагат правилата на Комисията по отношение на сигурността.
ДЯЛ IV
СПЕЦИАЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 50
Награди
1. Финансирането от Съюза може да се извършва под формата на награди, както е определено в дял VII от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 и Регламент (ЕС) № 1268/2012.
2. Присъждането на награда се обуславя от поемането на задължения за подходяща обществена разгласа. По отношение на разпространението на резултатите се прилага дял III от настоящия регламент. Работната програма или работният план може да съдържа специални задължения относно използването и разпространението на резултати.
Член 51
Обществени поръчки за продукти в пазарен и предпазарен стадий и за новаторски решения
1. Всяка обществена поръчка, възложена от Комисията от нейно име или съвместно с държавите-членки, се подчинява на правилата за обществените поръчки, както са определени в Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 и Регламент (ЕС) № 1268/2012.
2. Финансирането от Съюза може да се извършва под формата на обществени поръчки за продукти в предпазарен стадий или за новаторски решения самостоятелно от Комисията или от съответния орган за финансиране или съвместно с възлагащи органи от държавите-членки и асоциираните държави.
Процедурите за възлагане на обществени поръчки:
а)
са в съответствие с принципите за прозрачност, недискриминация, равнопоставеност, добро финансово управление и пропорционалност, с правилата за конкуренция и, когато е приложимо, с Директиви № 2004/17/ЕО, 2004/18/ЕО и 2009/81/ЕО или, когато Комисията действа самостоятелно, с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012;
б)
могат да предвидят специфични условия, например място на изпълнение на възложените дейности, като при обществени поръчки за продукти в предпазарен стадий то се ограничава до територията на държавите-членки и на асоциираните държави по „Хоризонт 2020“, когато това е надлежно обосновано от целите на съответната дейност;
в)
могат да разрешат сключването на няколко договора в рамките на една процедура (възлагане на няколко доставчици);
г)
предвиждат възлагане на поръчките на участника или участниците в тръжната процедура, предлагащи най-добро съотношение между качество и цена.
3. Освен ако в поканата за участие в търг не е посочено друго, резултатите, получени при обществена поръчка, възложена от Комисията, са собственост на Съюза.
4. В договорите за възлагане на обществени поръчки за продукти в предпазарен стадий се формулират специални разпоредби относно собствеността, правата на достъп и лицензирането, за да се оползотворят максимално резултатите и да се избегне всякакво непочтено предимство. Изпълнителят, който създава резултати при обществена поръчка за продукти в предпазарен стадий, притежава най-малкото свързаните с тях права върху интелектуалната собственост. Възлагащите органи се ползват най-малкото с права на безвъзмезден достъп до резултатите за тяхна лична употреба и с правото да предоставят или да изискват от участващите изпълнители да предоставят на трети страни неизключителни лицензи да използват резултатите при справедливи и разумни условия, без право на преотстъпване на лиценза. Ако изпълнителят не успее да постигне търговска реализация на резултатите в рамките на определен период след възлагането на обществената поръчка за продукти в предпазарен стадий, както е посочено в договора, той прехвърля на възлагащите органи собствеността върху резултатите.
5. В договорите за възлагане на обществени поръчки за новаторски решения могат да се формулират специални разпоредби относно собствеността, правата на достъп и лицензирането, за да се оползотворят максимално резултатите и да се избегне всякакво непочтено предимство.
Член 52
Финансови инструменти
1. Финансовите инструменти могат да приемат всяка от формите, посочени в дял VIII от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012, и могат да бъдат съчетавани помежду си и с безвъзмездни средства, финансирани от бюджета на Съюза, включително в рамките на Регламент (ЕС) № 1291/2013.
2. Чрез дерогация от член 140, параграф 6, втора алинея от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012, както приходите, така и годишните вноски за изплащане, генерирани от финансов инструмент, създаден съгласно Регламент (ЕС) № 1291/2013, се прехвърлят към този финансов инструмент в съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент № 966/2012.
3. Чрез дерогация от член 140, параграф 6, втора алинея от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012, както приходите, така и годишните вноски за изплащане, генерирани от Инструмента за финансиране с поделяне на риска, създаден с Решение № 1982/2006/ЕО и в ранната фаза на Средството за висок растеж и иновации на МСП (СРИ 1), създадено с Решение № 1639/2006/ЕО се включват съгласно член 21, параграф 4 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 към следващите финансови инструменти по силата на Регламент (ЕС) № 1291/2013.
Член 53
Инструмент за МСП
1. Само МСП могат да кандидатстват по покани за представяне на предложения, отправени по линия на специализирания инструмента за МСП, посочен в член 22 от Регламент (ЕС) № 1291/2013. Те могат да си сътрудничат с други дружества и научноизследователски организации или университети.
2. Когато дадено дружество е признато за МСП, този правен статут се приема за целия период на изпълнение на проекта, дори в случаите, когато дружеството поради разрастването си по-късно надвиши горните стойности от определението за МСП.
3. При инструмента за МСП или безвъзмездните средства, предоставяни от органи за финансиране или от Комисията за подпомагане на МСП, в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства могат да се формулират специални разпоредби, в частност относно собствеността, правата на достъп, използването и разпространението на резултати.
Член 54
Бърз път към иновации (БПИ)
1. Съгласно член 7 всяко правно образувание може да участва в дейност по линия на БПИ. Дейностите, които се финансират по линия на БПИ, са иновационни дейности. По линия на БПИ се отправят покани за представяне на предложения, свързани с някоя от технологичните области по конкретна цел „Водещи позиции при базовите и промишлените технологии“, както са определени в приложение I, част II, точка 1 от Регламент (ЕС) № 1291/2013 или някоя от конкретните цели по приоритет „Обществени предизвикателства“, посочени в приложение I, част III, точки 1-7 към същия регламент.
2. Предложения могат да се представят по всяко време. Комисията определя три крайни дати годишно за представяне на предложения за оценяване. Периодът между крайната дата за представяне на предложения и подписването на споразумение за отпускане на безвъзмездни средства или уведомлението относно решението за отпускане на безвъзмездни средства не е повече от шест месеца. Предложенията се класират според въздействието, качеството и ефикасността на изпълнението и върховите постижения, като на критерия за въздействие се дава по-голяма относителна тежест. В една дейност могат да участват не повече от пет правни образувания. Размерът на безвъзмездните средства не надвишава 3 милиона евро.
Член 55
Други специални разпоредби
1. При изпълнение на дейности, свързани със сигурността, в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства може да се формулират специални разпоредби, в частност относно обществените поръчки за продукти в предпазарен стадий и за новаторски решения, промените в състава на консорциума, класифицираната информация, използването, разпространението, свободния достъп до научни публикации, прехвърлянето и лицензирането на резултатите.
2. При дейности в подкрепа на съществуваща или нова научноизследователска инфраструктура в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства може да се формулират специални разпоредби относно потребителите на инфраструктурата и достъпа на потребителите до нея.
3. При авангардни изследвания на ЕНС в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства могат да се формулират специални разпоредби, в частност относно правата на достъп, преносимост и разпространение, или свързани с участниците, изследователите и която и да е заинтересована от дейността страна.
4. При дейности, свързани с обучението и мобилността, в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства могат да се формулират специални разпоредби относно задълженията, отнасящи се за изследователите, които се възползват от дейността, собствеността, правата на достъп и преносимостта на резултати.
5. При координационни и спомагателни дейности в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства могат да се формулират специални разпоредби, в частност относно собствеността, правата на достъп, използването и разпространението на резултати.
6. При Общностите за знания и иновации към EIT в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства могат да се формулират специални разпоредби, в частност относно собствеността, правата на достъп, използването и разпространението.
ДЯЛ V
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 56
Упражняване на делегираните правомощия
1. Правомощията да приема делегирани актове се предоставят на Комисията при спазване на установените в настоящия член условия.
2. Правомощията да приема делегираните актове, посочени в член 1, параграф 3, се предоставят на Комисията за срока на действие на „Хоризонт 2020“.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 1, параграф 3, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна посочена в него дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията уведомява за него едновременно Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 1, параграф 3, влиза в сила само ако нито Европейският парламент, нито Съветът са представили възражения в срок от два месеца след уведомлението на Европейския парламент и на Съвета относно акта или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 57
Отмяна и преходни разпоредби
1. Регламент (ЕО) № 1906/2006 се отменя, считано от 1 януари 2014 г.
2. Без да се засягат разпоредбите на параграф 1, разпоредбите на настоящия регламент не засягат продължаването или изменението, включително цялостното или частичното прекратяване на съответните дейности до тяхното приключване или до отпускането на финансовата помощ от Комисията или органите за финансиране съгласно Решение № 1982/2006/ЕО или други законодателни актове, приложими за тази помощ към 31 декември 2013 г., която продължава да се прилага за съответните дейности до тяхното приключване.
3. Всички суми от Гаранционния фонд на участниците, създаден по силата на Регламент (ЕО) № 1906/2006, както и всички негови права и задължения, се прехвърлят на Фонда, считано от 31 декември 2013 г. Участниците в дейности, предвидени в Решение № 1982/2006/ЕО, които подписват споразумения за отпускане на безвъзмездни средства след 31 декември 2013 г., правят своите вноски във Фонда.
Член 58
Настоящият регламент влиза в сила на третия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Страсбург на 11 декември 2013 година.
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1290/2013,
11. detsember 2013,
millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020” aastateks 2014 - 2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1906/2006
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 173 ja 183 ning artikli 188 teist lõiku,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse kontrollikoja arvamust, (1)
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (2)
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)
ning arvestades järgmist:
(1)
Teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020” aastateks 2014-2020 (edaspidi „programm „Horisont 2020””) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1291/2013 (4). Kõnealust määrust on vaja täiendada eeskirjadega, mis reguleerivad osalemist programmi „Horisont 2020” alusel võetud kaudsetes meetmetes ja nende meetmete tulemuste kasutamist ja levitamist.
(2)
Programmi „Horisont 2020” rakendamine aitaks otseselt kaasa tööstusvaldkonnas juhtpositsiooni saavutamisele ning majanduskasvu ja töökohtade loomisele ning samuti kodanike heaolule Euroopas ning selles peaks kajastuma Euroopa Komisjoni 6. oktoobri 2010. aasta teatises „Euroopa 2020 - strateegiline juhtalgatus „Innovaatiline liit” ” esitatud strateegiline visioon, millega komisjon võttis endale kohustuse lihtsustada oluliselt osalejate juurdepääsu.
(3)
Programmiga „Horisont 2020” tuleks toetada teadlaste, teaduslikult põhjendatud teadmiste ja tehnoloogia vaba liikumist võimaldava Euroopa teadusruumi saavutamist ja toimimist ning tugevdada koostööd nii liidu ja selle liikmesriikide vahel, kui ka liikmesriikide vahel, eelkõige ühtsete eeskirjade kohaldamise kaudu.
(4)
Käesolevas määruses sätestatud programmis „Horisont 2020” osalemis-, kasutamis- ja levitamiseeskirjad ("eeskirjad") peaksid piisavalt kajastama Euroopa Parlamendi 11. novembri 2010. aasta resolutsioonis teadusuuringute raamprogrammide rakendamise lihtsustamine kohta (5) esitatud soovitusi ning nõukogu soovitusi seoses teadusuuringute raamprogrammide haldus- ja finantsnõuete lihtsustamisega. Eeskirjadega tuleks tagada järjepidevus Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1982/2006/EÜ (6) alusel juba rakendatud lihtsustamismeetmetega. Eeskirjad peaksid järgima seitsmenda raamprogrammi vahehindamist käsitlevas eksperdirühma 12. novembri 2010. aasta lõpparuandes esitatud soovitusi ning nendega peaks jätkuvalt vähendama osalejate halduskoormust ja lihtsustama finantssätteid, et hõlbustada osalemist ja vähendada finantsvigade arvu. Eeskirjad peaksid samuti täielikult kajastama teadusringkondades väljendatud muresid ja nende soovitusi aruteludest, mis algatati komisjoni poolt 29. aprillil 2010. aastal esitatud teatisega „Teadusuuringute raamprogrammide rakendamise lihtsustamine” ning sellele 9. veebruaril 2011 järgnenud rohelise raamatuga „Probleemid ja võimalused: ELi teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise ühise strateegilise raamistiku arendamine”.
(5)
Programmi „Horisont 2020” vahehindamine peaks hõlmama uue rahastamismudeli hindamist, hõlmates selle mõju rahastamistasanditele, programmis „Horisont 2020” osalemisele ja selle atraktiivsusele.
(6)
Komisjon või asjaomane rahastamisasutus peaks tagama, et taotlusvooru avaldamise ajaks oleks kõigil võimalikel osalejatel kasutada piisavalt suuniseid ja teavet.
(7)
Kooskõla tagamiseks muude liidu rahastamisprogrammidega tuleks programmi „Horisont 2020” rakendada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012 (7) ning komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1268/2012 (8) võttes seejuures nõuetekohaselt arvesse teadus- ja innovatsiooni eripära.
(8)
Tuleks tagada ühtne lähenemisviis, koondades otsusega nr 1982/2006/EÜ vastu võetud Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammiga (2007-2013), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1639/2006/EÜ vastu võetud konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammiga (9) hõlmatud tegevuse ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega nr 294/2008 (10) asutatud Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) tegevuse, et muuta osalemine lihtsamaks, töötada välja ühtsem vahendite kogum ning suurendada teaduslikku ja majandusmõju, vältides samas dubleerimist ja killustumist. Tuleks kohaldada ühiseid eeskirju, et tagada ühtne raamistik, mis peaks lihtsustama osalemist programmi „Horisont 2020” eelarvest liidu rahalist toetust saavates programmides, sealhulgas Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 187 kohaselt EIT, ühisettevõtete või muude struktuuride juhitavates programmides ning ELi toimimise lepingu artiklis 185 kohaselt liikmesriikide algatatud programmides.
Siiski tuleks tagada paindlikkus erieeskirjade vastuvõtmisel, kui see on põhjendatav teatavate meetmete erivajadustega. Selleks, et võtta arvesse tegevusega seotud erivajadusi, mis on kindlaks määratud ELi toimimise lepingu artikli 187 kohaselt asutatud asutuste asjaomase alusakti raames, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
(9)
Käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvate meetmete puhul tuleks austada põhiõigusi ja järgida eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. Sellised meetmed peaksid olema kooskõlas mis tahes õiguslikult siduva kohustusega, sealhulgas rahvusvahelise õigusega ning komisjoni iga asjakohase otsusega nagu näiteks komisjoni 28. juuni 2013. aasta teatisega (11), samuti eetikapõhimõtetega, sealhulgas põhimõttega vältida teadusuuringute tervikluse rikkumist.
(10)
Kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklites 180 ja 186 sätestatud rahvusvahelisele koostööle seatud eesmärkidega tuleks edendada ka kolmandate riikide õigussubjektide ning rahvusvaheliste organisatsioonide osalemist. Kõnealuste eeskirjade rakendamine peaks olema vastavuses ELi toimimise lepingu artiklite 75 ja 215 kohaselt vastuvõetud meetmetega ning kooskõlas rahvusvahelise õigusega. Lisaks tuleks kõnealuste eeskirjade rakendamisel võtta nõuetekohaselt arvesse tingimusi, mis käsitlevad liidu õigussubjektide osalemist kolmandate riikide vastavates programmides.
(11)
Eeskirjad peaksid moodustama ühtse, tervikliku ja läbipaistva raamistiku, millega tagatakse võimalikult tõhus rakendamine, võttes arvesse vajadust tagada lihtsustatud korra abil lihtne juurdepääs kõikidele osalejatele, eelkõige mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd). Liidu finantsabi võiks anda eri rahastamisvormide kaudu.
(12)
Kooskõlas läbipaistvuse põhimõttega ning lisaks määruses (EL, Euratom) nr 966/2012 ja määruses (EL) nr 1268/2012 sätestatud avaldamisnõude kohaselt peaks komisjon avaldama avatud taotlusvoorud programmi „Horisont 2020” veebisaidil konkreetsete teabekanalite kaudu ning peaks tagama nende ulatusliku levitamise ka riiklike kontaktisikute kaudu, taotluse korral juurdepääsetavas vormingus, kui see on teostatav.
(13)
Käesolevas määruses sätestatud valiku- ja toetuse määramise kriteeriume tuleks kohaldata läbipaistvalt ning objektiivsete ja mõõdetavate parameetrite järgi, võttes arvesse programmi „Horisont 2020” üldist eesmärki, milleks on saavutada hästitoimiv Euroopa teadusruum.
(14)
Üldiselt peaks täielike toetusetaotluste esitamise lõpptähtaja ja taotlejatega toetuslepingute sõlmimise või neile toetuse andmise otsuste teatavaks tegemise vaheline ajavahemik olema lühem kui on ette nähtud määruses (EL, Euratom) nr 966/2012. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ja Euroopa Teadusnõukogu meetmete võtmiseks tuleks võimaldada pikemat ajavahemikku.
(15)
Komisjon peaks jätkama pingutusi menetluste lihtsustamiseks IT-süsteemide täiustamise kaudu, näiteks avardades osalejate portaali funktsioone, mis peaksid toimima taotlusvooru avaldamisest ühtse kontaktpunktina, mille kaudu esitatakse taotlused ja jõutakse meetme teostamiseni - eesmärk on luua selleks ühtne kontaktpunkt. Süsteemi kaudu võidakse anda ka taotlejatele tagasisidet nende taotluste menetlemise käigu ja ajakava kohta.
(16)
Konfidentsiaalsete andmete ja salastatud teabe töötlemine peaks olema kooskõlas kõigi asjakohaste liidu õigusega, sealhulgas institutsioonide sise-eeskirjadega, näiteks komisjoni otsus nr 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom (12), milles sätestatakse Euroopa Liidu salastatud teavet käsitlevad julgeolekualased sätted.
(17)
On vaja kehtestada osalemise miinimumtingimused üldiselt ja programmi „Horisont 2020” meetmete eripära arvestades. Eelkõige tuleb kindlaks määrata eeskirjad osalejate arvu ja nende tegevuskoha kohta. Kui liikmesriigi üksus meetme rakendamisel ei osale, tuleks püüda saavutada ELi toimimise lepingu artiklites 173 ja 179 sätestatud eesmärgid.
(18)
Nõukogu otsuse nr 2001/822/EÜ (13) kohaselt vastavad ülemeremaade ja -territooriumide õigussubjektid programmis „Horisont 2020” osalemise tingimustele, kui nad täidavad programmis „Horisont 2020” sätestatud eritingimusi.
(19)
Komisjon peaks taotlusvoorude ja teabenõuete ajastamisel võimaluse korral arvestama tavapäraste puhkuseperioodidega.
(20)
Taotluste puhul mida heaks ei kiideta, peaks komisjon andama asjakohasele taotlejale tagasisidet.
(21)
Selgete ja läbipaistvate mehhanismide kohaldamine eri teemasid käsitlevate taotlusvoorude väljatöötamisel tagab võrdse konkurentsiolukorra, parandab programmi „Horisont 2020” atraktiivsust ning aitab kaasa osalejate arvu suurenemisele.
(22)
Komisjon peaks programmi „Horisont 2020” kogu ulatuses toimima kooskõlas Euroopa hea halduse tava eeskirjaga, mis on sätestatud komisjoni otsuse 2000/633/EÜ, ESTÜ, Euratom (14) lisas.
(23)
On asjakohane kehtestada programmi „Horisont 2020” raames võetavates meetmetes osalejate liidupoolse rahastamise tingimused. Selleks et vähendada olemasolevate rahastamiseeskirjade keerukust, tuleks vastu võtta kulude hüvitamise lihtsustatud süsteem, kasutades rohkem ühekordseid summeeritud väljamakseid, kindlasummalisi makseid ning ühikukulusid.
(24)
Käesolevas määruses nimetatud hüvitismäärad on maksimummäärad, et tagada kasumi taotlemist keelava ja kaasrahastamise põhimõtte nõude järgmine ning võimaldada osalejatel taotleda madalamat määra. Põhimõtteliselt peaks hüvitismäärad olema siiski 100 % või 70 %.
(25)
Tehnoloogiauuringute, tootearenduse ja tootetutvustuse meetmete liigitamisel tuleks arvesse võtta tehnilise valmiduse taset käsitlevaid OECD määratlusi.
(26)
Teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas esinevate konkreetsete probleemide lahendamiseks tuleb ette näha uued rahastamisvormid, nt auhinnad, kommertskasutusele eelnev hange, innovatiivsete lahenduste riigihange, VKEdele mõeldud rahastamisvahend ning innovatsiooni kiirtee pilootprojektid, mille puhul on vaja erieeskirju.
(27)
Selleks et säilitada võrdsed võimalused kõikidele siseturul aktiivselt tegutsevatele ettevõtjatele, tuleks programmiga „Horisont 2020” ettenähtud rahastamise kavandamisel lähtuda riigiabieeskirjadest, et tagada riiklike kulutuste tõhusus ja vältida turumoonutusi, nt erasektori rahaliste vahendite massilist väljatõrjumist, mittetulemuslike turustruktuuride loomist või ebatõhusate äriühingute säilitamist. Tuleks hoolitseda selle tagamise eest, et innovatsiooni alaste meetmete rahastamisel ei moonutaks konkurentsi ega tekitaks turuhäireid ilma piisava põhjuseta.
(28)
Liidu finantshuve tuleks proportsionaalsete meetmete kaudu kaitsta kogu kulutsükli vältel, tagades sobiva tasakaalu usalduse ja kontrolli vahel.
(29)
Kooskõlas määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012 peaksid eeskirjad looma aluse toetusesaajate tavapäraste raamatupidamistavade laialdasemaks aktsepteerimiseks.
(30)
Osalejate tagatisfond, mis loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega (EÜ) nr 1906/2006 (15) ja mida haldab komisjon, on osutunud oluliseks kaitsemehhanismiks, millega leevendatakse riske seoses oma kohustusi mittetäitvate osalejate võlgnetavate ja hüvitamata summadega. Seepärast tuleks luua uus osalejate tagatisfond (edaspidi „fond”). Osalejate riskide tõhusama juhtimise ja katmise tagamiseks peaks fond katma meetmed, mida rakendatakse otsuse nr 1982/2006/EÜ alusel, nõukogu otsusega 2006/970/Euratom (16) loodud programmi alusel, nõukogu otsusega 2012/93/Euratom (17) loodud programmi alusel; samuti peaks fond katma meetmed, mida rakendatakse programmi „Horisont 2020” alusel ning nõukogu määruse (Euratom) nr 1314/2013 (18) alusel. Fondist ei tuleks katta teiste kui liidu rahastatavate üksuste juhitavaid programme.
(31)
Läbipaistvuse suurendamiseks tuleks avaldada nende ekspertide nimed, kes on abistanud komisjoni või asjaomaseid rahastamisasutusi käesoleva määruse kohaldamisel. Kui eksperdi nime avaldamine võib seada ohtu tema julgeoleku või tema andmete tervikluse või põhjendamatult kahjustada tema eraelu puutumatust, peaks komisjonil või rahastamisasutustel olema võimalik hoiduda selliste nimede avaldamisest.
(32)
Ekspertide isikuandmeid tuleks käsitleda kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 45/2001 (19).
(33)
Tuleks sätestada tulemuste kasutamist ja levitamist käsitlevad eeskirjad, tagamaks et osalejad kaitsevad, kasutavad ja levitavad neid tulemusi nõuetekohaselt, eelkõige seoses võimalusega tagada täiendavad kasutustingimused Euroopa strateegilistes huvides. Liidu rahalist toetust saanud osalejad, kes kavatsevad kasutada sellise rahastamisega saadud tulemusi peamiselt programmiga „Horisont 2020” liitumata kolmandates riikides, peaksid osutama sellele, kuidas liidu antud rahaline toetus toob kasu Euroopa üldisele konkurentsivõimele (vastastikkuse põhimõte), nagu on sätestatud toetuslepingus.
(34)
Teadusuuringute puhul, millel on potentsiaali uudse meditsiinitehnoloogia arengu seisukohalt (nt ravimid, vaktsiinid ja meditsiiniline diagnostika), tuleks võtta meetmeid, et vajaduse korral tagada tulemuste kiire kasutamine ja levitamine.
(35)
Vaatamata olemasolevate teadustegevusele, arendustegevusele ja innovatsioonile ja majanduskasvule suunatud liidu võla- ja omakapitaliinstrumentide edukusele on riskikapitali kättesaadavus endiselt oluline teema, eelkõige uuenduslike VKEde jaoks. Et võimaldada võla- ja omakapitaliinstrumentide tõhusaimat kasutamist, tuleks võimaldada neid kombineerida üksteisega ning liidu eelarvest rahastatavate, sealhulgas programmi „Horisont 2020” alusel antavate toetustega. Lisaks tuleks komisjonil eelkõige tagada otsusega nr 1982/2006/EÜ loodud riskijagamisrahastu ning otsusega nr 1639/2006/EÜ loodud suure kasvupotentsiaaliga ja uuenduslike VKEde süsteemi käivitamisetapi osa (GIF1) järjepidevus programmi „Horisont 2020” kohastes õigusjärgsetes võla- ja omakapitaliinstrumentides, milleks on vastavalt liidu laenu- ja garantiiteenus teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks ning liidu omakapitalipõhised rahastamisvahendid teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks. Seega tuleks eespool nimetatud finantsinstrumentidega saadud tulud ja tagasimaksed suunata otse programmi „Horisont 2020” kohaselt loodud finantsinstrumentidesse.
(36)
Komisjon peaks tagama piisava vastastikuse täiendavuse programmi „Horisont 2020” VKEde vahendi ning programmi „Horisont 2020” finantsinstrumentide ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1287/2013 (20) loodud programm COSME ning koos liikmesriikidega loodud mehhanismide ja vahendite (näiteks ühisprogramm Eurostars) (21) vahel.
(37)
Õiguskindluse ja selguse huvides tuleks määrus (EÜ) nr 1906/2006 kehtetuks tunnistada,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I JAOTIS
SISSEJUHATAVAD SÄTTED
Artikkel 1
Reguleerimisese ja -ala
1. Käesoleva määrusega kehtestatakse määruse nr 1291/2013 alusel võetavates kaudsetes meetmetes osalemise erieeskirjad, sealhulgas erieeskirjad kõnealuse määruse artikli 9 lõike 2 alusel rahastamisasutuste poolt rahastatavates kaudsetes meetmetes osalemiseks.
Käesoleva määrusega kehtestatakse ka tulemuste kasutamise ja levitamise eeskirjad.
2. Käesoleva määrusega kehtestatud erieeskirjade suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 ja komisjoni määruse (EL) nr 1268/2012 asjakohaseid eeskirju.
3. Määrusega (EÜ) nr 294/2008 või muu alusaktiga, millega ELi toimimise lepingu artikli 185 alusel pannakse rahastamisasutusele eelarve täitmisega seotud ülesanded, võidakse kehtestada eeskirjad, mis erinevad käesolevas määruses sätestatust. Selleks et võtta arvesse rahastamisasutuste tegevusega seotud erivajadusi ning kohaldades asjaomase alusaktiga kehtestatud eeskirju, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 56 vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad ELi toimimise lepingu artikli 187 alusel asutatud rahastamisasutuste puhul järgmist:
a)
aeronautika valdkonnas asutatud rahastamisasutuste väljaantud taotlusvoorude osalemistingimused, eesmärgiga vähendada artikli 9 lõikes 1 sätestatud minimaalset osalejate arvu;
b)
artiklis 10 sätestatud toetuskõlblikkus, võimaldades biotoorainel põhineva tööstuse valdkonnas ja uuenduslike ravimite valdkonnas asutatud rahastamisasutustel piirata toetuskõlblikkus teatud liiki osalejatega;
c)
tulemuste kasutamise ja levitamise eeskirjad, millega uuenduslike ravimite valdkonnas asutatud rahastamisasutustel võimaldatakse:
i)
laiendada seotud üksuste, hankijate ja õigusjärglastest üksuste võimalusi tulemuste ja taustteabe edastamiseks ja litsentside andmiseks vastavalt toetuslepingule ja ilma artikli 44 lõigetes 1 ja 2 osutatud teiste osalejate nõusolekuta;
ii)
lubada erikokkuleppeid, mis käsitlevad artikli 48 lõigetes 2-4 osutatud kommertskasutuse arendamise taustteabe või kommertskasutuse tulemuste (tulemuste otsene kasutamine) kasutusõigust;
iii)
täiendada eeskirju, lisades sätted selliste andmete, teadmiste ning teabe omandilise kuuluvuse ja neile juurdepääsu kohta, mis ei ole seotud meetme eesmärgi saavutamisega ega ole vajalikud meetme rakendamiseks ja kasutamiseks (tulemuste kaudne kasutamine) kooskõlas artikli 41 lõikega 2 ning artiklitega 45 kuni 48;
iv)
laiendada kasutuseeskirju ka muudele eesmärkidele kui meetme rakendamine (kasutamine teadusuuringutel), kommertskasutuse arendamine või tulemuste kommertskasutus (otsene kasutamine) kooskõlas artikliga 48;
v)
sätestada erikriteeriumid, et võimaldada sama meetme raames osalejate vahelist all-litsentsimist kooskõlas artikli 46 lõikega 2;
vi)
laiendada artikli 24 lõikes 2 osutatud konsortsiumilepingus sätestatud tingimustel osalejate, nende seotud üksuste ja litsentsi omandanud kolmandate isikute kasutusõigusi tulemustele ja taustteabele, mida asjakohastel tingimustel, sealhulgas finantstingimustel kasutatakse muudel eesmärkidel kui meetme rakendamine (kasutamine teadusuuringutel), või mida kasutatakse kommertskasutuse arendamiseks või tulemuste kommertskasutuseks (otsene kasutamine) kooskõlas artiklitega 46 kuni 48.
vii)
seada tulemuste otsese kasutamise tingimuseks, et kasutusõigused lepitakse kokku asjaomaste osalejate vahel kooskõlas artikliga 48;
viii)
muuta vabatahtlikuks avatud juurdepääsu teel teaduspublikatsioonide kaudu levitamine kooskõlas artikli 43 lõikega 2;
d)
meetmete rahastamine, võimaldades elektrooniliste komponentide ja süsteemide valdkonna rahastamisasutustel kohaldada artikli 28 lõikes 3 sätestatust erinevat hüvitismäära, kui osalejat või meedet kaasrahastab üks või mitu liikmesriiki.
Rahastamisasutus, kellele on määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 58 lõike 1 punkti c alapunktide i või ii kohaselt usaldatud eelarve täitmisega seotud ülesanded, võib kohaldada eeskirju, mis erinevad käesolevas määruses sätestatust, kui tema tegevusega seotud erivajadused seda nõuavad, tingimusel et komisjon sellega nõustub. Komisjon annab sellistel juhtudel oma nõusoleku ainult juhul, kui eeskirjad on kooskõlas käesolevas määruses sätestatud üldpõhimõtetega.
4. Käesolevat määrust ei kohaldata Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmete suhtes.
Artikkel 2
Mõisted
1. Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
1) „kasutusõigused”- õigus kasutada tulemusi ja taustteavet käesoleva määrusega ettenähtud tingimustel;
2) „seotud üksus”- õigussubjekt, mis on programmis osaleja otsese või kaudse kontrolli all või mille üle teostatakse samasugust otsest või kaudset kontrolli nagu programmis osaleja üle või mis otseselt või kaudselt kontrollib osalejat. Kontroll võib toimuda igal artikli 8 lõikes 2 sätestatud viisil;
3) „assotsieerunud riik”- kolmas riik, mis on liiduga sõlmitud rahvusvahelise lepingu osaline, nagu on määratud kindlaks määruse (EL) nr 1291/2013 artikliga 7;
4) „taustteave”- kõik andmed, oskusteave või teave mis tahes vormis või kujul, nii materiaalne kui immateriaalne, sealhulgas mis tahes õigused, nt intellektuaalomandi õigused, i) mis osalejal olid enne meetmega ühinemist, ii) mida on vaja meetme võtmiseks või meetme tulemuste kasutamiseks; ja iii) mille osalejad on määranud kindlaks kooskõlas artikliga 45;
5) „alusakt”- liidu institutsioonide vastuvõetud õigusakt, mis võib olla määruse, direktiivi või ELi toimimise lepingu artikli 288 kohase otsuse vormis ning mis on meetme õiguslik alus;
6) „innovatsioonimeetmed”- tegevus, mis on peamiselt seotud kavade ja korralduste või projektide loomisega uute, muudetud või täiustatud toodete, protsesside või teenuste jaoks. Sel eesmärgil võivad sellise tegevuse hulka kuuluda prototüüpide loomine, katsetamine, demonstreerimine, pilootkasutus, laiaulatuslik toodete valideerimine ja turule viimine.
7) „koordineerimis- ja toetusmeetmed”- meetmed, mis hõlmavad eelkõige kaasnevaid meetmeid, nt standardimine, levitamine, teadlikkuse suurendamine ja teavitamine, võrgustike loomine, koordineerimis- või toetusteenused, poliitilised dialoogid ning vastastikused õppeüritused ja uuringud (sealhulgas uut infrastruktuuri ette valmistavad uuringud) ning siia võivad kuuluda ka lisameetmed võrgustike loomiseks ja koostööks eri riikide programmide vahel;
8) „levitamine”- tulemuste avalikustamine kõigi asjakohaste vahendite abil (välja arvatud tulemuste kaitsmise või kasutamisega seotud avaldamine), sealhulgas teaduspublikatsioonide avaldamine mis tahes teabekanalites;
9) „kasutamine”- tulemuste kasutamine edasiseks uurimistegevuseks, välja arvatud asjaomase meetmega hõlmatud uurimistegevus, või toote või protsessi väljatöötamiseks, loomiseks ja turustamiseks või teenuse loomiseks ja osutamiseks või standardimiseks;
10) „õiglased ja mõistlikud tingimused”- asjakohased tingimused, sealhulgas võimalikud finantstingimused või kasutustasuta kasutamise tingimused, milles võetakse arvesse kasutustaotluse konkreetseid asjaolusid, näiteks selle taotluse objektiks olevate tulemuste või taustteabe tegelikku või potentsiaalset väärtust ja/või teabe kavandatud kasutamise ulatust, kestust või muid näitajaid;
11) „rahastamisasutus”- määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 58 lõike 1 punktis c nimetatud asutus või organ (v.a Euroopa Komisjon), kellele komisjon on kooskõlas määruse (EL) nr 1291/2013 artikli 9 lõikega 2 usaldanud eelarve rakendamisega seotud ülesanded;
12) „Euroopa huve esindav rahvusvaheline organisatsioon”- rahvusvaheline organisatsioon, mille enamik liikmetest on liikmesriigid või assotsieerunud riigid ning mille peaeesmärk on edendada teadus- ja tehnoloogiakoostööd Euroopas;
13) „õigussubjekt”- mis tahes füüsiline isik või liikmesriigi, liidu või rahvusvahelise õiguse kohaselt asutatud ja sellisena tunnustatud juriidiline isik, kellel on iseseisev õigusvõime ning õigus enda nimel toimides teostada õigusi ja kanda kohustusi;
14) „mittetulunduslik õigussubjekt”- õigussubjekt, kellel õiguslikust vormist tulenevalt ei ole tulutoovat eesmärki või kellel on seadusest tulenev või muul alusel õiguslikult siduv kohustus mitte jagada kasumit oma aktsionäridele või üksikliikmetele;
15) „osaleja”- määruse (EL) nr 1291/2013 alusel meedet või selle osa rakendav õigussubjekt, kellel on käesoleva määruse tingimuste kohaselt liidu või mõne muu rahastamisasutuse suhtes õigusi ja kohustusi;
16) „programmi kaasrahastamismeede”- meede, mida rahastatakse toetusega, mille põhieesmärk on täiendada üksikuid taotlusvoore või teadus- ja innovatsiooniprogramme, mida rahastavad asutused, mida liit ei rahasta. Programmi kaasrahastamismeede võib samuti hõlmata tegevust, mis täiendab eri riikide programmide vahelist võrgustikutööd ja koordineerimist;
17) „kommertskasutusele eelnev hange”- teadus- ja arendusteenuste hange, mis hõlmab turutingimustele vastava riski ja kasu jagamist ning konkurentsivõimelist arengut etappides, kus teadus- ja arendusteenuste hanke etapp on selgelt eraldatud lõpptoodete kaubanduslike koguste kasutuselevõtust;
18) „innovatiivsete lahenduste riigihange”- hange, kus hankija tegutseb selliste innovatiivsete kaupade ja teenuste turuletoojatena, mis ei ole turgudel veel suures mahus kättesaadavad, ning mis võib hõlmata vastavuskatseid;
19) „tulemused”- kõik meetme materiaalsed ja immateriaalsed tulemused, nagu näiteks meetmete rakendamise tulemusel saadud andmed, teadmised ja teave mis tahes vormis või kujul, olenemata sellest, kas neid saab kaitsta või mitte, ning kõik kaasnevad õigused, sealhulgas intellektuaalomandi õigused;
20) „VKE”- komisjoni soovituses 2003/361/EÜ (22) määratletud mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad.
21) „tööprogramm”- dokument, mille komisjon on vastu võtnud eriprogrammi rakendamiseks kooskõlas nõukogu otsuse 2013/743/EL (23) artikliga 5;
22) „tööplaan”- komisjoni tööprogrammiga sarnane dokument, mille on vastu võtnud määruse (EL) nr 1291/2013 artikli 9 lõike 2 kohaselt programmi „Horisont 2020” rakendamise ühe osa eest vastutavad rahastamisasutused.
2. Isikuid, kellel kohaldatava siseriikliku õiguse kohaselt puudub õigussubjektsus, käsitletakse käesoleva määruse kohaldamisel õigussubjektina, tingimusel et määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 131 lõikes 2 ning määruse (EL) nr 1268/2012 artiklis 198 sätestatud tingimused on täidetud.
3. Käesoleva määruse kohaldamisel ei käsitata toetusesaajaid rahastamisasutustena.
Artikkel 3
Konfidentsiaalsus
Kui rakenduskokkulepetes, otsustes või lepingutes sätestatud tingimustest ei tulene teisiti, hoitakse meetme raames konfidentsiaalselt edastatud kõikide andmete ja teadmiste ning kogu teabe konfidentsiaalsust, võttes nõuetekohaselt arvesse liidu õigust salastatud teabe kaitse ja sellele juurdepääsu kohta.
Artikkel 4
Kättesaadavaks tehtav teave
1. Ilma et see piiraks artikli 3 kohaldamist, teeb komisjon taotluse korral liidu institutsioonidele, asutustele, teenistustele või ametitele, liikmesriigile või assotsieerunud riigile kättesaadavaks kogu tema valduses oleva kasuliku teabe liidult rahalist toetust saanud meetmes osaleja saadud tulemuste kohta, tingimusel et mõlemad järgnevad tingimused on täidetud:
a)
asjaomane teave on avalikes huvides;
b)
osalejad ei ole asjaomase teabe kättesaadavaks tegemise vastu piisavalt põhjendatud argumente esitanud.
Selliste meetmete puhul, mis kuuluvad erieesmärgi „Turvaline ühiskond - Euroopa kodanike ja ühiskonna vabaduse ja turvalisuse kaitse” alla, teeb komisjon taotluse korral liidu institutsioonidele, asutustele, teenistustele või ametitele või liikmesriigi ametiasutustele kättesaadavaks kogu tema valduses oleva kasuliku teabe liidult rahalist toetust saanud meetmes osaleja saadud tulemuste kohta. Komisjon teavitab osalejat sellisest teatamisest. Kui liikmesriik või liidu institutsioon, asutus, teenistus või amet taotleb teabe edastamist, teavitab komisjon sellisest teatamisest kõiki liikmesriike.
2. Teabe kättesaadavaks tegemisega vastavalt lõikele 1 ei lähe komisjoni või osalejate õigused ega kohustused edasi teabe saajale. Teabe saaja käsitleb mis tahes sellist teavet konfidentsiaalsena, välja arvatud juhul, kui see tuleb avalikuks, kui osalejad ise selle avalikustavad või kui see edastati komisjonile ilma konfidentsiaalsuspiiranguteta. Salastatud teabe suhtes kohaldatakse komisjoni julgeolekueeskirju.
Artikkel 5
Suunised ja teave potentsiaalsetele osalejatele
Kooskõlas määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012 ja määrusega (EL) nr 1268/2012 tagab komisjon või asjakohane rahastamisasutus, et taotlusvooru avaldamise ajaks oleks kõigil võimalikel osalejatel kasutada piisavalt suuniseid ja teavet, eelkõige kohaldatava mudeltoetuslepingu.
II JAOTIS
OSALEMISEESKIRJAD
I PEATÜKK
Üldsätted
Artikkel 6
Rahastamisvormid
Kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 1291/2013 artikliga 10 võib kasutada üht või mitut määruses (EL, Euratom) nr 966/2012 sätestatud rahastamisvormi, eelkõige toetusi, auhindu, hankemenetlust või finantsinstrumente.
Artikkel 7
Meetmetes osalevad õigussubjektid
1. Meetmes võivad osaleda kõik õigussubjektid asukohast olenemata või rahvusvahelised organisatsioonid, eeldusel et käesolevas määruses sätestatud tingimused koos asjaomase tööprogrammi või -kava tingimustega on täidetud.
2. Asjaomase tööprogrammiga võib piirata kolmandates riikides asuvate õigussubjektide osalemist programmis „Horisont 2020” või selle osades, kui komisjon käsitab liikmesriikide õigussubjektide või nende kolmandates riikides asutatud seotud üksuste osalemise tingimusi kolmanda riigi teadus- ja innovatsiooniprogrammides liidu huve kahjustavana.
3. Asjaomasest tööprogrammist või -kavast võib välja jätta õigussubjektid, kes ei suuda tagada piisavat julgeolekukontrolli, sealhulgas töötajate julgeolekukontrolli, kui see on põhjendatud julgeolekukaalutlustel.
4. Teadusuuringute Ühiskeskus võib meetmetes osaleda samasuguste õiguste ja kohustustega nagu liikmesriigis asuv õigussubjekt.
Artikkel 8
Sõltumatus
1. Kahte õigussubjekti käsitatakse teineteisest sõltumatuna, kui üks neist ei ole teise otsese ega kaudse kontrolli all või kui nad ei ole ühe ja sama otsese või kaudse kontrolli all.
2. Lõike 1 kohaldamisel võib kontroll esineda eelkõige ühes järgmistest vormidest:
a)
otsene või kaudne osalus, mis on üle 50 % asjaomase õigussubjekti aktsiakapitali nimiväärtusest või aktsionäride või osanike häälteenamusest selles õigussubjektis;
b)
otsene või kaudne tegeliku või õigusliku otsustamisõiguse omamine asjaomases õigussubjektis.
3. Lõike 1 kohaldamisel ei kujuta järgmised suhted õigussubjektide vahel endast kontrollisuhet:
a)
samal avalik-õiguslikul investeerimisühingul, institutsionaalsel investoril või riskikapitaliettevõttel on üle 50 % otsene või kaudne osalus aktsiakapitali nimiväärtusest või aktsionäride või osanike häälteenamus;
b)
üks ja sama avalik-õiguslik asutus on asjaomaste õigussubjektide omanik või teostab nende järelevalvet.
II PEATÜKK
Toetused
I Jagu
Toetuse määramise menetlus
Artikkel 9
Osalemistingimused
1. Kohaldatakse järgmisi miinimumtingimusi:
a)
meetmes osaleb vähemalt kolm õigussubjekti;
b)
kõik kolm õigussubjekti on asutatud eri liikmesriigis või assotsieerunud riigis ning
c)
kõik kolm punktis b osutatud õigussubjekti on vastavalt artiklile 8 üksteisest sõltumatud.
2. Lõike 1 kohaldamisel, kui üks osalejatest on Teadusuuringute Ühiskeskus või Euroopa huve esindav rahvusvaheline organisatsioon või liidu õiguse alusel asutatud õigussubjekt, loetakse see asuvaks mõnes muus liikmesriigis või assotsieerunud riigis kui see, kus asub mis tahes muu samas meetmes osaleja.
3. Erandina lõikest 1 võib olla miinimumtingimuseks ühe sellise õigussubjekti osalemine, kes asub liikmesriigis või assotsieerunud riigis, kui on tegemist:
a)
Euroopa Teadusnõukogu eesliiniuuringu meetmetega;
b)
VKEde vahendi selge Euroopa lisaväärtusega meetmetega;
c)
programmi kaasrahastamismeetmetega ning
d)
tööprogrammi või -kava kohastel nõuetekohaselt põhjendatud juhtudega.
4. Erandina lõikest 1 võib koordineerimis- ja toetusmeetmete ning koolitus- ja liikuvusmeetmete puhul olla miinimumtingimuseks ühe õigussubjekti osalemine.
5. Kui see on asjakohane ja nõuetekohaselt põhjendatud, võidakse tööprogrammide või -kavadega ette näha lisatingimused, lähtudes konkreetsetest poliitikanõuetest või meetme iseloomust ja eesmärkidest, muu hulgas tingimused osalejate arvu, tüübi ja asukoha kohta.
Artikkel 10
Toetuskõlblikkus
1. Liidu rahalist toetust võivad saada järgmised osalejad:
a)
iga liikmesriigis või assotsieerunud riigis asuv või liidu õiguse alusel asutatud õigussubjekt;
b)
iga Euroopa huve esindav rahvusvaheline organisatsioon;
c)
kolmandas riigis asuv õigussubjekt, kes on kindlaks määratud tööprogrammis.
2. Kui programmis osaleb rahvusvaheline organisatsioon või kolmanda riigi (mis ei ole assotsieerunud riik) õigussubjekt ning kui kummalgi ei ole õigust saada lõike 1 kohast toetust, võidakse anda liidu rahalist toetust tingimusel, et vähemalt üks järgmistest tingimustest on täidetud:
a)
osalemine on oluline komisjoni või asjaomase rahastamisasutuse meetme rakendamiseks;
b)
selline toetus on ette nähtud mis tahes kahepoolse teadus- ja tehnoloogialepinguga või liidu ja rahvusvahelise organisatsiooni vahelise muu kokkuleppega või kolmandates riikides asuvate üksuste puhul liidu ja õigussubjekti asukohariigi vahelise kokkuleppega.
Artikkel 11
Taotlusvoorud
1. Taotlusvoorud kuulutatakse välja vastavalt määruses (EL, Euratom) nr 966/2012 ja määruses (EL) nr 1268/2012 ettenähtud tingimustele, võttes eelkõige arvesse vajadust tagada läbipaistvus ja mittediskrimineerimine ning teadusuuringute ja innovatsiooni sektori mitmekesisusest tulenev vajalik paindlikkus.
2. Erandina ja ilma et see piiraks määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012 ja määrusega (EL) nr 1268/2012 ettenähtud muid juhtusid, ei avaldata taotlusvoore seoses koordineerimis- ja toetusmeetmete ning programmi kaasrahastamismeetmetega, mida rakendavad tööprogrammides või -kavades kindlaksmääratud õigussubjektid, eeldusel, et kõnealused meetmed ei kuulu taotlusvooru rakendusalasse.
3. Vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 ja määruse (EL) nr 1268/2012 asjakohastele eeskirjadele antakse taotluste ettevalmistamiseks piisavalt aega, avaldades tööprogrammi teabega teate tulevaste taotlusvoorude kohta ning jättes taotlusvooru avaldamise ja taotluste esitamise tähtpäeva vahele mõistlikult aega.
Artikkel 12
Ühised taotlusvoorud kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega
1. Meetmete ühiseks rahastamiseks võib käivitada kolmandate riikide või nende teadus- ja tehnoloogiaorganisatsioonide ja -asutustega või rahvusvaheliste organisatsioonidega ühiseid taotlusvoore prioriteetsetes valdkondades, mis pakuvad ühist huvi ja kust võib oodata kasu mõlemale poolele ning millel on liidu jaoks selge lisaväärtus. Taotlusi hinnatakse ja need valitakse ühise hindamis- ja valikumenetluse kaudu, mis lepitakse kokku. Selline hindamis- ja valikumenetlus tagab määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 VI jaotises sätestatud põhimõtete järgimise ning sellesse on kaasatud võrdsel määral iga osalise sõltumatute ekspertide rühm.
2. Liidu rahalist toetust saavad õigussubjektid sõlmivad liidu või asjaomase rahastamisasutusega toetuslepingu. Sellises toetuslepingus kirjeldatakse kõnealuste osalejate ja kaasatud kolmandate riikide osalevate õigussubjektide tööd.
3. Liidu rahalist toetust saavad õigussubjektid sõlmivad kooskõlastuskokkuleppe osalevate õigussubjektidega, kes saavad toetust asjaomastelt kolmandatelt riikidelt või rahvusvahelistelt organisatsioonidelt.
Artikkel 13
Taotlused
1. Taotlustes esitatakse tulemuste kasutamise ja levitamise esialgne kava, kui see on ette nähtud tööprogrammi või -kavaga.
2. Kõik inimese embrüonaalseid tüvirakke käsitlevate teadusuuringutega seotud taotlused peavad vajaduse korral sisaldama andmeid asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste võetavate litsentsimis- ja kontrollimeetmete kohta, samuti eetilise heakskiidu üksikasju. Inimese embrüonaalsete tüvirakkude eraldamisega tegelevaid institutsioone, organisatsioone ja teadlasi litsentsitakse ja kontrollitakse rangelt kooskõlas asjaomaste liikmesriikide õigusraamistikuga.
3. Taotluse, mis on vastuolus eetikapõhimõtete või kehtivate õigusaktidega ega vasta otsuses nr 743/2013/EL, tööprogrammis, -kavas või taotlusvoorus esitatud tingimustele, võib hindamis-, valiku- ja toetuse määramise menetlusest igal ajal välja arvata.
4. Kui see on asjakohane ja tööprogrammi või kavaga ette nähtud, tuleb taotlustes selgitada, kuidas ja millises ulatuses on kavatsetava projekti puhul kohane sooküsimuste analüüs.
Artikkel 14
Eetikakontroll
1. Komisjon teeb korrapäraselt eetikakontrolli taotluste suhtes, mis tekitavad eetikaküsimusi. Kõnealuse kontrolli käigus kontrollitakse eetikapõhimõtete ja õigusaktide järgimist ning seda, kas väljaspool liitu tehtud teadusuuringuid oleks olnud võimalik läbi viia liikmesriigis.
2. Komisjon muudab eetikakontrolli menetluse võimalikult läbipaistvaks ja tagab, et see viiakse läbi õigeaegselt ning et võimalusel välditakse dokumentide korduvat esitamist.
Artikkel 15
Valiku- ja toetuse määramise kriteeriumid
1. Esitatud taotlusi hinnatakse järgmiste toetuse määramise kriteeriumide põhjal:
a)
tipptase;
b)
mõju;
c)
rakendamise kvaliteet ja tõhusus.
2. Euroopa Teadusnõukogu tehtavate eesliini teadusuuringute taotluste suhtes kohaldatakse üksnes lõike 1 punktis a osutatud kriteeriumi.
3. Lõike 1 punktis b osutatud kriteeriumile võidakse anda suurem kaal nende taotluste puhul, mis on seotud innovatsiooni alaste meetmetega.
4. Tööprogrammi või -kavaga kehtestatakse lõikes 1 osutatud toetuse määramise täiendavad üksikasjad ning määratakse kindlaks koefitsiendid ja piirmäärad.
5. Vajaduse korral ja kui see on kooskõlas taotlusvooru eesmärkidega, arvestab komisjon võimalusega kasutada määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 ja määruse (EL) nr 1268/2012 sätetega ettenähtud kaheetapilist taotluste esitamise menetlust.
6. Taotlused seatakse vastavalt hindamistulemustele paremusjärjekorda. Valik tehakse selle järjekorra alusel.
7. Hindamise viivad läbi sõltumatud eksperdid.
8. Artikli 11 lõikes 2 osutatud õigussubjekti korral 2 või teistel nõuetekohaselt põhjendatud erijuhtudel võib hindamise läbi viia teisiti kui punktis 7 osutatud viisil. Alati, kui kasutatakse sellist hindamist, edastab komisjon liikmesriigile üksikasjaliku teabe kohaldatud hindamismenetluse ja selle tulemuste kohta.
9. Juhul kui meetmele taotletakse liidu rahastamist summas 500 000 eurot või rohkem, kontrollib komisjon või asjaomane rahastamisasutus siseriikliku õigusega kooskõlas olevate vahendite abil eelnevalt ainult koordinaatorite finantssuutlikkust. Veelgi enam, kui olemasoleva teabe põhjal on alust kahelda koordinaatori või muude osalejate finantssuutlikkuses, kontrollib komisjon või asjaomane rahastamisasutus nende finantssuutlikkust.
10. Finantssuutlikkust ei kontrollita selliste õigussubjektide puhul, kelle osaluse tagab liikmesriik või assotsieerunud riik, ega kesk- ja kõrgharidusasutuste puhul.
11. Finantssuutlikkuse tagaja võib olla mõni teine õigussubjekt, kelle enda finantssuutlikkust kontrollitakse sel juhul vastavalt lõikele 9.
Artikkel 16
Eetikakontrolli kord
1. Komisjon või asjaomane rahastamisasutus näeb ette läbipaistva eetikakontrolli korra selliste taotlejate jaoks, kes leiavad, et nende taotlusi ei ole hinnatud käesolevas määruses, asjaomases tööprogrammis, -kavas või taotlusvoorus sätestatud korra kohaselt.
2. Läbivaatamistaotlus on seotud konkreetse taotlusega ja selle esitab taotluse koordinaator 30 päeva jooksul alates kuupäevast, mil komisjon või asjaomane rahastamisasutus teavitab koordinaatorit hindamistulemustest.
3. Komisjon või asjaomane rahastamisasutus vastutab lõikes 2 osutatud taotluse läbivaatamise eest. Kõnealune läbivaatamine hõlmab üksnes hindamise menetluslikke aspekte, mitte taotluse sisu.
4. Komisjoni või asjaomase rahastamisasutuse ametnikest koosnev eetikakontrollikomitee esitab arvamuse hindamise menetluslike aspektide kohta. Komitee eesistujaks on komisjoni või asjaomase rahastamisasutuse ametnik, kes töötab muus osakonnas kui taotlusvoorude eest vastutav osakond. Komitee võib soovitada ühte järgnevast:
a)
taotluse uuesti läbivaatamine peamiselt selliste hindajate poolt, kes eelmises hindamises ei osalenud;
b)
esialgse hinnangu kinnitamine.
5. Lõikes 4 osutatud soovituse põhjal teeb komisjon või asjaomane rahastamisasutus otsuse ja teavitab sellest taotluse koordinaatorit. Komisjon või asjaomane rahastamisasutus teeb sellise otsuse põhjendamatu viivituseta.
6. Eetikakontroll ei too kaasa viivitusi selliste taotluste valiku menetluses, mille suhtes ei ole esitatud läbivaatamistaotlust.
7. Eetikakontroll ei välista mis tahes muid meetmeid, mida osaleja võib võtta kooskõlas liidu õigusega.
Artikkel 17
Päringud ja kaebused
1. Komisjon tagab korra olemasolu, mille alusel osalejad saavad esitada päringuid ja kaebusi programmis „Horisont 2020” osalemise kohta.
2. Komisjon tagab, et teave probleemide, päringute või kaebuste esitamise võimaluste kohta tehakse kättesaadavaks kõigile osalejatele ja avaldatakse veebis.
Artikkel 18
Toetuslepingud
1. Komisjon koostab tihedas koostöös liikmesriikidega komisjoni või asjaomase rahastamisasutuse ning osalejate vahelise käesoleva määruse kohase mudeltoetuslepingud. Kui mudeltoetuslepingut on vaja oluliselt muuta, siis muudab komisjon seda vastavalt vajadusele tihedas koostöös liikmesriikidega.
2. Komisjon või asjaomane rahastamisasutus sõlmib osalejatega toetuslepingu. Osaleja loobumine või asendamine enne toetuslepingu allkirjastamist peab olema nõuetekohaselt põhjendatud.
3. Toetuslepinguga nähakse ette osalejate ning kas komisjoni või asjaomase rahastamisasutuse käesoleva määruse kohased õigused ja kohustused. Lisaks nähakse sellega ette selliste õigussubjektide õigused ja kohustused, kellest meetme rakendamise käigus saavad osalejad, ning konsortsiumi koordinaatori roll ja ülesanded.
4. Lisaks käesolevas määruses sätestatule võib tööprogrammi või -kava nõuete alusel toetuslepinguga kehtestada osalejate õigused ja kohustused seoses kasutusõiguste, kasutamise ja levitamisega.
5. Toetusleping kajastab vajaduse korral ning võimalikult suures ulatuses komisjoni soovituses Euroopa teadlaste harta ja teadlaste töölevõtmise juhendi kohta esitatud üldpõhimõtteid, teadusuuringute tervikluse põhimõtet, komisjoni soovituses intellektuaalomandi haldamise kohta teadmussiirde käigus ning ülikoolide ja muude riiklike teadusorganisatsioonide tegevusjuhise kohta esitatud üldpõhimõtteid ning määruse (EL) nr 1291/2013 artiklis 16 sätestatud soolise võrdõiguslikkuse põhimõtet.
6. Vajaduse korral sisaldab toetusleping eetikapõhimõtete tagamist käsitlevaid sätteid, sealhulgas sätteid seoses sõltumatu eetikanõukogu loomisega ning komisjoni õigusega lasta sõltumatutel ekspertidel auditeerida eetikapõhimõtete järgimist.
7. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võivad meetmete eritoetused kooskõlas määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012 ja määrusega (EL) nr 1268/2012 olla osa partnerluse raamlepingust.
Artikkel 19
Toetuse määramise otsused
Vajaduse korral ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib komisjon kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 121 lõikega 1 või asjaomane rahastamisasutus toetuslepingute sõlmimise asemel teatada toetuse määramise otsuseid. Toetuslepingutele viitavaid käesoleva määruse sätteid kohaldatakse mutatis mutandis.
Artikkel 20
Ajavahemik taotluse esitamisest toetuse määramiseni
1. Vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 128 lõikele 2 märgitakse toetusetaotluste esitamise kutsetes kavandatav kuupäev, mis ajaks kõiki taotlejaid teavitatakse nende toetusetaotluse hindamise tulemustest, ja orienteeruv kuupäev, millal toetuslepingud alla kirjutatakse või toetuse andmise otsusest teatatakse.
2. Lõikes 1 osutatud kuupäevade puhul lähtutakse järgmistest ajavahemikest:
a)
taotlejate toetusetaotluse teadusliku hindamise tulemustest teavitamise puhul, kuni viis kuud pärast täielike toetusetaotluste esitamise lõpptähtaega;
b)
taotlejatega toetuslepingu sõlmimise või neile toetuse andmise otsuste teatavaks tegemise puhul, kuni kolm kuud taotlejate edukaks osutumise teavitamise kuupäevast.
3. Lõikes 2 osutatud tähtaegu võib ületada Euroopa Teadusnõukogu meetmete puhul ja nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel, eelkõige kui meetmed on keerukad, toetusetaotlusi on palju või kui osalejad seda taotlevad.
4. Osalejatele antakse piisavalt aega toetuslepingu allkirjastamiseks vajaliku teabe ja dokumentatsiooni esitamiseks. Komisjon teeb otsused ja esitab teabenõuded võimalikult kiiresti. Võimalusel välditakse dokumentide korduvat esitamist.
Artikkel 21
Toetuse väljamaksmise aeg
Osalejatele makstakse toetused õigeaegselt vastavalt määrusele (EL, Euratom) nr 966/2012. Kui toetus on koordinaatorile välja makstud, teavitab komisjon või asjaomane rahastamisastutus sellest projektis osalejaid.
Artikkel 22
Turvaline elektrooniline süsteem
Kogu teabevahetus osalejatega, sealhulgas toetuslepingute sõlmimine, toetuse andmise otsusest ja selle muudatustest teatamine võib toimuda elektroonilise teabevahetussüsteemi abil, mille loob komisjon või asjaomane rahastamisastutus, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 1268/2012 artiklis 179.
II Jagu
Rakendamine
Artikkel 23
Meetmete rakendamine
1. Osalejad rakendavad meetmeid kooskõlas kõigi käesolevas määruses, määruses (EL, Euratom) nr 966/2012, määruses (EL) nr 1268/2012, otsuses 2013/743/EL, tööprogrammis või -kavas, taotlusvoorus ja toetuslepingus sätestatud tingimuste ja kohustustega.
2. Osalejad ei tohi võtta käesoleva määrusega või toetuslepinguga vastuolus olevaid kohustusi. Kui osaleja ei täida meetme tehnilise rakendamise kohustusi, peavad kohustused täitma teised osalejad ilma liidu täiendava toetuseta, välja arvatud juhul, kui komisjon või asjakohane rahastamisasutus nad sellest kohustusest sõnaselgelt vabastab. Kui osaleja ei täida oma kohustusi, võib komisjon kooskõlas artikli 39 lõike 3 punktiga a kanda artiklis 38 osutatud osalejate tagatisfondist tagasimaksmisele kuuluva summa meetme koordinaatorile. Kui osalejate tagatisfondi käsitlevate sätetega ei ole ette nähtud teisiti, vastutab iga osaleja üksnes oma võlgade eest. Osalejad tagavad komisjoni või asjakohane rahastamisasutuse õigeaegse teavitamise kõikidest asjaoludest, mis võivad oluliselt mõjutada meetme rakendamist või liidu huve.
3. Osalejad rakendavad meetme ja võtavad kõik selleks vajalikud ja põhjendatud meetmed. Neile antakse meetme rakendamiseks õigeaegselt vajalikud asjakohased vahendid. Kui see on meetme rakendamiseks vajalik, võivad nad paluda kolmandatel isikutel, sealhulgas alltöövõtjatel, teha meetmes ettenähtud tööd või võivad kasutada kolmandate isikute vahendeid mitterahaliste toetuste näol vastavalt toetuslepingus kehtestatud tingimustele. Osaleja vastutab tehtud töö eest komisjoni või asjaomase rahastamisasutuse ning muude osalejate ees.
4. Alltöövõtulepinguid sõlmitakse meetme teatavate osade rakendamiseks üksnes toetuslepinguga kindlaksmääratud juhtudel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, mida ei olnud võimalik täpselt ette näha toetuslepingu jõustumise ajal.
5. Kolmandad isikud (v.a alltöövõtjad) võivad teha meetme raames tööd toetuslepingus märgitud tingimustel. Kolmas isik ja tema tehtav töö peavad olema kindlaks määratud toetuslepingus.
Kõnealuste kolmandate isikute kulusid võib käsitada toetuskõlblikuna, kui kolmas isik vastab järgmistele tingimustele:
a)
ta oleks toetuskõlblik, kui tegemist oleks osalejaga;
b)
ta on seotud üksus või on osalejaga õiguslikult seotud, mis tähendab koostööd ka väljaspool meedet;
c)
ta on märgitud toetuslepingus;
d)
ta järgib osaleja suhtes toetuslepingu alusel kohaldatavaid kulude toetuskõlblikkuse ja kontrolli eeskirju.
e)
ta nõustub kandma solidaarvastutust liidu toetuse saajaga vastavalt kolmanda osapoole deklareeritud summale, kui seda nõuab komisjon või asjaomane rahastamisasutus.
6. Kolmandad isikud võivad mitterahaliste toetuste näol anda osaleja käsutusse vahendid meetme rakendamiseks. Kolmandate isikute kulud seoses tasuta kättesaadavaks tehtud mitterahaliste toetustega on toetuskõlblikud, tingimusel et need vastavad toetuslepinguga ettenähtud tingimustele.
7. Meede võib hõlmata rahalist toetust kolmandatele isikutele vastavalt määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012 ja määrusega (EL) nr X1268/2012 ettenähtud tingimustele. Määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 137 lõike 1 punktis c osutatud summasid võib ületada juhul, kui seda on vaja meetme eesmärkide saavutamiseks.
8. Meede, mida rakendavad osalejad, kes on hankijad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/17/EÜ (24), Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/18/EÜ (25) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/81/EÜ (26) tähenduses, võib hõlmata kommertskasutusele eelnevaid hankeid ja innovatiivsete lahenduste hankeid või on kõnealused hanked selle meetme põhieesmärk, kui see on ette nähtud tööprogrammi või -kavaga ning on vajalik meetme rakendamiseks. Sel juhul kohaldatakse osalejate läbiviidud hankemenetluste suhtes käesoleva määruse artikli 51 lõigetes 2, 4 ja 5 sätestatud eeskirju.
9. Osalejad järgivad nende riikide õigusnorme ja eetikanõudeid, kus meedet rakendatakse. Vajaduse korral taotlevad osalejad enne meetme alustamist asjaomaste riiklike või kohalike eetikakomiteede heakskiitu.
10. Tööd, milles kasutatakse loomi, tuleb teha kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 13 ning seejuures tuleb järgida nõuet asendada loomade kasutamine teaduslikes katsetes muude meetoditega, vähendada loomade kasutamist sellistes katsetes või täiustada kõnealuseid katsemeetodeid kooskõlas liidu õigusega ning eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2010/63/EL (27).
Artikkel 24
Konsortsium
1. Konsortsiumi liikmed, kes soovivad meetmes osaleda, määravad endi seast ühe liikme koordinaatoriks, kes märgitakse toetuslepingusse. Koordinaator on konsortsiumi liikmete peamine kontaktisik suhtlemisel komisjoniga või asjaomase rahastamisasutusega, kui toetuslepingus ei ole sätestatud teisiti või juhul, kui mõni konsortsiumi liige ei täida toetuslepingust tulenevaid kohustusi.
2. Meetmes osalevad konsortsiumi liikmed sõlmivad sisekokkuleppe (edaspidi „konsortsiumileping”), milles määratletakse nende õigused ja kohustused meetme rakendamisel kooskõlas toetuslepinguga, välja arvatud tööprogrammi või -kava või taotlusvooruga ettenähtud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel. Komisjon avaldab juhised, mis käsitlevad põhiküsimusi, mida osalejad oma konsortsiumilepingutes käsitleda võivad.
3. Konsortsiumilepingus võidakse sätestada muu hulgas järgmist:
a)
konsortsiumi sisemine korraldus;
b)
liidu rahaliste vahendite jaotus;
c)
eeskirjad levitamis-, kasutamis- ja juurdepääsuõiguste kohta, mis täiendavad käesoleva määruse III jaotise I peatüki ja toetuslepingu sätteid;
d)
sisevaidluste lahendamise kord;
e)
vastutus-, kahjude hüvitamise ja konfidentsiaalsuskokkulepped osalejate vahel.
Konsortsiumi liikmed võivad konsortsiumisiseselt teha mis tahes kokkuleppeid, mida nad vajalikuks peavad, kui need kokkulepped ei ole vastuolus toetuslepingu või käesoleva määrusega.
4. Konsortsium võib teha ettepanekuid osaleja lisamise või väljajätmise või koordinaatori vahetamise kohta kooskõlas toetuslepingu vastavate sätetega, tingimusel et selline muudatus vastab osalemistingimustele, ei mõjuta negatiivselt meetme rakendamist ega ole vastuolus võrdse kohtlemise põhimõttega.
III Jagu
Toetuste vorm ja rahastamiseeskirjad
Artikkel 25
Toetuste vorm
Toetuste vormid on ette nähtud määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikliga 123, võttes arvesse meetme eesmärke.
Artikkel 26
Kulude toetuskõlblikkus
1. Kulude toetuskõlblikkuse tingimused on määratud kindlaks määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikliga 126. Kolmandate isikute meetmega seonduvad kulud võivad käesoleva määruse ja toetuslepingu kohaselt olla toetuskõlblikud.
2. Toetuskõlbmatud kulud on kulud, mis ei vasta lõikes 1 nimetatud tingimustele, sealhulgas eelkõige reservid võimalikeks edaspidisteks kahjudeks või makseteks, vahetuskursimuutusest tingitud kahjum, kapitalitasuvusega seotud kulud, liidu mõne muu meetme või programmiga seoses hüvitatud kulud, võlg ja võla teenindamise kulud, ülemäärased ja põhjendamatud kulud.
Artikkel 27
Otsesed toetuskõlblikud personalikulud
1. Ilma et see piiraks artiklis 26 sätestatud tingimuste kohaldamist on otsesed toetuskõlblikud personalikulud palgakulud ja sotsiaalkindlustuskulud ning muud meetmes osaleva personali tasustamisega seotud kulud, mis tulenevad liikmesriigi õigusaktidest või töölepingust.
2. Ilma et see piiraks artiklis 26 sätestatud tingimuste kohaldamist võib pidada otsesteks abikõlblikeks kuludeks ka meetmes osalevale mittetulunduslike õigussubjektide personalile makstud lisatasu, sealhulgas mis tahes eri liiki lisalepingute alusel, kui see ei ületa lõikes 3 määratletud summat ja kui on täidetud järgmised lisatingimused:
a)
see on osaleja tavapärane tasustamisviis ja nii toimitakse järjepidevalt, kui vajatakse sama liiki tööd või asjatundjate teadmisi;
b)
lisatasu arvestamise kriteeriumid on objektiivsed ja osaleja kasutab neid pidevalt, sõltumata kasutatavast rahastamisallikast.
3. Lisatasu maksmine võib olla abikõlblik, kui summa ei ületa 8 000 eurot aastas isiku kohta. Isiku puhul, kes ei tööta üksnes kõnealuse meetme heaks, rakendatakse tunnilimiiti. Tunnilimiidi väljaarvutamiseks jagatakse 8 000 eurot artikli 31 kohaste aasta töötundide arvuga.
Artikkel 28
Meetme rahastamine
1. Meetmele antav rahaline toetus ei ületa toetuskõlblikke kulusid, millest on lahutatud meetme tulud.
2. Meetme tuludena käsitatakse järgmist:
a)
rahalise või mitterahalise toetustena osalejate käsutusse tasuta antud vahendid, mille väärtuse on osaleja deklareerinud abikõlblike kuludena, tingimusel et kolmas isik on need andnud spetsiaalselt meetmes kasutamiseks;
b)
meetmest saadud tulu, välja arvatud meetme tulemuste kasutamisest saadud tulu;
c)
toetuslepingu raames ostetud varade müügist saadud tulu nende kulude ulatuses, mille toetusesaaja arvestas algselt meetme kuludesse.
3. Toetuskõlblike kulude ühtset hüvitismäära kohaldatakse iga meetme puhul mis tahes tegevuse suhtes, mida meetme raames rahastatakse. Maksimummäär kehtestatakse tööprogrammi või -kavaga.
4. Programmi „Horisont 2020” toetus võib ulatuda kuni 100 %-ni kõigist toetuskõlblikest kuludest, ilma et see piiraks kaasrahastamispõhimõtte kohaldamist.
5. Programmi „Horisont 2020” toetust piiratakse maksimaalselt 70 %-le meetme toetuskõlblikest kogukuludest uuenduslike meetmete ja programmi kaasrahastamismeetmete puhul.
Uuenduslike meetmete puhul võib programmi „Horisont 2020” toetus innovatsioonimeetmete puhul erandina lõikest 3 ulatuda mittetulunduslike õigussubjektide puhul kuni 100 %ni abikõlbulikest kuludest, ilma et see piiraks kaasrahastamispõhimõtte kohaldamist.
6. Käesoleva artikliga kehtestatud hüvitismäärasid kohaldatakse ka selliste meetmete puhul, kus kindlamääraline, ühikuhindadel põhinev või kindlasummaline makse on määratud kindlaks kogu meetme või selle osa jaoks.
Artikkel 29
Kaudsed kulud
1. Kaudsete toetuskõlblike kulude kindlaksmääramisel kohaldatakse kindlasummalist makset, milleks on 25 % otsestest toetuskõlblikest kogukuludest, v.a alltöövõtuga seotud otsesed toetuskõlblikud kulud ja kolmandatele isikutele kasutada antud selliste vahenditega seotud kulud, mida ei kasutata toetusesaaja territooriumil, ning rahaline toetus kolmandatele isikutele.
2. Erandina lõikest 1 võib kaudsed kulud deklareerida kindlasummaliste maksete vormis või ühikuhindade alusel, kui see on ette nähtud tööprogrammi või -kavaga.
Artikkel 30
Rahastamistasandite hindamine
Programmi „Horisont 2020” vahehindamine hõlmab käesoleva määruse artiklitega 27, 28 ja 29 kehtestatud uute rahastamistasanditega loodud erinevate elementide mõju hindamist, et hinnata, kas uus lähenemine on toonud kaasa soovimatuid olukordi, mis kahjustavad programmi „Horisont 2020” atraktiivsust.
Artikkel 31
Aastane töötundide arv
1. Toetuskõlblikud personalikulud hõlmavad üksnes meetmega otseselt seotud isikute tegelikke töötunde. Osaleja esitab tegelikult töötatud töötunnid ajaarvestussüsteemi andmike kaudu.
2. Tööaja arvestamist ei nõuta isikutelt, kes töötavad üksnes meetme jaoks. Sel juhul peab osaleja kirjutama alla deklaratsioonile, millega kinnitatakse, et asjaomase isiku töö on seotud üksnes meetmega.
3. Toetuslepingus on esitatud järgmine:
a)
ajaarvestussüsteemi miinimumnõuded;
b)
võimalus valida, kas võtta aluseks aastane töötundide arv või meetod, mille abil tehakse kindlaks aastane töötundide arv, mida kasutatakse tunnitasumäärade arvutamiseks, võttes arvesse osaleja tavapärast raamatupidamist.
Artikkel 32
VKEde omanike ja füüsiliste isikute personalikulud
VKEde omanikud ja muud füüsilised isikud, kes ei saa palka, võivad taotleda personalikulude hüvitamist ühikuhindade alusel.
Artikkel 33
Ühikuhinnad
1. Komisjon võib määruse (EL, Euratom) 966/2012 artikli 124 kohaselt kehtestada ühikuhindade kindlaksmääramise meetodid kas:
a)
statistiliste andmete või muude samalaadsete objektiivsete vahendite põhjal;
b)
osaleja varasemate auditeeritavate andmete põhjal.
2. Otseseid toetuskõlblikke personalikulusid võib rahastada ühikuhindade alusel, mis on kindlaks määratud osaleja tavapärase kuluarvestuse kohaselt, tingimusel, et need ühikuhinnad vastavad järgmistele kumulatiivsetele kriteeriumidele:
a)
need arvutatakse tegelike personali kogukulude põhjal, mis kajastuvad osaleja üldises raamatupidamisarvestuses ja mida osaleja võib kohandada hinnanguliste või eelarvestatud elementide alusel vastavalt komisjoni kindlaksmääratud tingimustele;
b)
need vastavad artiklitele 26 ja 27;
c)
nende puhul on tagatud kasumi taotlemist keelava nõude järgmine ja kulude topeltrahastamise vältimine;
d)
nende arvutamisel on võetud nõuetekohaselt arvesse artiklit 31.
Artikkel 34
Finantsaruannete õigsust kinnitav tõend
Finantsaruannete õigsust kinnitav tõend sisaldab taotletud toetuse kogusummat, mida osaleja on taotlenud tegelike kulude hüvitamise taotlusega ja artikli 33 lõikes 2 osutatud ühikukulude vormis, jättes välja ühekordse väljamaksena deklareeritud summad, kindlasummalised maksed ning ühikukulud, milleks ei ole kulud, mis on määratud kindlaks vastavalt osalejate tavalistele raamatupidamiskuludele. Kõnealune tõend tuleb esitada üksnes juhul, kui toetussumma on toetuse lõppmakse tegemise ajal 325 000 eurot või rohkem.
Artikkel 35
Raamatupidamismetoodika õigsust kinnitav tõend
1. Osalejad, kes arvutavad otsesed personalikulud kooskõlas artikli 33 lõikega 2 ja taotlevad nende hüvitamist ühikuhindade alusel, võivad esitada komisjonile raamatupidamismetoodika õigsust kinnitava tõendi. Kõnealune metoodika vastab artikli 33 lõikes 2 sätestatud tingimustele ning toetuslepingu nõuetele.
2. Kui komisjon on raamatupidamismetoodika õigsust kinnitava tõendi heaks kiitnud, kehtib see kõigi määruse (EL) nr 1291/2013 raames rahastatavate meetmete puhul ning osaleja arvutab kulud ja taotleb nende hüvitamist selle alusel. Kui komisjon on raamatupidamismetoodika õigsust kinnitava tõendi heaks kiitnud, ei omista ta heakskiidetud metoodikale enam ühtegi süsteemset või korduvat viga.
Artikkel 36
Kontrollitõendi väljastanud audiitorid
1. Artiklites 34 ja 35 osutatud raamatupidamisaruannete ja -metoodika õigsust kinnitavad tõendid koostab sõltumatu audiitor, kes on pädev tegema raamatupidamisdokumentide kohustuslikke auditeid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/43/EÜ (28) või sarnaste siseriiklike õigusnormidega, või pädev ja sõltumatu ametiisik, keda asjaomane riigiasutus on seaduslikult volitanud toetusesaajat kontrollima ja kes ei ole seotud raamatupidamisaruannete koostamisega.
2. Komisjoni, kontrollikoja või Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) taotlusel võimaldatakse raamatupidamisaruande ja -metoodika õigsust kinnitava tõendi väljastaval audiitoril pääseda juurde täiendavatele dokumentidele ja auditeerimise töödokumentidele, mille põhjal väljastatakse raamatupidamisaruannete või metoodika õigsust kinnitav tõend.
Artikkel 37
Kumulatiivne rahastamine
Meetmele, millele on antud toetust liidu eelarvest, võib anda toetust ka määruse (EL) 1291/2013 alusel, tingimusel et toetused ei hõlma samasid kuluartikleid.
IV Jagu
Tagatised
Artikkel 38
Osalejate tagatisfond
1. Asutatakse osalejate tagatisfond (edaspidi „fond”), millega kaetakse riske, mis on seotud võimalusega, et liidule ei tagastata tagasimaksmisele kuuluvaid summasid, millega komisjon on toetuste kaudu rahastanud meetmeid otsuse nr 1982/2006/EÜ alusel või millega komisjon või liidu rahastatavad asutused on toetuste kaudu rahastanud meetmeid programmi „Horisont 2020” raames vastavalt käesolevas määruses sätestatud eeskirjadele. Fond asendab määrusega (EÜ) nr 1906/2006 loodud osalejate tagatisfondi ja on selle õigusjärglane.
2. Fondi hallatakse kooskõlas artikliga 39. Kõik fondi tegevuse tulemusena saadud intressid lisatakse fondile ning neid kasutatakse üksnes artikli 39 lõikes 3 sätestatud eesmärkidel.
3. Fond ei sekku, kui intressid ei ole piisavad, et katta artikli 39 lõikes 3 kirjeldatud toiminguid, ning komisjon või asjaomane rahastamisasutus nõuab võlgnetavad summad sisse otse osalejatelt või kolmandatelt isikutelt.
4. Fondi käsitatakse määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 kohaselt piisava tagatisena. Osalejatelt ei või vastu võtta ega nõuda täiendavat tagatist või garantiid, välja arvatud käesoleva artikli lõikes 3 kirjeldatud juhtudel.
5. Programmi „Horisont 2020” raames võetavates meetmetes osalejad, kelle risk on kaetud fondist, teevad osamakse suuruses 5 % meetmele ettenähtud liidu rahalisest toetusest. Meetme lõppemise korral tagastatakse osalejatele (koordinaatori kaudu) fondi tehtud osamakse summa.
6. Programmi „Horisont 2020” vahehindamise alusel võidakse lõikes 5 sätestatud osalejate fondile tehtavate osamaksete suurust vähendada.
Artikkel 39
Fondi tegevus
1. Fondi haldab liit, keda esindab osalejate nimel komisjon, kes tegutseb fondi haldajana vastavalt toetuslepingu kehtestatud tingimustele.
Komisjon võib hallata fondi otse või usaldada fondi finantsjuhtimise kas Euroopa Investeerimispangale või asjakohasele finantseerimisasutusele (hoiulevõttev pank). Hoiulevõttev pank haldab fondi vastavalt komisjoni esitatud juhistele.
2. Esialgsest eelfinantseerimissummast võib kinni pidada osaleja poolt fondile antava sissemaksesumma ning selle osaleja nimel fondi maksta.
3. Kui osaleja peab summa liidule tagasi maksma, võib komisjon (ilma et see piiraks kohustusi mittetäitvate osalejate suhtes karistuste kohaldamist) teha järgmist:
a)
kanda üle või anda hoiulevõtvale pangale korraldus kanda tagasimakstav summa fondist otse meetme koordinaatorile. Kõnealune ülekanne tehakse pärast kohustusi mittetäitva osaleja osalemise lõpetamist või tühistamist, kui meede ei ole lõppenud ning kui teised osalejad on nõus seda rakendama täielikus kooskõlas samade eesmärkidega. Fondist ülekantud summat käsitatakse liidu rahalise toetusena;
b)
nõuda kõnealune summa fondilt sisse.
Komisjon väljastab fondi kasuks sissenõudekorralduse, mis esitatakse asjaomasele osalejale või kolmandale isikule. Komisjon võib sel eesmärgil kooskõlas määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012 vastu võtta sissenõudmisotsuse.
4. Sissenõutavad summad moodustavad fondi sihtotstarbelise tulu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 21 lõike 4 tähenduses. Pärast kõigi fondist kaetava riskiga toetuste rakendamise lõpuleviimist nõuab komisjon sisse kõik võlgnetavad summad ning kannab need liidu eelarvesse vastavalt seadusandja otsustele.
III PEATÜKK
Eksperdid
Artikkel 40
Sõltumatute ekspertide ametisse nimetamine
1. Komisjon ja vajaduse korral rahastamisasutused võivad nimetada sõltumatud eksperdid, kes hindavad taotlusi kooskõlas artikliga 15 või annavad nõu või abistavad:
a)
taotluste hindamisel;
b)
määruse (EL) nr 1291/2013 ning varasemate teadus- ja/või innovatsiooniprogrammide alusel võetavate meetmete rakendamise jälgimisel;
c)
liidu teadus- ja innovatsioonipoliitika või programmide, sealhulgas programmi „Horisont 2020” rakendamisel, samuti Euroopa teadusruumi saavutamisel ja toimimisel;
d)
teadus- ja innovatsiooniprogrammide hindamisel;
e)
liidu teadus- ja innovatsioonipoliitika kujundamisel, sealhulgas tulevaste programmide ettevalmistamisel.
2. Sõltumatud eksperdid valitakse neile antud ülesannete täitmiseks vajalike oskuste, kogemuste ja teadmiste alusel. Juhul kui sõltumatutel ekspertidel tuleb tegelda salastatud teabega, peavad nad enne ametisse nimetamist läbima asjakohase julgeolekukontrolli.
Kandidaatide andmebaasi koostamiseks määratakse sõltumatud eksperdid kindlaks ja valitakse välja vastavalt taotlusvoorudele, mis on suunatud üksikisikutele ja asjakohastele organisatsioonidele, nagu teadusagentuuridele, teadusasutustele, ülikoolidele, standardimisorganisatsioonidele, kodanikuühiskonna organisatsioonidele või ettevõtjatele.
Komisjon või asjaomane rahastamisasutus võib vajaduse korral ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ning läbipaistval viisil valida asjakohaste oskustega eksperdi, kes ei ole andmebaasis.
Sõltumatute ekspertide määramisel rakendab komisjon või asjaomane rahastamisasutus sobivaid meetmeid, et saavutada eksperdirühmade ja hindamiskomisjonide tasakaalustatud koosseis erinevaid oskusi, kogemusi, teadmisi, geograafilist mitmekesisust ja soolist kuuluvust silmas pidades ning võttes arvesse meetme valdkonnas valitsevat olukorda. Vajaduse korral püütakse saavutada ka era- ja avaliku sektori tasakaal.
Komisjon või asjaomane rahastamisasutus võib kasutada sõltumatute ekspertide ametisse nimetamisel nõuandeorganite abi. Euroopa Teadusnõukogu eesliini teadusuuringute puhul nimetab eksperdid ametisse komisjon Euroopa Teadusnõukogu sõltumatu teadusnõukogu ettepaneku põhjal.
3. Komisjon või asjaomane rahastamisasutus tagab, et eksperdil, kellel tekib huvide konflikt seoses küsimusega, mille kohta ta peab esitama arvamuse, ei paluta sellist konkreetset küsimust hinnata, selle osas nõu anda ega abistada.
4. Kogu teabevahetus sõltumatute ekspertidega, sealhulgas nende ametisse nimetamist käsitlevate lepingute sõlmimine ja muutmine võib toimuda elektroonilise teabevahetussüsteemi abil, mille loob komisjon või asjaomane rahastamisastutus, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 1268/2012 artikli 287 lõikes 4.
5. Komisjon avaldab vähemalt kord aastas komisjoni või rahastamisasutuste veebilehel nende isikuliselt ametisse nimetatud ekspertide nimed (koos pädevusvaldkonnaga), kes on komisjoni või rahastamisasutust määruse (EL) nr 1291/2013 ja otsuse 2013/743/EL rakendamisel abistanud. Sellist teavet kogutakse, töödeldakse ja need avaldatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 45/2001.
III JAOTIS
TULEMUSTE KASUTAMIST JA LEVITAMIST REGULEERIVAD EESKIRJAD
I PEATÜKK
Toetused
I Jagu
Tulemused
Artikkel 41
Tulemuste omandiline kuuluvus
1. Tulemused kuuluvad osalejale, kes need on saanud.
2. Kui mitu meetmes osalejat on ühiselt saanud tulemusi ja kui nende vastavat panust ühistesse tulemustesse ei saa kindlaks määrata või kui ei ole võimalik asjakohase intellektuaalomandi õiguste kaitse saamise või säilitamise eesmärgil neid ühiselt saadud tulemusi üksteisest eraldada, kuuluvad need tulemused neile ühiselt. Osalejad sõlmivad kokkuleppe kõnealuse ühisomandi jagamise ja kasutamise tingimuste kohta vastavalt toetuslepingust tulenevatele kohustustele. Ühisomanikud võivad pärast tulemuste saamist leppida kokku mitte jätkata ühise omandilise kuuluvusega ja otsustada kasutada mõnda muud korda, muu hulgas loovutada oma omandiosaluse ühele omanikule, nii et teistele osalejatele jäävad kasutusõigused.
Kui ühisomandiõiguse kokkuleppega ei ole teisiti ette nähtud, on igal ühisomanikul õigus ühiselt saadud tulemuste kasutamiseks anda kolmandatele isikutele lihtlitsentse, kuid ilma õiguseta anda all-litsentse, järgmistel tingimustel:
a)
teisi ühisomanikke teavitatakse eelnevalt;
b)
teistele ühisomanikele pakutakse õiglast ja mõistlikku hüvitist.
3. Kui osaleja töötaja või mõni muu osaleja heaks töötav isik võib nõuda saadud tulemuste suhtes õigusi, tagab asjaomane osaleja selle, et neid õigusi on võimalik teostada viisil, mis on vastavuses toetuslepingust tulenevate kohustustega.
Artikkel 42
Tulemuste kaitse
1. Kui tulemusi saab kasutada või võib põhjendatult eeldada, et neid on võimalik kasutada tööstuses või kaubanduses, uurib kõnealuste tulemuste omanik võimalusi nende kaitseks. Võimaluse korral ja, kui see on asjaolusid arvestades mõistlik ja põhjendatud, kaitseb osaleja neid asjakohase ajavahemiku jooksul ja asjakohase territoriaalse ulatuse piires piisavalt, võttes nõuetekohaselt arvesse enda ning teiste meetmes osalejate õigustatud huve, eriti ärihuve.
2. Kui liidult rahalist toetust saanud osaleja ei kavatse kaitsta enda saadud tulemusi mõnel muul põhjusel kui see, et liidu või siseriikliku õiguse kohaselt ei ole see võimalik või et puudub võimalus neid kaubanduslikul või tööstuslikul eesmärgil kasutada, ning kui ta ei kavatse tulemusi kaitse eesmärgil edasi anda liikmesriigis või assotsieerunud riigis asuvale teisele õigussubjektile, teavitab ta komisjoni või asjakohast rahastamisasutust enne kõnealuste tulemuste mis tahes viisil levitamist. Komisjon (liidu nimel) või asjakohane rahastamisasutus võib asjaomase osaleja nõusolekul võtta sellised tulemused enda omandisse ja võtta vajalikke meetmeid nende piisavaks kaitseks.
Osaleja võib keelduda nõusoleku andmisest üksnes juhul, kui ta suudab tõendada, et tema õigustatud huve võidakse märkimisväärselt kahjustada. Kõnealuseid tulemusi ei tohi levitada enne, kui komisjon või asjakohane rahastamisasutus on teinud otsuse mitte võtta sellised tulemused enda omandisse või on otsustanud võtta sellised tulemused enda omandisse ja on võtnud vajalikke meetmeid nende piisavaks kaitseks. Komisjon või asjaomane rahastamisastutus teeb sellise otsuse põhjendamatu viivituseta. Toetuslepingus kehtestatakse sellekohased tähtajad.
3. Kui liidult rahalist toetust saanud osaleja ei kavatse tulemusi kaitsta ega püüa laiendada sellist kaitset mõnel muul põhjusel kui see, et puudub võimalus neid kaubanduslikul või tööstuslikul eesmärgil kasutada kuni viie aasta jooksul pärast lõppmakse tegemist, teavitab ta komisjoni või asjakohane rahastamisasutust, kes võib kaitsmist jätkata või seda laiendada, võttes need tulemused enda omandisse. Osaleja võib keelduda nõusoleku andmisest üksnes juhul, kui ta suudab tõendada, et tema õigustatud huve võidakse märkimisväärselt kahjustada. Toetuslepingus kehtestatakse sellekohased tähtajad.
Artikkel 43
Tulemuste kasutamine ja levitamine
1. Kõik liidult rahalist toetust saanud osalejad annavad oma parima, et kasutada nende omandis olevaid tulemusi või lubavad neid kasutada teisel õigussubjektil, eelkõige tulemuste edasiandmise ja litsentside andmise kaudu kooskõlas artikliga 44.
Toetuslepingus peavad olema märgitud kõik täiendavad kasutamiskohustused. Teadusuuringute puhul, mida on võimalik kasutada oluliste ühiskondlike väljakutsete lahendamiseks, võib täiendava kasutamiskohustusena sätestada mitteeksklusiivse litsentsimise. Sellised täiendavad kohustused märgitakse tööprogrammi või -kavasse.
2. Võttes arvesse mis tahes piiranguid seoses intellektuaalomandi kaitse, turvalisuse kaitse eeskirjade ja õigustatud huvidega, levitab iga osaleja tema omandis olevaid tulemusi sobivate vahenditega nii kiiresti kui võimalik. Toetuslepingus võidakse kehtestada sellekohased tähtajad.
Toetuslepingus sätestatakse kõik täiendavad levitamiskohustused ning need märgitakse tööprogrammis või -kavas.
Teaduspublikatsioonide kaudu levitamise tulemustele antakse avatud juurdepääs toetuslepinguga ettenähtud tingimustel. Kulud seoses avatud juurepääsuga teaduspublikatsioonidele, mis lähtuvad programmi „Horisont 2020” raames rahastatavatest teadusuuringutest ja mis tekivad meetme kestuse ajal, on vastavalt toetuslepingu tingimustele hüvitamiskõlblikud. Võttes nõuetekohaselt arvesse määruse (EL) nr 1291/2013 artiklit 18, ei kehtestata teaduspublikatsioonidele avatud juurdepääsu osas toetuslepinguga tingimusi, mille tagajärjel tekiksid pärast meetme lõpuleviimist avaldamisega seotud lisakulud.
Seoses uurimisandmete levitamisega võib toetuslepinguga uurimisandmetele avatud juurdepääsu andmise ja uurimisandmete säilitamise kontekstis kehtestada tingimused, millega antakse avatud juurdepääs sellistele tulemustele, eelkõige Euroopa Teadusnõukogu ning tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate eesliini teadusuuringute puhul või muudes asjakohastes valdkondades, võttes arvesse osalejate õigustatud huve ja piiranguid, mis on seotud andmekaitse, intellektuaalse omandi ja turvalisuse kaitse eeskirjadega. Sellisel juhul märgitakse tööprogrammis või -kavas, kas uurimisandmete levitamine avatud juurdepääsu kaudu on nõutav.
Enne mis tahes viisil levitamist teavitab osaleja sellest teisi osalejaid. Pärast teavitamist võib osaleja keelduda juhul, kui ta suudab tõendada, et kavandatud levitamine kahjustaks märkimisväärselt tema õigustatud huve seoses tulemuste või taustteabega. Sel juhul võib levitamine toimuda ainult juhul, kui võetakse asjakohased meetmed kõnealuste õigustatud huvide kaitseks. Toetuslepingus kehtestatakse sellekohased tähtajad.
3. Selleks et komisjon või asjaomane rahastamisasutus saaksid teostada järelevalvet ja levitada tulemusi, esitavad osalejad vajaliku teabe oma tulemuste kasutamise ja levitamisega seotud tegevuste kohta ja vajalikud dokumendid vastavalt toetuslepingus sätestatud tingimustele. Kui see on kooskõlas teabe esitanud osalejate õigustatud huvidega, tehakse selline teave üldsusele kättesaadavaks. Toetuslepingus kehtestatakse muu hulgas sellise aruandekohustuse jaoks tähtajad.
4. Tulemustega seotud kõikide patenditaotluste, standardite, publikatsioonide või mis tahes muude, sealhulgas elektrooniliste levitamismeetmete puhul tuleb võimaluse korral esitada märge (mis võib hõlmata visuaalseid vahendeid) selle kohta, et meede on saanud liidu rahalist toetust. Selle märke tingimused määratakse kindlaks toetuslepingus.
Artikkel 44
Tulemuste üleandmine ja litsentsid
1. Kui osaleja annab üle tulemuste omandiõiguse, annab ta kooskõlas toetuslepinguga vastuvõtjale üle nende tulemustega seotud kohustused, sealhulgas kohustuse anda kõnealused kohustused üle mis tahes hilisemale vastuvõtjale.
Ilma et see piiraks selliste konfidentsiaalsusega seotud kohustuste täitmist, mis tulenevad ühinemiste ja ülevõtmiste korral kohaldatavatest õigusnormidest, peab tulemusi üle anda kavatsev osaleja sellest eelnevalt teavitama teisi osalejaid, kellel on üleantavate tulemuste kasutamise õigus või kes võivad sellist kasutamise õigust taotleda, esitades piisava teabe tulemuste uue kavandatava omaniku kohta, et neil oleks võimalik analüüsida kavandatava üleandmise mõju nende kasutusõiguste võimalikule teostamisele.
Pärast teavitamist võib osaleja keelduda omandiõiguse üleandmisest juhul, kui ta suudab tõendada, et kavandatav üleandmine kahjustab tema kasutusõigusi. Sel juhul ei toimu kavandatud üleandmine enne, kui asjaomased osalejad on omavahel kokkuleppele jõudnud. Toetuslepingus kehtestatakse selle kohta tähtajad.
Teised kasutajad võivad eelneva kirjaliku kokkuleppega loobuda eelneva teavitamise ja keeldumise õigusest, kui kasutusõigus antakse üle kindlaksmääratud kolmandale isikule.
2. Tingimusel et tulemuste kasutamise õigusi on võimalik teostada ning et tulemuste omanik peab kinni täiendavatest kasutamiskohustusest, võib tulemuste omanik anda litsentse mis tahes õigussubjektile või muul viisil volitada mis tahes õigussubjekti neid tulemusi kasutama, sealhulgas ainulitsentsi alusel. Ainulitsentsi andmine tulemustele on võimalik, kui kõik teised asjaomased osalejad annavad nõusoleku, et nad loobuvad oma kasutusõigustest.
3. Toetuslepingus võidakse sätestada, et komisjon või asjakohane rahastamisasutus või iga meetmes osaleja võib olla vastu liidu rahalist toetust saanud osalejate saadud tulemuste omandiõiguse üleandmisele või ainulitsentsi andmisele sellisele ELis asutatud kolmandale isikule või kolmandale riigile, mis ei ole liitunud programmiga „Horisont 2020”, kui leitakse, et kõnealune toetus või üleandmine ei ole kooskõlas liidu majanduse konkurentsivõime arendamise huvidega või on vastuolus eetikapõhimõtete või julgeolekukaalutlustega.
Sel juhul antakse omandiõigus üle või antakse ainulitsents ainult juhul, kui komisjon või asjakohane rahastamisasutus on kindel, et rakendatakse sobivaid kaitsemeetmeid.
Vajaduse korral nähakse toetuslepinguga ette, et komisjoni või asjakohane rahastamisasutust teavitatakse eelnevalt igast sellisest tulemuste omandiõiguse üleandmisest või ainulitsentsi andmisest. Toetuslepingus kehtestatakse selleks tähtajad.
II Jagu
Taustteabe ja tulemuste kasutusõigused
Artikkel 45
Taustteave
Osalejad võivad kirjalikus kokkuleppes määrata kindlaks taustteabe, mida on vaja nende meetme rakendamiseks.
Artikkel 46
Kasutusõiguste põhimõtted
1. Kõik taotlused, mis tehakse seoses kasutusõigustega või nendest loobumisega, esitatakse kirjalikult.
2. Kasutusõigustega ei kaasne õigust anda välja all-litsentse, kui taotluse objektiks olevate tulemuste või taustteabe omanikuga ei ole kokku lepitud teisiti.
3. Samas meetmes osalejad teavitavad üksteist enne toetuslepinguga ühinemist kõikidest taustteabega seotud õiguslikest või kasutusõigusega seotud piirangutest. Seejärel sõlmib osaleja kasutusõiguste teostamise tagamiseks taustteavet käsitleva kokkuleppe.
4. Kui osaleja lõpetab oma meetmes osalemise, jääb tema kohustus anda kasutusõigused mõnele teisele osalejale toetuslepingus kindlaksmääratud tingimustel muutmata.
5. Konsortsiumlepingus võidakse sätestada, et kui osaleja ei suuda oma kohustusi täita ega kõrvalda vastavaid puudusi, jääb selline rikkunud osaleja jääb kasutusõigustest ilma.
Artikkel 47
Rakendamiseks vajalikud kasutusõigused
1. Osalejal on õigus kasutada teise, samas meetmes osaleja tulemuste kasutusõigusi, kui ta vajab neid tulemusi meetme raames tehtavaks tööks.
Vastavad kasutusõigused antakse kasutustasuta.
2. Osalejal on õigus kasutada teise, samas meetmes osaleja taustteavet, kui ta vajab seda taustteavet meetme raames tehtavaks tööks ning kui võetakse arvesse artikli 46 lõike 3 kohaseid piiranguid.
Sellised kasutusõigused antakse kasutustasuta, kui kõigi osalejate vahel ei ole enne toetuslepingu sõlmimist teisiti kokku lepitud.
Artikkel 48
Kasutamiseks vajalikud kasutusõigused
1. Osalejal on õigus kasutada teise, samas meetmes osaleja tulemuste kasutusõigusi, kui ta vajab neid tulemusi oma tulemuste kasutamiseks.
Kokkuleppe kohaselt antakse vastavad kasutusõigused õiglastel ja mõistlikel tingimustel.
2. Osalejal on õigus kasutada teise, samas meetmes osaleja taustteavet, kui ta vajab seda taustteavet oma tulemuste kasutamiseks ning kui võetakse arvesse artikli 46 lõike 3 kohaseid piiranguid.
Kokkuleppe kohaselt antakse vastavad kasutusõigused õiglastel ja mõistlikel tingimustel.
3. Liikmesriigis või assotsieerunud riigis asuval seotud üksusel on samuti tulemuste ning, võttes arvesse artikli 46 lõikest 3 tulenevaid piiranguid, taustteabe kasutusõigused õiglastel ja mõistlikel tingimustel, kui kõnealuseid tulemusi või taustteavet on vaja seotud osaleja saadud tulemuste kasutamiseks, välja arvatud juhul, kui konsortsiumilepingus on sätestatud teisiti. Neid kasutusõigusi taotletakse ja saadakse otse neid tulemusi või taustteavet omavalt osalejalt, välja arvatud juhul, kui artikli 46 lõike 2 kohaselt on kokku lepitud teisiti.
4. Lõigete 1, 2 või 3 alusel võib kasutusõigusi taotleda kuni ühe aasta jooksul pärast meetme lõppu, välja arvatud kui osalejad lepivad kokku erinevas tähtajas.
Artikkel 49
Liidu ja liikmesriikide kasutusõigused
1. Liidu institutsioonidel, asutustel, teenistustel või ametitel on õigus kasutada ainult liidu rahalist toetust saanud osaleja tulemusi liidu poliitika või programmide väljatöötamiseks, rakendamiseks ja järelevalveks, kui selline kasutus on nõuetekohaselt põhjendatud. Selliseid kasutusõigusi võib rakendada üksnes mitteärilisel otstarbel väljaspool konkurentsi.
Vastavad kasutusõigused antakse kasutustasuta.
2. Määruse (EL) nr 1291/2013 I lisa III osas sätestatud erieesmärgi „Turvaline ühiskond - Euroopa kodanike ja ühiskonna vabaduse ja turvalisuse kaitse” alla kuuluvate meetmete puhul on liidu institutsioonidel, asutustel, teenistustel ja ametitel ning liikmesriikide ametiasutustel vajaduse korral õigus kasutada liidu rahalist toetust saanud osaleja tulemuste kasutusõigusi liidu poliitika või programmide väljatöötamiseks, rakendamiseks ja järelevalveks kõnealuses valdkonnas. Selliseid kasutusõigusi võib rakendada üksnes mitteärilisel otstarbel ja konkurentsiväliselt. Sellised kasutusõigused antakse kasutustasuta kahepoolse lepingu alusel, milles määratletakse eritingimused selle tagamiseks, et neid õigusi kasutatakse ainult ettenähtud eesmärgil, ning et kehtestatakse asjakohased konfidentsiaalsusega seotud kohustused. Sellised kasutusõigused ei laiene osaleja taustteabele. Kasutusõigust taotlev liikmesriik, liidu institutsioon, asutus, teenistus või amet teavitab sellisest taotlusest kõiki liikmesriike. Salastatud teabe suhtes kohaldatakse komisjoni julgeolekueeskirju.
IV JAOTIS
ERISÄTTED
Artikkel 50
Auhinnad
1. Liidu rahalist toetust võib maksta auhinna vormis vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 VII jaotisele ja määrusele (EL) nr 1268/2012.
2. Auhindade andmise tingimuseks võib seada asjakohaste avalikustamiskohustuste järgimise. Tulemuste levitamise osas kohaldatakse käesoleva määruse III jaotist. Tööprogrammi või -kavaga võib näha ette kasutamise ja levitamisega seotud erikohustused.
Artikkel 51
Hankemenetlus, kommertskasutusele eelnev hange ja innovaatiliste lahenduste riigihange
1. Komisjoni poolt tema nimel või koos liikmesriikidega korraldatava hankemenetluse suhtes kohaldatakse riigihanke-eeskirju, nagu on sätestatud määruses (EL, Euratom) nr 966/2012 ja määruses (EL) nr 1268/2012.
2. Liidu rahalist toetust võib anda kommertskasutusele eelneva hankena või innovaatiliste lahenduste riigihankena, mille korraldab komisjon või asjaomane rahastamisastutus oma nimel või koos liikmesriikide ja assotsieerunud riikide hankijatega.
Hankemenetlus:
a)
järgib läbipaistvuse, mittediskrimineerimise, võrdse kohtlemise, usaldusväärse finantsjuhtimise ja proportsionaalsuse põhimõtteid ning konkurentsieeskirju ning vajaduse korral direktiive 2004/17/EÜ, 2004/18/EÜ ja 2009/81/EÜ või juhul, kui komisjon tegutseb enda nimel, määrust (EL, Euratom) nr 966/2012;
b)
võib ette näha konkreetsed tingimused, nt kommertskasutusele eelneva hanke alla kuuluva tegevuse teostamise koha puhul piirang liikmesriikide ja programmiga „Horisont 2020” assotsieerunud riikide territooriumi suhtes, kui see on nõuetekohaselt põhjendatud meetme eesmärkidega;
c)
võib ühe ja sama menetluse käigus lubada sõlmida mitu lepingut (hulgihange);
d)
näeb ette hankelepingute sõlmimise pakkuja või pakkujatega, kes teeb/teevad parima hinna ja kvaliteedi suhtega pakkumise.
3. Kui pakkumismenetlustes ei ole sätestatud teisiti, kuuluvad komisjoni korraldatud hanke kaudu saadud tulemused liidule.
4. Seoses omandilise kuuluvuse, kasutusõiguste ja litsentside andmisega kehtestatakse kommertskasutusele eelneva hanke lepingutes erisätted, et tagada tulemuste võimalikult ulatuslikum kasutamine ning vältida ebaausaid eeliseid. Kommertskasutusele eelneva hanke raames tulemused saanud töövõtjal on vähemalt kaasnevad intellektuaalomandi õigused. Hankijatel on tasuta kasutusõigused vähemalt tulemuste kasutamiseks nende endi jaoks ja õigus anda või osalevatelt töövõtjatelt nõuda, et need annaksid kolmandatele isikutele lihtlitsentse tulemuste kasutamiseks õiglastel ja mõistlikel tingimustel, kuid ilma õigusteta anda all-litsentse. Kui töövõtja ei suuda kasutada tulemusi kaubanduslikel eesmärkidel teatava aja jooksul pärast kommertskasutusele eelneva hanke toimumist, nagu on kindlaks määratud toetuslepingus, annab ta tulemuste omandilise kuuluvuse üle hankijale.
5. Seoses omandilise kuuluvuse, kasutusõiguste ja litsentside andmisega võib kehtestada innovaatiliste lahenduste riigihanke lepingutes erisätted, et tagada tulemuste võimalikult ulatuslikum kasutamine ning vältida ebaausaid eeliseid.
Artikkel 52
Finantsinstrumendid
1. Määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 VIII jaotisega on ette nähtud kasutatavate finantsinstrumentide vorm ja nende rakendamine ning neid võib kombineerida üksteisega ning liidu eelarvest rahastatavate, sealhulgas määruse (EL) nr 1291/2013 raames antavate toetustega.
2. Erandina määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 140 lõike 6 teisest lõigust assigneeritakse määruse (EL) nr 1291/2013 alusel kehtestatud rahastamisvahendi loodud tulud ja iga-aastased tagasimaksed vastavalt määruse nr 966/2012 artikli 21 lõikele 4 sellele rahastamisvahendile.
3. Erandina määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 140 lõike 6 teisest lõigust assigneeritakse otsusega nr 1982/2006/EÜ loodud riskijagamisrahastust ning otsusega nr 1639/2006/EÜ loodud suure kasvupotentsiaaliga ja uuenduslike VKEde süsteemi käivitamisetapi osast (GIF1) saadud tulu ja iga-aastased tagasimaksed vastavalt määruse nr 966/2012 artikli 21 lõikele 4 määruse (EL) nr 1291/2013 kohastele õigusjärgsetele finantsinstrumentidele.
Artikkel 53
VKEde vahend
1. Ainult VKEd võivad osaleda taotlusvoorudel, mille kutsed on avaldatud määruse (EL) nr 1291/2013 artiklis 22 osutatud spetsiaalse VKEde vahendi alusel. Nad võivad teha koostööd teiste ettevõtete ja teadusorganisatsioonidega või ülikoolidega.
2. Kui ettevõte on registreeritud VKEks, kestab selline õiguslik seisund eeldatavasti kogu projekti kestuse ajal ka siis, kui ettevõtte suurus ületab hiljem VKEde määratluse kohase künnise.
3. VKEde vahendi puhul või rahastamisasutuste või komisjoni poolt VKEdele suunatud toetuste puhul võib toetuslepinguga kehtestada erisätteid, milles käsitletakse eelkõige omandilist kuuluvust, kasutusõigusi, kasutamist ja levitamist.
Artikkel 54
Innovatsiooni kiirtee
1. Kooskõlas artikliga 7 võivad innovatsiooni kiirtee meetmes osaleda kõik õigussubjektid. Innovatsiooni kiirtee raames rahastatakse innovatsiooni alaseid meetmeid. Innovatsiooni kiirtee raames avaldatud taotlusvoorudele võib esitada ettepanekuid iga määruse (EL) nr 1291/2013 I lisa II osa punktis 1 sätestatud erieesmärgi „Juhtpositsioon progressi võimaldava ja tööstusliku tehnoloogia vallas” alla kuuluva tehnoloogiavaldkonna kohta, või kõigi kõnealuse määruse I lisa III osa punktides 1 kuni 7 sätestatud prioriteedi „Ühiskondlikud väljakutsed” erieesmärkide kohta.
2. Ettepanekuid võib esitada igal ajal. Komisjon määrab ettepanekute hindamiseks kindlaks kolm lõpptähtaega aastas. Lõpptähtaja ning toetuslepingu allkirjastamise või toetuse andmise otsusest teatamise vaheline aeg ei ületa kuut kuud. Taotlused seatakse paremusjärjekorda vastavalt nende mõjule, kvaliteedile ja rakendamise tõhususele ning tasemele, kusjuures suurem kaal antakse mõjukriteeriumile. Ühes meetmes ei osale üle viie õigussubjekti. Toetuse summa ei ületa 3 miljonit eurot.
Artikkel 55
Muud erisätted
1. Julgeolekualast tegevust hõlmavate meetmete puhul võib toetuslepingus sätestada erinõudeid, milles käsitletakse eelkõige kommertskasutusele eelnevat hanget, innovaatiliste lahenduste riigihanget, muudatusi konsortsiumi koosseisus, salastatud teavet, tulemuste kasutamist ja levitamist, avatud juurdepääsu teaduspublikatsioonidele, tulemuste üleandmist ning litsentside andmist.
2. Olemasolevat või uut teadustöö infrastruktuuri toetavate meetmete puhul võib toetuslepinguga kehtestada infrastruktuuri kasutajaid ja nende infrastruktuurile juurdepääsu käsitlevad erisätted.
3. Euroopa Teadusnõukogu eesliini teadusuuringuid käsitlevate meetmete puhul võib toetuslepinguga kehtestada erisätteid, milles käsitletakse eelkõige kasutusõigusi, ülekantavust ja levitamist seoses osalejate, teadlaste ja meetmetega seotud kolmandate isikutega.
4. Koolitus- ja liikuvusmeetmete puhul võib toetuslepinguga kehtestada erisätteid, milles käsitletakse kohustusi seoses meetmest kasu saavate teadlastega, omandilise kuuluvuse, kasutusõiguste ja ülekantavusega.
5. Koordineerimis- ja toetusmeetmete puhul võib toetuslepinguga kehtestada erisätteid, milles käsitletakse eelkõige omandilist kuuluvust, kasutusõigusi, kasutamist ja tulemuste levitamist.
6. EIT teadmis- ja innovaatikakogukondade puhul võib toetuslepinguga kehtestada erisätteid, milles käsitletakse eelkõige omandilist kuuluvust, kasutusõigusi, kasutamist ja levitamist.
V JAOTIS
LÕPPSÄTTED
Artikkel 56
Delegeeritud volituste rakendamine
1. Õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2. Artikli 1 lõikes 3 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile programmi „Horisont 2020” kehtivusajaks.
3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 1 lõikes 3 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
4. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
5. Artikli 1 lõike 3 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.
Artikkel 57
Kehtetuks tunnistamine ja üleminekusätted
1. Määrus (EÜ) nr 1906/2006 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2014.
2. Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, ei mõjuta käesolev määrus asjaomaste meetmete jätkumist ega muutmist, sealhulgas nende täielikku ega osalist tühistamist, kuni nende lõpuleviimiseni, samuti ei mõjuta see rahalist abi, mida komisjon või mõni rahastamisasutus annab otsuse nr 1982/2006/EÜ alusel või mis tahes muude selliste õigusaktide alusel, mida kohaldatakse sellise abi suhtes 31. detsembri 2013. aasta seisuga ning mille kohaldamist asjaomaste meetmete suhtes jätkatakse kuni nende lõpuleviimiseni.
3. Määrusega (EÜ) nr 1906/2006 loodud osalejate tagatisfondist pärinevad summad ning kõik kõnealuse fondi õigused ja kohustused kantakse fondile üle 31. detsembri 2013. aasta seisuga. Otsusega nr 1982/2006/EÜ sätestatud meetmetes osalejad, kes allkirjastavad toetuslepingu pärast 31. detsembrit 2013, teevad osamakse fondile.
Artikkel 58
Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Strasbourg, 11. detsember 2013