РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 904/2014 НА КОМИСИЯТА
от 20 август 2014 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на мононатриев глутамат с произход от Индонезия
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 7 от него,
след консултации с държавите членки,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
На 29 ноември 2013 г. Европейската комисия („Комисията“) започна антидъмпингово разследване по отношение на вноса в Съюза на мононатриев глутамат с произход от Индонезия („засегнатата държава“). Тя публикува известие за започване на процедура в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за започване“).
(2)
На същата дата Комисията обяви започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 („основния регламент“) на окончателните антидъмпингови мерки, които са в сила по отношение на вноса на мононатриев глутамат с произход от Китайската народна република („Китай“), с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3).
(3)
Комисията започна разследването вследствие на жалба, подадена на 16 октомври 2013 г. от Ajinomoto Foods Europe SAS („жалбоподателя“), единственият производител от Съюза на мононатриев глутамат, представляващ по този начин 100 % от общото производство на мононатриев глутамат в Съюза. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг и произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за започване на разследване.
1.2. Заинтересовани страни
(4)
В известието за започване на процедурата Комисията прикани всички заинтересовани страни да се свържат с нея, за да вземат участие в разследването. Освен това Комисията официално уведоми жалбоподателя, всички известни производители износители, индонезийските органи, известните вносители, доставчиците, потребителите и търговците, за които е известно, че са засегнати, за започването на разследването и ги прикани да вземат участие.
(5)
На заинтересованите страни бе предоставена възможност да изразят становището си относно започването на разследването и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията към Генерална дирекция „Търговия“.
(6)
На заинтересованите страни бе също така предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, определен в известието за започване. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на искането си, бе предоставена такава възможност.
а) Изготвяне на извадка
(7)
С оглед на големия брой производители износители в засегнатата държава и несвързани вносители с отношение към разследването и за да се приключи разследването в рамките на определените срокове, Комисията обяви в известието за започване, че е решила да ограничи производителите износители и несвързаните вносители, които ще бъдат включени в разследването, до приемлив брой, като подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент (този процес се нарича също „изготвяне на извадка“).
1) Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(8)
За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички несвързани вносители да заявят своя интерес и да предоставят информацията, посочена в известието за започване.
(9)
Четиринадесет несвързани вносители предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от три дружества въз основа на най-големия обем на вноса в Съюза и с оглед на географското им положение в Съюза. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент, всички известни вносители, които са засегнати, бяха консултирани във връзка с подбора на извадката. Не бяха получени коментари.
(10)
Впоследствие само едно от трите дружества, включени в извадката, оказа съдействие, чрез представяне на отговори на въпросника.
2) Изготвяне на извадка от производители износители в Индонезия
(11)
За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички производители износители в Индонезия да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят информацията, посочена в известието за започване.
(12)
Четирима производители износители в засегнатата държава предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. С оглед на малкия брой производители износители Комисията реши, че не е необходимо изготвяне на извадка.
б) Отговори на въпросника и оказване на съдействие
(13)
Комисията изпрати въпросници до единствения производител от Съюза, четиримата включени в извадката производители износители, тримата включени в извадката несвързани вносители и тридесет и трима установени ползватели в Съюза.
(14)
Отговори на въпросника бяха получени от единствения производител от Съюза, от един от тримата включени в извадката несвързани вносители, от един търговец, от трима от четиримата известни производители износители и от петима ползватели.
(15)
Разследването разкри, че неоказалият съдействие производител износител, включен в извадката, е свързан с друг включен в извадката производител износител, който е оказал съдействие, чрез представяне на отговори на въпросника.
(16)
Оказалият съдействие производител износител, посочен в съображение 15, заяви, че той не следва да се разглежда като свързан с неоказалия съдействие производител износител, тъй като нито едно от дружествата няма влияние върху процеса на вземане на решения на другото. Освен това оказалият съдействие производител износител заяви, че не би могъл да принуди неоказалото съдействие дружество да отговори на въпросника. При разследването бе установено, че и двете дружества са собственост на едни и същи акционери. Поради това те се считат за свързани по смисъла на член 143, параграф 1, буква г) от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията (4) относно прилагането на Митническия кодекс на Общността („Митническия кодекс“).
(17)
Трети оказал съдействие производител износител заяви, че има друг производител на разглеждания продукт в Индонезия, който е част от групата, посочена в съображение 16, но който не е заявил своя интерес. Въпреки че такъв производител наистина съществува, разследването не откри доказателства, въз основа на данни от Евростат и от други налични източници, че този производител е изнасял за Съюза по време на разглеждания период. Следователно от това дружество не бе поискано да заяви своя интерес или да предостави информацията, изискана във въпросниците, предназначени за производителите износители. Освен това, както е посочено в съображение 48, за всички производители в засегнатата държава, които не са оказали съдействие, бе установена остатъчна митническа ставка. Остатъчното мито се основава на член 18 от основния регламент и е приложимо за „всички други дружества“.
в) Проверки на място
(18)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за временно определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза.
(19)
Бяха извършени проверки на място в съответствие с член 16 от основния регламент в помещенията на следните дружества:
Производители от Съюза
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Франция
Вносители
-
Falken Trade, Olsztyn, Полша
Ползватели
-
AkzoNobel, Amersfoort, Нидерландия
-
Unilever, Rotterdam, Нидерландия
Производители износители от Индонезия
-
PT. Miwon Indonesia, Jakarta, Индонезия
-
PT. Cheil Jedang Indonesia, Jakarta, Индонезия
Свързани вносители в Съюза
-
CJ Europe GmbH, Schwalbach, Германия
-
Daesang Europe B.V. Amstelveen, Нидерландия
Свързан търговец от Хонг Конг
-
CJ China Limited, Хонг Конг
1.3. Разследван период и разглеждан период
(20)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследвания период“). Проучването на тенденциите, които имат значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 април 2010 г. до края на разследвания период („разглеждания период“) (5).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(21)
Разглежданият продукт е мононатриев глутамат с произход от Индонезия, класиран понастоящем в код по КН ex 2922 42 00 („разглежданият продукт“). Мононатриевият глутамат е хранителна добавка и се използва предимно като овкусител за супи, бульони, рибни и месни ястия, смеси от подправки и готови храни. Произвежда се под формата на бели кристали, без мирис, с различни размери. Мононатриевият глутамат се използва и в химическата промишленост за приложения, несвързани с производството на храни, например за производството на перилни и почистващи препарати.
(22)
Получава се основно чрез ферментация на различни източници на захари (скорбяла от царевица, скорбяла от тапиока, захарни сиропи, меласа от захарна тръстика и меласа от захарно цвекло).
2.2. Сходен продукт
(23)
Разследването показа, че разглежданият продукт, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Индонезия, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, имат едни и същи основни физически, химически и технически характеристики, както и една и съща основна употреба.
(24)
Една от заинтересованите страни заяви, че е налице значителна разлика в качеството на мононатриевия глутамат, произвеждан в Индонезия, и мононатриевия глутамат, произвеждан в Съюза. Заявено бе, че с оглед на тази разлика в качеството мононатриевият глутамат, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, и мононатриевият глутамат, внасян от Индонезия, не са взаимозаменяеми и поради това не следва да се считат за сходни продукти. Това твърдение остава необосновано и е в противоречие с констатациите от разследването, което не разкри разлика в качеството на мононатриевия глутамат, произвеждан в Индонезия, и мононатриевия глутамат, произвеждан в Съюза. В действителност редица ползватели са закупували мононатриев глутамат както от промишлеността на Съюза, така и от Индонезия, и са го използвали за същите или сходни приложения. Вследствие на това твърдението бе отхвърлено.
(25)
Следователно, въз основа на изложеното по-горе, разглежданият продукт, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Индонезия, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, се считат, на този етап, за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Нормална стойност
(26)
Комисията първо провери дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на всеки оказал съдействие производител износител е представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар се считат за представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар за всеки производител износител представлява най-малко 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за износ за Съюза по време на разследвания период. Въз основа на това бе установено, че реализираният от всеки оказал съдействие производител износител общ обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар е представителен.
(27)
След това Комисията идентифицира видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са били идентични или сравними с видовете, продавани за износ за Съюза.
(28)
Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар на всеки оказал съдействие производител износител на вътрешния пазар за всеки вид на продукта, който е идентичен или сравним с вида на продукта, продаван за износ за Съюза, са били представителни, в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на един вид на продукта са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на този вид на продукта за независими клиенти по време на разследвания период представлява поне 5 % от общия обем на продажбите за износ за Съюза на идентичен или сравним вид на продукта. Комисията установи, че продажбите на оказалите съдействие производители износители в Индонезия са били осъществени в представителни количества на индонезийския пазар в сравнение с разглеждания продукт, изнасян за Съюза от същите производители износители.
(29)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар, осъществявани от всеки производител износител, могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като бе определен делът на рентабилните продажби за независими клиенти, реализирани на вътрешния пазар, за всеки вид на продукта по време на разследвания период.
(30)
Нормалната стойност се основава на действителната цена за всеки вид на продукта на вътрешния пазар, независимо дали продажбите са рентабилни или не, ако:
1)
обемът на продажбите на вида на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представлява повече от 80 % от общия обем на продажбите за този вид на продукта, и ако
2)
среднопретеглената продажна цена на този вид на продукта е равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция.
(31)
В този случай продажбите на вътрешния пазар на всички производители износители са били рентабилни и среднопретеглената продажна цена е била по-висока от производствените разходи за всички видове на продукта. Поради това за всички производители износители нормалната стойност бе изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар по време на разследвания период.
3.2. Експортна цена
(32)
Оказалите съдействие производители износители са изнасяли за Съюза или директно за независими клиенти, или чрез свързани дружества, разположени във и извън Съюза.
(33)
В случаите, когато производителите износители са изнасяли разглеждания продукт директно за независими клиенти в Съюза, експортната цена е била определена въз основа на експортните цени, реално платени или подлежащи на плащане, в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(34)
В случаите, когато производителите износители са изнасяли разглеждания продукт в Съюза чрез свързани дружества, експортната цена е била определена въз основа на цената, на която внесеният продукт е бил за първи път препродаден на независими клиенти в Съюза, в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. В този случай бяха направени корекции за реализираните печалби (вж. съображение 35) и за всички разходи, направени между вноса и препродажбата, включително разходите за реализация, общите и административните разходи.
(35)
В това отношение маржът на печалбата, реализирана от свързаните дружества, не може да бъде използван, тъй като бе счетен за ненадежден. Един несвързан вносител оказа съдействие, но информацията за рентабилността му бе поверителна и не можа да бъде разкрита на други трети страни. С оглед на изложеното по-горе и при липсата на друга информация за определяне на експортната цена бе използван марж на печалбата от 5 %. Този марж бе счетен за разумен, тъй като бе използван и в предишна процедура във връзка с друг химичен продукт, произведен от сходна промишленост (6).
(36)
Двамата оказали съдействие производители износители заявиха, че експортните цени за първите им свързани клиенти са били определени при нормални пазарни условия и че определянето на експортната цена следва да се основава на продажната цена между производителя износител в Индонезия и първия свързан клиент, а не на конструираната експортна цена. Те твърдят, че продажните им цени за първите им свързани клиенти са били на същото ниво като цените за несвързани клиенти в Съюза.
(37)
Разследването установи, че въпреки сходните ценови нива, трансферните цени между свързаните дружества не са били на ниво, което би позволило на свързаните вносители да получат разумна печалба в Съюза. Освен това не може да се изключи, че някои разходи са възникнали между свързаните дружества и че е имало кръстосано компенсиране чрез други продукти. Въз основа на това се стигна до заключението, че цената на вътрешния трансфер не отразява точната пазарна стойност на разглеждания продукт в сравнение с продажбите на независими клиенти.
(38)
Въз основа на това трансферната цена между свързаните дружества не може да се счита за определена при нормални пазарни условия и съответните твърдения бяха отхвърлени. Експортните цени на двамата производители износители чрез свързани страни бяха конструирани в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, както е описано в съображения 34 и 35 по-горе.
3.3. Сравнение
(39)
Комисията сравни нормалната стойност и експортната цена на оказалите съдействие производители износители на базата на цената франко завода.
(40)
С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(41)
Вследствие на това бяха направени корекции по отношение на вносните такси, намаленията, разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителните разходи, разходите за опаковане, кредитите, комисионите и банковите такси във всички случаи, в които бе установено, че се отразяват върху сравнимостта на цените.
(42)
Един производител износител е изнасял мононатриев глутамат чрез свързано търговско дружество, разположено извън Съюза, което след това е продало продукта на свързан вносител в Съюза, който на свой ред е продал продукта на несвързани клиенти в Съюза. За тези продажби бе направена корекция за надценката, начислявана от търговеца извън Съюза, в съответствие с член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент.
(43)
Един производител износител поиска корекция на нормалната стойност за стимули и съпътстващи търговската реализация разходи в съответствие с член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент. Въпреки това, разследването установи, че тези разходи не са пряко свързани с отделните продажби на вътрешния пазар и следователно не може да бъде доказано, че те са засягали сравнимостта на цените. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(44)
Двама производители износители поискаха корекция на нормалната стойност за разходите за навло в съответствие с член 2, параграф 10, буква д) от основния регламент. Разходите за вътрешно навло са били изчислени така, че включват разходите, направени за придвижването на стоките от фабриката до склада. Въпреки това тези разходи са били счетени за разходи за вътрешна логистика и следователно не отговарят на условията, позволяващи корекция на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 10, буква д) от основния регламент.
(45)
Една заинтересована страна заяви, че мононатриевият глутамат, продаван в Съюза като хранителна добавка, трябва да отговаря на определени прагове за чистота (≥ 99 %), така както са определени в Директива 2008/84/ЕО на Комисията (7). Тази заинтересована страна заяви, че въпреки че мононатриевият глутамат, изнасян за Съюза, следва да отговаря на тези изисквания, подобни изисквания не са се прилагали за продукта, продаван на вътрешния пазар в Индонезия. Поради това корекция на нормалната стойност с оглед на разликите във физичните и химичните характеристики в съответствие с член 2, параграф 10, буква а) от основния регламент би могло да бъде оправдана.
(46)
Съответната заинтересована страна обаче не е подкрепила с количествени данни своето твърдение, тъй като не е представила никаква разумна оценка на пазарната стойност на съответната разлика в съответствие с член 2, параграф 10, буква а) от основния регламент. Освен това при определянето на видовете на продукта в процеса на сравнението Комисията успя да вземе предвид всички потенциални различия, свързани с чистотата. Поради това видовете на продукта с еднаква или подобна степен на чистота, изнасяни за пазара на Съюза, от една страна, и тези, продавани на вътрешния пазар в Индонезия, от друга страна, бяха сравнени едни с други. Въз основа на това не е оправдано да се прави корекция и твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
3.4. Дъмпингов марж
(47)
За двамата оказали съдействие производители износители Комисията сравни среднопретеглената нормална стойност за всеки вид на сходния продукт със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(48)
По отношение на всички други производители износители в Индонезия Комисията определи дъмпинговия марж въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. Следва да се отбележи, че един известен производител износител умишлено не е оказал съдействие на разследването, както бе посочено в съображение 15 по-горе. Поради това степента на съдействия се счита за ниска. В съответствие с член 18, параграф 6 Комисията реши да използва остатъчния дъмпингов марж на равнището на най-високия дъмпингов марж, свързан с представителен обем на износа на един от проверените оказали пълно съдействие производители износители, като взе предвид, въз основа на среднопретеглени стойности, дъмпинговия марж, установен за оказалия съдействие производител износител, свързан с неоказал съдействие производител износител.
(49)
Установените временни дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF (стойност, застраховка, навло) на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Дружество
Временен дъмпингов марж (%)
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
PT. Miwon Indonesia
13,3
Всички други дружества
28,4
4. ВРЕДА
4.1. Определение за промишленост на Съюза и производство на Съюза
(50)
Сходният продукт е бил произвеждан от един производител от Съюза по време на разследвания период. Той представлява промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(51)
Тъй като промишлеността на Съюза се състои само от един производител, всички данни, свързани с чувствителна информация, са представени под формата на индекси или са дадени в приблизителни стойности поради съображения за поверителност.
4.2. Потребление на Съюза
(52)
Комисията определи потреблението на Съюза, като прибави продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза към вноса от Индонезия и други държави извън ЕС, на базата на данни на Евростат и отговори на въпросника.
(53)
Заявено бе, че оказалият съдействие производител от Съюза следва да бъде изключен от промишлеността на Съюза, тъй като той е свързан с неоказал съдействие производител износител от Индонезия, и че разследването следва да бъде прекратено. В този случай обаче не е необходимо оказалият съдействие производител износител да бъде изключен от промишлеността на Съюза въпреки връзката му с неоказалия съдействие производител износител в Индонезия, тъй като този единствен производител от Съюза е оказал пълно съдействие на Комисията по време на разследването и е бил предмет на пълна проверка. Освен това липсата на съдействие от страна на индонезийския производител износител не е оказала отражение върху надеждността на събраните данни от производителя от Съюза. Поради това аргументът следва да бъде отхвърлен.
(54)
Потреблението на Съюза се е променяло, както следва:
Таблица 1
Потребление на Съюза на мононатриев глутамат (в тонове)
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Индекс (ФГ 2010/ФГ 2011 = 100)
100
87
93
98
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(55)
Между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 потреблението на Съюза е намаляло и отново леко се е увеличило през ФГ 2012/2013 и разследвания период. Като цяло потреблението е отбелязало спад от 2 % през разглеждания период. Спадът в потреблението между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 се дължи основно на спад в продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза в резултат на спад в производството през същия период (вж. съображение 68). През двете години вносът е останал на сходно равнище. Увеличението в потреблението през ФГ 2012/2013 се е дължало почти изцяло на увеличения внос, като се има предвид, че продажбите на промишлеността на Съюза са останали като цяло на същото равнище. И на последно място, по време на разследвания период, докато продажбите на промишлеността на Съюза отново са спаднали, обемът на вноса се е увеличил значително, особено от Индонезия (вж. съображение 57).
4.3. Внос от засегнатата държава
4.3.1. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатата държава
(56)
Комисията определи обема на вноса по данни от Евростат и отговори на въпросника. Пазарният дял на вноса бе определен въз основа на потреблението на Съюза, както е установено в съображение 52.
(57)
Вносът в Съюза от засегнатата държава се е променял, както следва:
Таблица 2
Обем на вноса (в тонове)
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Обем на вноса от Индонезия (в тонове)
8 638
9 478
18 317
24 385
Индекс
100
110
212
282
Пазарен дял
Индекс
100
126
227
287
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(58)
През разглеждания период обемът на вноса от Индонезия почти се е утроил. Той е отбелязал непрекъснат и значителен ръст от 182 % - от 8 638 тона през ФГ 2010/2011 до 24 385 тона през разследвания период.
(59)
През разглеждания период съответният пазарен дял почти се е утроил. Той е нараснал със 187 % въпреки цялостното намаление в потреблението (- 2 %).
4.3.2. Цени на вноса от засегнатата държава и подбиване на цените
(60)
Комисията определи цените на вноса по данни от Евростат и отговори на въпросника.
(61)
Средната цена на вноса от Индонезия в Съюза се е променяла, както следва:
Таблица 3
Цени на вноса (EUR/t)
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Индонезия
1 266
1 279
1 226
1 162
Индекс
100
101
97
92
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(62)
Средната цена на вноса на мононатриев глутамат от Индонезия леко се е увеличила в периода между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, преди да спадне през ФГ 2012/2013 и още повече през разследвания период. Средните цени на вноса на мононатриев глутамат от Индонезия като цяло са се понижили с 6 % през разглеждания период.
(63)
Комисията определи подбиването на цените по време на разследвания период, като сравни:
-
среднопретеглените продажни цени за всеки вид на продукта на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, и
-
съответните среднопретеглени цени за всеки вид на продукта на вноса от оказалите съдействие индонезийски производители към първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF, със съответните корекции за митата и разходите след вноса.
(64)
Както бе посочено в съображение 46 по-горе, един производител износител заяви, че мононатриевият глутамат, продаван в Съюза като хранителна добавка, трябва да отговаря на определени прагове за чистота, предвидени в законодателството на Съюза. Този производител износител заяви, че тези изисквания не са се прилагали за продуктите, внесени от Индонезия и използвани в нехранителния сектор, и че с оглед на това корекция за химическите или физическите характеристики може да бъде оправдана, ако се направи сравнение с продукта, продаван на пазара на Съюза. Въпреки това, съответният производител износител не е подкрепил с количествени данни своето твърдение. Освен това при определянето на видовете на продукта в процеса на сравнението Комисията успя да вземе предвид всички потенциални различия, свързани с чистота. Поради това видовете на продукта с еднаква или подобна степен на чистота, изнасяни за пазара на Съюза, от една страна, и тези, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, от друга страна, бяха сравнени едни с други. Въз основа на това не е оправдано да се прави корекция и твърдението бе отхвърлено.
(65)
Една заинтересована страна заяви, че отражението на колебанията на обменните курсове следва да бъде взето предвид при изчисляването на подбиването на цените по отношение на вноса от Индонезия. Действително възможното въздействие на дъмпинговия внос върху цените на промишлеността на Съюза се проучва основно посредством определяне на подбиването на цените, наред с други аспекти. В настоящия случай бяха сравнени дъмпинговите експортни цени и продажните цени на промишлеността на Съюза. Експортните цени, използвани за изчисляване на вредата, бяха обаче конвертирани в евро с цел получаване на съпоставима основа. Вследствие на това използването на обменни курсове в този случай гарантира единствено, че ценовата разлика се определя на съпоставима основа. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(66)
Сравнението на цените бе извършено за всеки отделен вид сделки на същото ниво на търговия, с необходимите корекции, където бе необходимо. Резултатът от сравнението бе изразен като процент от оборота на промишлеността на Съюза по време на разследвания период. Той показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване на цените между 0 и 5 % от вноса от Индонезия на пазара на Съюза.
4.4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.4.1. Общи бележки
(67)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
4.4.2. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(68)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета са се променяли, както следва:
Таблица 4
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Обем на производството
Индекс
100
95
107
91
Производствен капацитет
Индекс
100
100
100
100
Използване на капацитета
Индекс
100
95
107
91
Източник: отговор на въпросника.
(69)
През разглеждания период производството е отбелязало колебания. Макар да е намаляло в периода между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, то се е повишило между ФГ 2011/2012 и ФГ 2012/2013, като е достигнало най-ниското си равнище през разследвания период. Разследването показа, че колебанията са настъпили вследствие на спиранията за поддръжка, които промишлеността на Съюза е предприемала на всеки 15 месеца, и в резултат на лошите климатични условия през зимата на 2010-2011 г., довели до прекъсване на доставките на една от основните суровини (амоняк). По време на разследвания период времето за спиране за поддръжка е било удължено в опит да се намалят големите запаси. Като цяло обемът на производството е намалял с 9 % по време на разглеждания период.
(70)
Производственият капацитет е останал стабилен през разглеждания период.
(71)
В резултат на намалението в обема на производството и стабилния производствен капацитет, използването на капацитета е следвало тенденцията на обема на производството, т.е. първо се е понижило през ФГ 2011/2012, после се е повишило през ФГ 2012/13 и отново се е понижило през разследвания период. Като цяло равнището на използване на капацитета се е понижило с 9 % през разглеждания период, успоредно с намалението в обема на производството.
4.4.3. Обем на продажбите и пазарен дял
(72)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 5
Обем на продажбите и пазарен дял
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Обем на продажбите на пазара на Съюза
Индекс
100
84
85
83
Пазарен дял
Индекс
100
96
91
85
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(73)
Обемът на продажбите на мононатриев глутамат от промишлеността на Съюза е намалял със 17 % през разглеждания период. Обемът на продажбите е спаднал основно между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, докато през следващите години е останал сравнително стабилен. Спадът в обема на продажбите, заедно с успоредния спад в потреблението и увеличението на вноса от Индонезия, са довели до намаляване на пазарния дял на промишлеността на Съюза с общо около 15 % през разглеждания период. Между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 4 %, което съвпада с увеличаването на пазарния дял на индонезийския внос през същия период. Между ФГ 2012/2013 и разследвания период пазарните дялове на промишлеността на Съюза са продължили да намаляват с постоянни темпове, докато обемът на вноса и пазарните дялове от Индонезия значително са се увеличили.
4.4.4. Растеж
(74)
Докато потреблението на Съюза е намаляло с 2 % през разглеждания период, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял със 17 %, което представлява загуба на пазарен дял от 15 %.
4.4.5. Заетост и производителност
(75)
През разглеждания период заетостта и производителността са се променяли, както следва:
Таблица 6
Заетост и производителност
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Брой на наетите лица
Индекс
100
103
107
108
Производителност (единица/наето лице)
Индекс
100
92
100
85
Източник: отговор на въпросника.
(76)
През разглеждания период заетостта в промишлеността на Съюза постоянно е нараствала, общо с 8 %. Това увеличение се е дължало основно на интегрирането през 2011 г. на бивше дъщерно дружество и разширяването на отдела по поддръжката на промишлеността на Съюза.
(77)
Производителността е намаляла в резултат на съчетаването на увеличена заетост и понижено производство, както бе показано в таблица 4 в съображение 68.
4.4.6. Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(78)
Всички дъмпингови маржове са значително над нивото de minimis. Въздействието на размера на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза е значително, като се имат предвид обемът и цените на вноса от засегнатата държава.
(79)
Промишлеността на Съюза все още е била в процес на възстановяване от въздействието на предишен вредоносен дъмпинг, упражняван от вноса на същия продукт с произход от Китай. Тези мерки понастоящем са предмет на паралелно протичащо разследване за преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент, както бе посочено в съображение 2.
4.4.7. Цени и фактори, влияещи върху цените
(80)
През разглеждания период средните продажни цени на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 7
Средни продажни цени
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Средна единична продажна цена в Съюза (EUR/t)
Индекс
100
107
101
97
Производствени разходи за единица продукция (EUR/t)
Индекс
100
120
124
130
Източник: отговор на въпросника.
(81)
Средната единична продажна цена на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти в Съюза се е понижила с 3 % през разглеждания период. В периода между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 тя се е повишила със 7 %, но след това е започнала непрекъснато да се понижава до разследвания период. Повишението на цената между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 може да се разглежда като следствие от увеличението на разходите през същия период, макар и то да е било по-силно изразено от повишението на цените. В същото време индонезийският внос се е увеличил и е упражнявал значителен ценови натиск върху промишлеността на Съюза. В резултат на това цените на промишлеността на Съюза са се понижили с 6 % между ФГ 2011/2012 и ФГ 2012/2013 и с още 4 % между ФГ 2012/2013 и разследвания период.
(82)
През разглеждания период производствените разходи за единица продукция са се увеличили с 30 %. От ФГ 2011/2012 насам тези разходи непрекъснато са се увеличавали, което се е дължало основно на увеличението на разходите за суровини и труд. Както бе посочено по-горе, това увеличение на разходите не е могло да бъде компенсирано от еквивалентно увеличение на цената поради ценовия натиск, упражняван от дъмпинговия внос от Индонезия.
4.4.8. Разходи за труд
(83)
През разглеждания период средните разходи за труд на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 8
Средни разходи за труд за наето лице
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Средни разходи за труд за наето лице (в евро)
Индекс
100
117
125
124
Източник: отговор на въпросника.
(84)
Средните разходи за труд за наето лице са се увеличили с 24 %. Това може да се обясни основно с все по-големите усилия, полагани от промишлеността на Съюза, за подобряване на работата на нейните работници и служители, с цел оптимизиране на производствения процес.
4.4.9. Запаси
(85)
През разглеждания период нивата на запасите на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 9
Запаси
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Крайни запаси
Индекс
100
82
164
143
Крайни запаси като процент от производството
Индекс
100
86
153
156
Източник: отговор на въпросника.
(86)
Като цяло през разглеждания период крайните запаси са се повишили с 43 %. От ФГ 2010/2011 до ФГ 2011/2012 крайните запаси са намалели вследствие на намаляването на обема на производството и увеличаването на обема на продажбите за износ. От ФГ 2011/2012 до ФГ 2012/2013 запасите са се увеличили поради повишаване на производството, докато продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза са останали почти непроменени. От ФГ 2012/2013 до разследвания период крайните запаси отново са намалели основно в резултат на решението за намаляване на производството в опит за понижаване на високите нива на запасите.
(87)
Крайните запаси като процент от производството са намалели между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, но почти са се удвоили между ФГ 2011/2012 и ФГ 2012/2013. Те са се увеличили още повече между ФГ 2012/2013 и разследвания период. Като цяло те са се увеличили с 56 % през разглеждания период. Увеличението през ФГ 2012/2013 и разследвания период трябва да се разглежда в светлината на нарастващия обем на дъмпинговия внос от Индонезия, докато продажбите на Съюза през същия период са останали почти непроменени.
4.4.10. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(88)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на производителя от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 10
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
Индекс
100
30
- 31
- 80
Паричен поток (в евро)
Индекс
100
39
- 48
- 19
Инвестиции (в евро)
Индекс
100
182
143
197
Възвръщаемост на инвестициите
Индекс
100
14
- 61
- 110
Източник: отговор на въпросника.
(89)
Комисията определи рентабилността на промишлеността на Съюза чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт за несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби. През ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 рентабилността значително е намаляла, но все още е била положителна. От ФГ 2012/2013 рентабилността е станала отрицателна. През разследвания период тя е намаляла още повече. Като цяло през разглеждания период рентабилността е намаляла със 180 %. Това се дължи основно на ценовия натиск, упражняван от индонезийския внос, който е влязъл на територията на Съюза на дъмпингови цени и не е позволил на промишлеността на Съюза да определи цените си в съответствие с увеличението на разходите.
(90)
Нетният паричен поток е способността на промишлеността на Съюза сама да финансира дейността си. Нетният паричен поток е следвал същата тенденция като рентабилността, а именно непрекъснато понижение през разглеждания период и отрицателни резултати от ФГ 2012/2013 насам. Тази тенденция се е задълбочила през разследвания период. Като цяло нетният паричен поток е намалял със 119 % по време на разглеждания период.
(91)
През разглеждания период инвестициите са се повишили с 97 %. Те са представлявали основно инвестиции, необходими за поддръжката и привеждане в съответствие с правните изисквания за безопасност. Въпреки че промишлеността на Съюза все още е била в процес на възстановяване от предишен дъмпинг, упражняван от страна на китайските производители износители преди разглеждания период, тя е започнала да подобрява положението си и е била на печалба в началото на разглеждания период до ФГ 2011/2012. При тези обстоятелства са били направени редица инвестиции, които повече не са могли да бъдат отлагани, което обяснява значителното увеличение на нивата на инвестициите през ФГ 2011/2012 и следващите години.
(92)
Възвръщаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Подобно на останалите финансови показатели, възвръщаемостта на инвестициите от производството и продажбата на сходния продукт е била отрицателна от ФГ 2012/2013 насам, което отразява отрицателната тенденция на рентабилността. Като цяло през разглеждания период възвръщаемостта на инвестициите се е понижила с 210 %.
(93)
Предвид намаляването на рентабилността и понижаването на паричния поток, способността на дружеството за привличане на капитал също е била засегната.
4.4.11. Заключение относно вредата
(94)
Почти всички основни показатели за вреда са отбелязали низходяща тенденция. По време на разглеждания период обемът на производството и използването на капацитета са намалели с около 9 %, а обемът на продажбите - със 17 %. В опит да се компенсират загубите по отношение на обема на продажбите и пазарния дял, през разглеждания период средните цени на промишлеността на Съюза са се понижили с 3 %, докато е същото време производствените разходи са се увеличили с 30 %. Вследствие на това рентабилността, която е била положителна в началото на разглеждания период, се е понижила и е станала отрицателна през ФГ 2012/2013, след което е продължила да намалява през разследвания период. Сходни отрицателни тенденции са могли да бъдат наблюдавани за нетния паричен поток и за възвръщаемостта на инвестициите.
(95)
През разглеждания период заетостта се е увеличила с 8 %. Увеличението през разглеждания период може да бъде обяснено с интегрирането през 2011 г. на бивше дъщерно дружество и разширяването на отдела по поддръжката на промишлеността на Съюза. Инвестициите също са отбелязали положителна тенденция. Те са били свързани основно с превантивни мерки и изисквания за сигурност, но не и с повишаване на капацитета. Тези положителни тенденции не изключват обаче наличието на вреда.
(96)
С оглед на изложеното по-горе бе направено заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(97)
В съответствие с член 3, параграф 6 от основния регламент Комисията проучи дали дъмпинговият внос от засегнатата държава е нанесъл съществена вреда на промишлеността на Съюза. В съответствие с член 3, параграф 7 от основния регламент Комисията също така проучи дали е възможно и други известни фактори да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза. Комисията се увери, че вредата, евентуално причинена от тези други фактори, не е била приписана на дъмпинговия внос. Тези фактори са:
а)
въздействие на вноса от Китай
б)
внос от други държави извън ЕС
в)
промяна в потреблението в Съюза
г)
равнище на износа на промишлеността на Съюза
д)
неефективност на промишлеността на Съюза
е)
финансовата криза
ж)
инвестиции и нормативни изисквания за безопасност в ЕС
з)
разходи за суровини и други разходи
5.1. Въздействие на дъмпинговия внос
(98)
С оглед установяване наличието на причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос на мононатриев глутамат с произход от Индонезия и понесената от промишлеността на Съюза вреда, Комисията направи анализ на равнищата на обема и цените на вноса, предмет на разследване, както и на степента, в която те са допринесли за нанасянето на съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(99)
Разследването показа, че през разглеждания период обемът на дъмпинговия внос на ниски цени от Индонезия се е увеличил със 182 %, което е довело до увеличаване на пазарния дял с около 187 % през същия период. Това е съвпаднало със спад от 17 % в обема на продажбите и намаляване на пазарния дял с 15 % за промишлеността на Съюза. Това също така е довело до намаляване със 71 % на пазарния дял на общия внос от други държави извън ЕС.
(100)
В същото време цените на вноса от Индонезия са се понижили с 8 %. Вносът от Индонезия е упражнил ценови натиск върху пазара на Съюза, поради което промишлеността на Съюза не само не е била в състояние да повиши цените си в съответствие с увеличаването на нейните разходи, а дори е била принудена да ги понижи през разглеждания период. Това е довело до значителен спад в рентабилността и дори до загуби от ФГ 2012/2013 нататък, които са били особено големи през разследвания период.
(101)
Въз основа на гореизложеното, на този етап Комисията заключи, че влошаването на показателите на промишлеността на Съюза съвпада със значителното нарастване на вноса при дъмпингови цени с произход от Индонезия и че вносът от Индонезия е изиграл решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2. Въздействие на други фактори
5.2.1. Въздействие на вноса от Китай
(102)
Понастоящем вносът от Китай се облага с антидъмпингови мита. През разглеждания период обемът на вноса се е увеличил с 65 %, а пазарният му дял е нараснал с 68 %. И обемът, и пазарният дял обаче са се задържали на ниски нива. През разглеждания период цените на китайската промишленост са намалели значително - с 20 %. Поради начисляваните действащи антидъмпингови мита те не са подбивали цените на промишлеността на Съюза.
(103)
При тези обстоятелства не може да се счита, че вносът от Китай е допринесъл за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през разследвания период.
Таблица 11
Внос от Китай
Държава
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Китай
Обем (в тонове)
1 518
758
1 923
2 509
Индекс
100
50
127
165
Пазарен дял Индекс
100
57
136
168
Средна цена (EUR/t) (8)
1 234
1 199
1 143
992
Индекс
100
97
93
80
Източник: данни от Евростат и отговори на въпросника.
5.2.2. Внос от други държави извън ЕС
(104)
През разглеждания период обемът на вноса от други държави извън ЕС се е променял, както следва:
Таблица 12
Износ от други държави извън ЕС
Държава
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Бразилия
Обем (в тонове)
2 321
969
1 070
889
Индекс
100
42
46
38
Пазарен дял Индекс
100
48
49
39
Средна цена (EUR/t)
1 218
1 306
1 402
1 365
Индекс
100
107
115
112
Република Корея
Обем (в тонове)
1 248
2 157
923
802
Индекс
100
173
74
64
Пазарен дял Индекс
100
198
79
65
Средна цена (EUR/t)
1 231
1 296
1 293
1 277
Индекс
100
105
105
104
Виетнам
Обем (в тонове)
5 707
6 042
1 820
769
Индекс
100
106
32
13
Пазарен дял Индекс
100
121
34
14
Средна цена (EUR/t)
1 284
1 291
1 361
1 318
Индекс
100
101
106
103
Други държави извън ЕС
Обем (в тонове)
993
681
478
434
Индекс
100
69
48
44
Пазарен дял Индекс
100
79
52
45
Средна цена (EUR/t)
1 594
1 718
2 044
2 001
Индекс
100
108
128
126
Общо други държави извън ЕС
Обем (в тонове)
10 268
9 848
4 291
2 894
Индекс
100
96
42
28
Пазарен дял Индекс
100
110
45
29
Средна цена (EUR/t)
1 293
1 323
1 433
1 424
Индекс
100
102
111
110
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(105)
Като цяло обемът на вноса от други държави извън ЕС е намалял от 10 268 тона през ФГ 2010/2011 на 2 894 тона през разследвания период или със 72 % през разглеждания период. През същия период съответният пазарен дял е намалял със 71 %. През разследвания период пазарният дял на вноса от други държави извън ЕС се е равнявал на едва около четвърт от нивото си през ФГ 2010/2011. Като цяло през разглеждания период цените на вноса от държави извън ЕС са се увеличили с 10 %.
(106)
Една заинтересована страна заяви, че общият обем на вноса, включващ вноса от Индонезия, е останал непроменен през разглеждания период.
(107)
Това твърдение противоречеше на наличните статистики, на които се основават констатациите от разследването, изложени в таблица 13 по-долу. В действителност през разглеждания период общият обем на вноса в Съюза е нараснал с 46 %. С оглед на горепосоченото твърдението бе отхвърлено.
Таблица 13
Общ обем на вноса
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Общо внос
Обем (в тонове)
20 424
20 084
24 531
29 788
Индекс
100
98
120
146
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(108)
Въз основа на гореизложеното беше направено временното заключение, че наличието на внос от други държави извън ЕС не е нарушило причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от Индонезия и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.3. Промяна в потреблението в Съюза
(109)
През разглеждания период потреблението в Съюза е отбелязало лек спад с едва 2 %, което не може да послужи като обяснение за 17-процентния спад в обема на продажбите на промишлеността на Съюза и намаляването на пазарния дял с 15 %. Поради това беше направено временното заключение, че промяната в потреблението не е допринесла за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.4. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(110)
През разглеждания период пазарният дял на промишлеността на Съюза се е променял, както следва:
Таблица 14
Равнище на износа на промишлеността на Съюза
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Обем на износа
Индекс
100
249
234
222
Средна единична цена
Индекс
100
107
101
95
Източник: отговор на въпросника.
(111)
Обемът на износа на промишлеността на Съюза се е увеличил през ФГ 2011/2012, след което леко е намалял през следващите години до разследвания период. Той почти се е удвоил през разглеждания период. По същото време експортните цени леко са намалели (с 5 %). Увеличаването на продажбите за износ е компенсирало отчасти загубата на обем на продажбите и пазарен дял в Съюза. Всъщност в условията на силен ценови натиск, упражняван от дъмпинговия внос, ако експортните продажби не се бяха увеличили, загубата на икономии от мащаба и въздействието върху производствените разходи за единица продукция на промишлеността на Съюза щяха да са още по-високи. Поради това равнището на износа на промишлеността на Съюза не би могло да е оказало отрицателно въздействие по отношение на наличието на вреда.
(112)
Някои заинтересовани страни заявиха, че намаляването на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза е следствие от нейните експортни продажби на мононатриев глутамат към наскоро придобито свързано дружество за преработка на храни в Турция. Това твърдение не бе подкрепено с доказателства. Освен това разследването показа, че промишлеността на Съюза е придобила дружеството за преработка на храни едва след края на разследвания период. То не би могло да е оказало въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разследвания период. Въз основа на това беше направено заключението, че продажбите на промишлеността на Съюза към свързаното дружество в Турция не нарушават причинно-следствената връзка.
5.2.5. Твърдение за неефективност на промишлеността на Съюза
(113)
Една от заинтересованите страни твърдеше, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от неефективност, присъща на производствения процес на промишлеността на Съюза. Въпреки това тази заинтересована страна не се позова на конкретна неефективност и нейното твърдение остана необосновано. Освен това при разследването не бе разкрита никаква потенциална неефективност на промишлеността на Съюза. Поради това твърдението беше отхвърлено. На тази основа беше заключено, че твърдението за неефективност на промишлеността на Съюза не нарушава причинно-следствената връзка.
5.2.6. Финансовата криза
(114)
Една от заинтересованите страни заяви, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на финансовата криза. Пазарът на мононатриев глутамат в Съюза обаче е бил сравнително стабилен и е бил засегнат съвсем слабо от световната финансова криза. Ако това не беше така и ако загубите на промишлеността на Съюза наистина бяха причинени от световната финансова криза, същото щеше да важи и за всички останали конкуренти на пазара на мононатриев глутамат. Както изглежда обаче индонезийските производители на мононатриев глутамат са увеличили обема на продажбите си на пазара на Съюза въпреки глобалната финансова криза. Няма основания да се счита, че световната финансова криза би следвало да засегне по-силно промишлеността на Съюза, отколкото нейните азиатски партньори. Поради това този аргумент се отхвърля. Въз основа на това се стигна до заключението, че въздействието на финансовата криза не нарушава причинно-следствената връзка.
5.2.7. Инвестиции и нормативни изисквания за безопасност в ЕС
(115)
Една от заинтересованите страни твърдеше, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от значителните инвестиции, необходими за привеждане в съответствие с приложимите в Съюза норми за безопасност.
(116)
Разследването обаче показа, че инвестициите, свързани с изискванията за безопасност на ЕС, са били малки в сравнение с другите инвестиции през разглеждания период. Значителна част от инвестициите, направени от промишлеността на Съюза, са инвестиции за профилактична поддръжка. Най-голямото нарастване на инвестициите се е състояло между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012. Това увеличение се обяснява с факта, че промишлеността на Съюза, все още възстановяваща се от предишен дъмпинг от страна на китайския внос, е трябвало да отложи инвестициите, предназначени за профилактична поддръжка, за времето след периодите на загуби. От момента, в който митата върху китайския внос са започнали да оказват въздействие върху пазара, промишлеността на Съюза е съумяла отново да реализира печалби и да възстанови обичайните си равнища на инвестиции. През следващите периоди инвестициите са се задържали на сходно равнище и са продължили да обхващат предимно техническото обслужване. Не са били направени никакви инвестиции за увеличаване на капацитета, който е останал непроменен през разглеждания период. Въз основа на това бе направено заключението, че инвестициите на промишлеността на Съюза не нарушават причинно-следствената връзка.
5.2.8. Разходи за суровини и други разходи
(117)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е била причинена от значителното повишаване на цените на основните суровини, а именно: промишлена захар, амоняк, сода каустик и сярна киселина.
Промишлена захар
(118)
Промишлената захар е един от основните разходни фактори в общите производствени разходи на промишлеността на Съюза. В действителност, както е описано в съображение 81, през разглеждания период са се увеличили разходите за единица продукция на промишлеността на Съюза, в това число и разходите за промишлена захар. Според някои общественодостъпни статистически данни (9), макар и леко да се е увеличила от ФГ 2010/2011 до средата на 2012 г., средната цена на промишлената захар в Съюза се е запазила по-ниска от цените на световния пазар. Впоследствие цените на промишлената захар и в Съюза, и на световния пазар са намалели и са се установили на сходни равнища. Следователно твърдението че вредата е причинена от увеличението в цените на захарта е неоснователно и следва да се отхвърли.
Химическа промишленост
(119)
През разглеждания период разходите на промишлеността на Съюза за амоняк, сода каустик и сярна киселина са нараствали в съответствие с цените на тези продукти на международните пазари. Следователно това нарастване не е било ограничено до промишлеността на Съюза, а е засегнало и стопанските субекти в държавите извън ЕС. На тези основания увеличението в цените на амоняка, содата каустик и сярната киселина само по себе си не може да се счита за причина за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
Други
(120)
Друга заинтересована страна твърдеше, че повишените разходи за електроенергия, труд и опаковане са причинили понесената от промишлеността на Съюза вреда. Макар разследването да показа, че разходите за тези фактори наистина са се увеличили през разглеждания период (вж. съображения 81 и 83), Комисията установи също така, че промишлеността на Съюза не е могла да отрази дори частично това увеличение в своите продажни цени поради ценовия натиск, упражняван от вноса от Индонезия. Поради това не може да се приеме, че увеличението на разходите за тези фактори само по себе си е причинило съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(121)
Горният анализ показва значително увеличение в обема и пазарния дял на дъмпинговия внос с произход от Индонезия между ФГ 2010/2011 г. и разследвания период, както и спад в цените на вноса през разглеждания период.
(122)
Това увеличение на пазарния дял на вноса на ниски цени от Индонезия е съвпаднало със значителното свиване на пазарния дял на промишлеността на Съюза и заедно с ценовия натиск е предизвикало значителни загуби за промишлеността на Съюза.
(123)
От друга страна, проучването на другите фактори, които биха могли да са навредили на промишлеността на Съюза, показа, че никой от тях не е могъл да окаже значително негативно въздействие.
(124)
Въз основа на гореизложеното, на този етап Комисията стигна до заключението, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от дъмпинговия внос от засегнатата държава и че другите фактори не нарушават причинно-следствената връзка.
(125)
Комисията направи съответно разграничение и отдели въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносното въздействие на дъмпинговия внос. Отрицателното въздействие на вноса от Китай и от други държави извън ЕС, на промяната в потреблението, на равнището на износа на промишлеността на Съюза, на твърдяната неефективност на промишлеността на Съюза, на финансовата криза, на инвестициите, на нормативните изисквания за безопасност на ЕС и на разходите за суровини и другите разходи върху промишлеността на Съюза е било ограничено.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
6.1. Предварителни забележки
(126)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията провери дали, независимо от наличието на вредоносен дъмпинг, може да се направи недвусмислено заключение, че приемането на мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. Определянето на интереса на Съюза бе основано на преценка на съвкупността от различни намесени интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, търговците, вносителите, ползвателите и доставчиците на суровини.
6.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(127)
Разследването показа, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от Индонезия. Почти всички показатели за вреда са отбелязали негативна тенденция; по-специално през разглеждания период са се влошили обемът на производството, обемът на продажбите, пазарният дял и рентабилността. Тенденция към спад бе установена и за други показатели, свързани с финансовото състояние, като например парични потоци и възвръщаемост на инвестициите. През същия период запасите са се увеличили.
(128)
Очаква се вследствие налагането на мерките цените на вноса да се повишат и ценовият натиск, упражняван върху промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос, да отпадне. По този начин промишлеността на Съюза следва да бъде в състояние да увеличи цените си в съответствие с увеличените разходи и те постепенно да достигнат рентабилни равнища. Това ще окаже положително въздействие и върху обема на производството и продажбите. В случай че не бъдат наложени мерки е голяма вероятността състоянието на промишлеността на Съюза да се влоши допълнително. Много вероятно е да бъдат реализирани допълнителни загуби на обем на продажбите и на пазарен дял, тъй като ценовият натиск от дъмпинговия внос ще продължи и промишлеността на Съюза ще бъде принудена да се съобразява с ниските цени в Съюза. При такъв сценарий промишлеността на Съюза ще продължи да реализира значителни загуби. Не е изключено поради намаляването на обема на продажбите и производството и големите загуби промишлеността на Съюза да бъде принудена да прекрати производството като цяло в средносрочен план, което да доведе до загуба на работни места в Съюза. Това също така би направило Съюза зависим от вноса от държави извън ЕС.
(129)
Поради това на този етап бе направено заключението, че налагането на антидъмпингови мита би било в интерес на промишлеността на Съюза.
6.3. Интерес на вносители/търговци
(130)
Четиринадесет дружества заявиха своя интерес след публикуването на известието за започване на преразглеждане. Трима несвързани вносители бяха включени в извадката и получиха въпросници, като само един отговори. Това дружество е било предмет на проверка на място.
(131)
Вносът на мононатриев глутамат от Индонезия е възлизал на по-малко от 15 % от оборота на вносителя. Комисията счете, че дори и свързаната с вноса на мононатриев глутамат дейност да бъде засегната отрицателно от налагането на митата, дружеството като цяло ще запази рентабилността си.
(132)
В хода на разследването е заявил интерес един търговец в ЕС, участващ в препродажбата на мононатриев глутамат в рамките на и извън пазара на Съюза. Този търговец е закупувал мононатриев глутамат главно от промишлеността на Съюза, но също така и от вносители на мононатриев глутамат от Индонезия и от други държави извън ЕС. Свързаната с мононатриевия глутамат дейност на търговеца е незначителна в сравнение с цялостната му дейност. Въз основа на това се счита, че въздействието на антидъмпинговите мерки върху неговото положение би било незначително.
6.4. Интерес на ползвателите
(133)
Ползвателите упражняват дейност главно в сектора за производство на храни и напитки, в който мононатриевият глутамат се използва в производството на смеси от подправки, супи и готови храни. Мононатриевият глутамат се използва и за приложения, несвързани с производството на храни, например за производството на перилни и почистващи препарати.
(134)
33 дружества заявиха интерес и им беше изпратен въпросник. Пет дружества оказаха съдействие в разследването, като представиха отговори на въпросника. Четири от тях са развивали дейност в сектора за производство на храни и напитки и един - в нехранителния сектор. Бяха направени проверки на място в две от оказалите съдействие дружества: едното от тях, работещо в сектора за производство на храни и напитки, а другото - производител на перилни и почистващи препарати.
Сектор за производство на храни и напитки
(135)
Разследването показа, че мононатриевият глутамат е представлявал средно около 5 % от общите разходи за продукти, включващи мононатриев глутамат, произведен от оказалите съдействие дружества, които предоставиха необходимите данни.
(136)
Две от оказалите съдействие дружества са купували мононатриев глутамат главно от промишлеността на Съюза и не са внасяли никакви или са внасяли само малки количества от Индонезия. При тези две дружества дейността, свързана с продукти, включващи мононатриев глутамат, е представлявала около една трета от общата им дейност. Беше установено, че през разследвания период дружествата са били печеливши. Предвид тези констатации предлаганите по отношение на Индонезия мерки вероятно ще имат ограничено въздействие върху тези дружества.
(137)
Другите две дружества са купували по-големи количества мононатриев глутамат от Индонезия, но дейността им във връзка с мононатриевия глутамат е относително незначителна в сравнение с цялостната им дейност. Освен това според предоставената информация през разследвания период тези две дружества са били рентабилни. Поради това мерките, наложени по отношение на мононатриевия глутамат от Индонезия, едва ли биха оказали значително въздействие върху тези дружества.
Нехранителен сектор
(138)
Едно от оказалите съдействие дружества е използвало мононатриев глутамат за производството на перилни и почистващи препарати. Мононатриевият глутамат е представлявал между 15 и 20 % от производствените разходи за тези продукти. През разследвания период дружеството е закупувало мононатриев глутамат предимно от промишлеността Съюза, но и също така е внасяло мононатриев глутамат от Индонезия и в по-малка степен - от Корея. С продукти, включващи мононатриев глутамат, е била свързана незначителна част от дейността му, на фона на цялостната му дейност, за която освен това е установено, че е реализирала положителни маржове на печалба между 5 и 10 % през разследвания период.
(139)
Въз основа на това, макар да не е изключено, че това дружество би могло да бъде неблагоприятно засегнато от налагането на мерки по отношение на Индонезия, наличието на други източници на доставки и рентабилността на неговата дейност, свързана с мононатриевия глутамат, показват, че евентуалното въздействие на мерките за това дружество би било ограничено.
(140)
Тази заинтересована страна твърдеше, че предвид нормативната рамка на ЕС, която забранява използването на фосфати и други фосфорни съединения (10), мононатриевият глутамат вероятно ще бъде използван във все по-големи количества на мястото на фосфатите и другите фосфорни съединения при производството на перилни и почистващи препарати. Поради това се очаква, че търсенето на мононатриев глутамат в Съюза ще се увеличи значително и всяко налагане на антидъмпингови мита върху вноса на мононатриев глутамат би имало отрицателно въздействие за развитието на този нов пазар.
(141)
Въпреки това на този етап е трудно да се предвиди какво въздействие ще окаже новата законодателна рамка върху пазара на Съюза и дали или до каква степен тя ще насърчи производството на перилни и почистващи препарати на основата на мононатриев глутамат, като по този начин повлияе на търсенето на мононатриев глутамат в Съюза. Освен това заинтересованата страна не предостави никакви доказателства за степента, в която антидъмпинговото мито би могло да окаже отрицателно въздействие. В това отношение следва да се отбележи, че целта на антидъмпинговото мито е да бъдат възстановени условията на лоялна конкуренция на пазара на Съюза. Следователно индонезийският внос следва да продължи да бъде доставян на пазара на Съюза, но на лоялни цени. Разследването също така разкри редица алтернативни източници на доставки, като например Бразилия, Виетнам и Корея.
(142)
Във всеки случай, с оглед на констатациите от разследването, дори и целият обем на необходимия на въпросното дружество мононатриев глутамат да трябваше да бъде внасян от Индонезия, рентабилността на дейността на дружеството, включваща мононатриев глутамат, би останала положителна. Този най-лош сценарий не отчита възможността част от митото да бъде, поне отчасти, прехвърлена на крайните клиенти.
6.5. Интерес на доставчиците
(143)
Четирима доставчици на суровини от Съюза заявиха интерес и представиха отговори на въпросника. Техните продажби на суровини за промишлеността на Съюза са представлявали само малка част от общия им оборот. Следователно неналагането на мерки не би повлияло на състоянието на доставчиците.
6.6. Други аргументи
(144)
Няколко заинтересовани страни изказаха твърдението, че промишлеността на Съюза има господстващо положение на пазара на Съюза и изтъкнаха, че налагането на антидъмпингови мерки по отношение на вноса от Индонезия ще подсили тази позиция, което не е в интерес на Съюза.
(145)
Разследването ясно показа, че единственият производител от Съюза не е бил в състояние да запази обема на продажбите си в Съюза, като е загубил пазарен дял в полза на вноса от Индонезия. Освен това промишлеността на Съюза не е съумяла да увеличи цените си в съответствие с увеличението на цените на суровините поради ценовия натиск, упражняван от дъмпинговия внос от Индонезия, и е претърпяла значителни загуби през разследвания период. Комисията посочи също, че съществува конкуренция от вноса с произход от редица други държави извън ЕС, които се ползват със свободен достъп до пазарите на Съюза. На тези основания беше счетено, че няма достатъчно доказателства за господстващо положение на промишлеността на Съюза и твърдението беше отхвърлено.
(146)
Някои заинтересовани страни също така твърдяха, че няма алтернатива на вноса от Индонезия, тъй като цените на вноса от други държави извън ЕС са прекалено високи.
(147)
Следва да припомним, че през ФГ 2010/2011 пазарният дял на вноса от други държави извън ЕС е бил значителен. Вносът от държави извън ЕС също е страдал от ценовия натиск от страна на дъмпинговия внос от Индонезия и е загубил значителен обем на продажбите и пазарните дялове в полза на вноса от Индонезия. Налагането на мита върху вноса на мононатриев глутамат от Индонезия следва да даде възможност на други държави извън ЕС като Бразилия, Корея и Виетнам да си възвърнат загубените пазарни дялове в Съюза. Що се отнася до цените, целта на антидъмпинговите мерки следва да бъде установяването на равни условия на конкуренция в Съюза, като по този начин се позволи осъществяването на вноса в Съюза на лоялни цени. Разследването показа, че не се очаква налагането на мита да окаже значително въздействие върху състоянието на промишлеността надолу по веригата. Твърдението, че не съществуват алтернативни източници на доставка бе отхвърлено.
6.7. Заключение относно интереса на Съюза
(148)
Въз основа на гореизложеното Комисията установи, че на този етап от разследването не са налице основателни причини да се заключи, че налагането на временни мерки върху вноса на мононатриев глутамат с произход от Индонезия не е в интерес на Съюза.
7. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(149)
Въз основа на направените от Комисията заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда за промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
7.1. Равнище на отстраняване на вредата (Марж на вредата)
(150)
С оглед на определянето на равнището на мерките Комисията първо определи размера на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(151)
Вредата се счита за отстранена, ако промишлеността на Съюза е в състояние да покрие производствените си разходи и да реализира от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза, преди облагане с данъци, печалба, която би се очаквала при нормални условия на конкуренция от промишленост от този вид в сектора, а именно при липсата на дъмпингов внос. Тъй като Комисията установи, че дъмпинговият внос е започнал да оказва отражение едва през третата година от разглеждания период, маржът на печалбата бе установен въз основа на първите две години от този период, при отсъствието на дъмпингов внос. Комисията счете за уместно да използва среднопретегления марж на печалбата, определен в съображение 89. Установеният размер на маржа на печалбата бе между 5 и 15 %. По-точна стойност за маржа на печалбата не може да бъде разкрита поради съображения за поверителност. На тази основа Комисията изчисли невредоносна цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза, като добави така изчисления марж на печалбата към производствените разходи на промишлеността на Съюза по време на разследвания период. Комисията определи нивото на отстраняване на вредата въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на оказалите съдействие производители износители в Индонезия, установена с цел изчисляване подбиването на цената, и среднопретеглената невредоносна цена на сходния продукт, продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза през разследвания период. Разликите, получени от това сравнение, бяха изразени като процент от среднопретеглената CIF стойност на вноса. Маржовете на вредата, изчислени съответно при печалби от 5 и 15 %, са изложени в таблицата в съображение 154.
(152)
Както бе посочено в съображение 64 по-горе, един производител износител заяви, че степента на чистота на мононатриевия глутамат, внасян в Съюза, и на този, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, вероятно е различна и поради това следва да бъде направена съответна корекция. Поради изложените в същото съображение причини не беше оправдано да се прави корекция и твърдението беше отхвърлено.
7.2. Временни мерки
(153)
Върху вноса на мононатриев глутамат с произход от Индонезия следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки в съответствие с правилото за по-малкото мито, предвидено в член 7, параграф 2 от основния регламент. Комисията направи сравнение между маржовете на вредата и дъмпинговите маржове. Размерът на митата следва да бъде определен на равнището на по-ниския от двата маржа.
(154)
Въз основа на гореизложеното ставките на временните антидъмпингови мита, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са следните:
(%)
Държава
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Временно антидъмпингово мито
Индонезия
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
[24,6-39,8]
7,0
Индонезия
PT. Miwon Indonesia
13,3
[27,9-43,6]
13,3
Индонезия
Всички други дружества
28,4
[31,4-47,0]
28,4
(155)
Индивидуалните ставки на изравнителното мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват установеното по време на разследването положение по отношение на тези дружества. Тези ставки се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава, произведен от изрично посочените правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е изрично посочено с името и адреса си в постановителната част на настоящия регламент, включително и от субекти, свързани с изрично посочените, се облага със ставката, приложима за „всички други дружества“. Индивидуалните ставки на антидъмпинговите мита не следва да се прилагат за тях.
(156)
Дадено дружество може да отправи искане за прилагане на тези индивидуални ставки на антидъмпингови мита в случай на промяна на името на неговия правен субект или създаване на нов производствен или търговски субект. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (11). Искането трябва да съдържа цялата информация, която е от значение, включително: промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на вътрешния пазар и за износ, във връзка, например, с промяната в наименованието или в структурите за производство и продажба. Комисията ще актуализира списъка на дружествата с индивидуални антидъмпингови мита, ако това е оправдано.
(157)
С цел свеждане до минимум на рисковете от заобикаляне, породени от голямата разлика в митническите ставки, са необходими специални мерки за гарантиране прилагането на индивидуалните антидъмпингови мита. Дружествата с индивидуални антидъмпингови мита трябва да представят на митническите органи на държавите членки валидна търговска фактура. Фактурата трябва да отговаря на изискванията, определени в приложението. Вносът, който не е придружен от такава фактура, се облага с антидъмпинговото мито, приложимо за „всички други дружества“.
(158)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговите мита, антидъмпинговото мито за всички други дружества се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители в настоящото разследване, но и за производителите, които не са осъществявали износ за Съюза през разследвания период.
8. ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
(159)
В интерес на доброто администриране Комисията ще покани заинтересованите страни да представят коментари в писмена форма и/или да поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията в ГД „Търговия“ в рамките на определен срок.
(160)
Направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на мита са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани с цел налагане на окончателни мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящото се налага временно антидъмпингово мито върху вноса на мононатриев глутамат, понастоящем класиран в код по КН ex 2922 42 00 (код по ТАРИК 2922420010), с произход от Индонезия.
2. Ставките на временното антидъмпингово мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, са следните:
Дружество
Временно антидъмпингово мито
(%)
Допълнителен код по ТАРИК
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
B961
PT. Miwon Indonesia
13,3
B962
Всички други дружества
28,4
B999
3. Прилагането на индивидуалните митнически ставки, определени за посочените в параграф 2 дружества, зависи от представянето пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложението. Ако не бъде представена такава фактура, се прилага митото, приложимо за всички други дружества.
4. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на парична гаранция, равностойна по размер на временното мито.
5. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. В срок от 25 дни от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да:
а)
поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент;
б)
представят писмено своите коментари на Комисията; и
в)
поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията в ГД „Търговия“.
2. Страните, посочени в член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, могат да представят коментари относно прилагането на временните мерки в срок от 25 дни от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 20 август 2014 година.
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 904/2014,
20. august 2014,
millega kehtestatakse Indoneesiast pärit naatriumglutamaadi impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (1) eriti selle artiklit 7,
olles konsulteerinud liikmesriikidega
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
1.1. Menetluse algatamine
(1)
29. novembril 2013 algatas Euroopa Komisjon („komisjon”) dumpinguvastase uurimise Indoneesiast („asjaomane riik”) pärit naatriumglutamaadi Euroopa Liitu importimise suhtes. Komisjon avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (2) („algatamisteade”).
(2)
Samal päeval kuulutas komisjon välja määruse (EÜ) nr 1225/2009 („algmäärus”) artikli 11 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamise seoses Hiina Rahvavabariigist („Hiina”) pärit naatriumglutamaadi suhtes kehtivate lõplike dumpinguvastaste meetmetega, avaldades teate Euroopa Liidu Teatajas (3).
(3)
Komisjon algatas uurimise kaebuse alusel, mille esitas 16. oktoobril 2013 Ajinomoto Foods Europe SAS („kaebuse esitaja”), naatriumglutamaadi ainus tootja liidus, kes esindab seega 100 % kogu liidu naatriumglutamaaditoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid dumpingu ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks.
1.2. Huvitatud isikud
(4)
Algatamisteates kutsus komisjon kõiki huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Samuti andis komisjon uurimise algatamisest ametlikult teada kaebuse esitajale, teadaolevatele eksportivatele tootjatele ja Indoneesia ametiasutustele, teadaolevatele importijatele, tarnijatele, kasutajatele ja asjaga teadaolevalt seotud vahendajatele ning kutsus neid osalema.
(5)
Huvitatud isikutele anti võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning nõuda, et komisjon ja/või kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametnik neid ära kuulaks.
(6)
Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selleks võimalus.
a) Väljavõtteline uuring
(7)
Pidades silmas asjaomase riigi eksportivate tootjate ja uurimisega hõlmatud sõltumatute importijate suurt hulka ning selleks, et viia uurimine lõpule õigusaktides ettenähtud aja jooksul, kuulutas komisjon algatamisteates, et ta on otsustanud piirata mõistlikku eksportivate tootjate ja sõltumatute importijate hulka, keda uuritakse, moodustades valimi kooskõlas algmääruse artikliga 17 (seda nimetatakse ka „väljavõtteliseks uuringuks”).
1) Sõltumatute importijate väljavõtteline uuring
(8)
Selleks, et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja juhul, kui on, moodustada valim, palus komisjon, et kõik sõltumatud importijad annaksid endast teada ning esitaksid algatamisteates nimetatud teabe.
(9)
Nõutud teabe esitasid 14 sõltumatut importijat, kes nõustusid kuuluma valimisse. Algmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt valis komisjon valimisse kolm ettevõtjat suurima liitu suunatud impordi mahu ning geograafiliselt liidus asumise alusel. Kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate importijatega. Märkusi ei esitatud.
(10)
Koostööd kolmest valitud äriühingust tegi hiljem ainult üks, vastates küsimustikule.
2) Indoneesia eksportivate tootjate väljavõtteline uuring.
(11)
Selleks, et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja juhul, kui on, moodustada valim, palus komisjon, et kõik Indoneesia eksportivad tootjad annaksid endast teada ning esitaksid algatamisteates nimetatud teabe.
(12)
Nõutud teabe esitasid neli asjaomase riigi eksportivat tootjat, kes nõustusid kuuluma valimisse. Eksportivate tootjate vähest arvu arvestades otsustas komisjon, et nende puhul ei ole väljavõtteline uuring vajalik.
b) Küsimustikule vastamine ja koostöö
(13)
Komisjon saatis küsimustikud ainsale liidu tootjale, neljale valimisse kuuluvale eksportivale tootjale, kolmele valimisse kuuluvale sõltumatule importijale ja kolmekümne kolmele liidus tuvastatud kasutajale.
(14)
Küsimustikule vastasid ainus liidu tootja, üks kolmest väljavalitud sõltumatust importijast, üks vahendaja, kolm neljast teadaolevast eksportivast tootjast ning viis kasutajat.
(15)
Uurimisel sai selgeks, et valimisse kuuluv eksportiv tootja, kes koostööd ei teinud, oli seotud ühe teise valimisse kuuluva eksportiva tootjaga, kes tegi koostööd, vastates küsimustikule.
(16)
Põhjenduses 15 nimetatud koostööd tegev eksportiv tootja väitis, et teda ei tohiks käsitada seotuna eksportiva tootjaga, kes koostööd ei tee, kuna kummalgi äriühingutest ei ole teise otsustele mingit mõju. Peale selle väitis koostööd tegev eksportiv tootja, et ta ei saaks tootjat, kes koostööd ei tee, sundida vastama. Uurimisel leiti, et mõlemad äriühingud kuulusid samadele aktsionäridele. Seetõttu käsitati neid seotuna ühenduse tolliseadustiku rakendamist käsitleva komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (4) artikli 143 lõike 1 punkti d tähenduses.
(17)
Kolmas koostööd tegev eksportiv tootja väitis, et Indoneesias on veel üks vaatlusaluse toote tootja, kes kuulub põhjenduses 16 nimetatud kontserni, kuid kes ei andnud endast teada. Kuigi selline tootja on tõepoolest olemas, ei leitud uurimise käigus Eurostati andmetest ega muudest kättesaadavatest allikatest tõendeid sellest, et kõnealune tootja oleks vaatlusalusel perioodil liitu eksportinud. Seetõttu ei nõutud sellelt äriühingult endast teada andmist ega eksportivatele tootjatele mõeldud küsimustikes palutud teabe esitamist. Peale selle, nagu kirjeldatud põhjenduses 48, kehtestati kõigile asjaomase riigi tootjatele, kes ei teinud koostööd, jääktollimaks. Kõnealuse jääktollimaksu alus on algmääruse artikkel 18 ja seda kohaldatakse „kõigile muudele äriühingutele”.
c) Kontrollkäigud
(18)
Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta dumpingu, dumpingust tuleneva kahju ja liidu huvide esialgse kindlakstegemise seisukohast vajalikuks pidas.
(19)
Algmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:
Liidu tootjad
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Prantsusmaa
Importijad
-
Falken Trade, Olsztyn, Poola
Kasutajad
-
AkzoNobel, Amersfoort, Madalmaad
-
Unilever, Rotterdam, Madalmaad
Indoneesia eksportivad tootjad
-
PT. Miwon Indonesia, Jakarta, Indoneesia
-
PT. Cheil Jedang Indonesia, Jakarta, Indoneesia
Seotud importijad liidus
-
CJ Europe GmbH, Schwalbach, Saksamaa
-
Daesang Europe B.V. Amstelveen, Madalmaad
Seotud vahendaja Hongkongis
-
CJ China Limited, Hongkong
1.3. Uurimisperiood ja vaatlusalune periood
(20)
Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2012 kuni 30. septembrini 2013 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju kindlakstegemise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 2010. aasta 1. aprillist kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”) (5).
2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
2.1. Vaatlusalune toode
(21)
Vaatlusalune toode on Indoneesiast pärit naatriumglutamaat, mis praegu kuulub CN-koodi ex 2922 42 00 alla („vaatlusalune toode”). Naatriumglutamaat on toidulisand ja seda kasutatakse peamiselt lõhna- ja maitsetugevdajana suppides, puljongites, kala- ja liharoogades, vürtsisegudes ning valmistoitudes. Seda toodetakse mitmesuguses suuruses valgete lõhnata kristallidena. Naatriumglutamaati kasutatakse ka keemiatööstuses muul otstarbel kui toidulisandina, näiteks pesuainetes.
(22)
Peamiselt valmistatakse seda mitmesuguste suhkrusisaldajate (maisitärklis, tapiokk, suhkrusiirup, suhkruroomelass ja suhkrupeedimelass) kääritamise teel.
2.2. Samasugune toode
(23)
Uurimine näitas, et vaatlusalusel tootel, Indoneesias toodetaval ja sealsel siseturul müüdaval tootel ning liidu tootmisharu poolt liidus toodetaval ja müüdaval tootel on samad põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samuti samad põhilised kasutusotstarbed.
(24)
Üks huvitatud isik väitis, et Indoneesias toodetava naatriumglutamaadi ja liidus toodetava naatriumglutamaadi vahel on märkimisväärne kvaliteedierinevus. Väideti, et selle kvaliteedierinevuse tõttu ei ole liidu tootmisharu toodetav ja liidu turul müüdav naatriumglutamaat Indoneesiast imporditava naatriumglutamaadiga omavahel vahetatav ning seetõttu ei tohiks neid pidada samasugusteks. See väide jäi tõendamata ja oli vastuolus uurimise tulemustega, milles ei leitud Indoneesias ja liidus toodetava naatriumglutamaadi vahel kvaliteedierinevust. Tegelikult ostsid mitu kasutajat naatriumglutamaati nii liidu tootmisharult kui ka Indoneesiast ning kasutasid neid samaks või sarnaseks otstarbeks. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.
(25)
Eespool kirjeldatust lähtuvalt käsitatakse käesolevas etapis vaatlusalust toodet, Indoneesias toodetavat ja sealsel siseturul müüdavat toodet ning liidu tootmisharu poolt liidus toodetavat ja müüdavat toodet samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
3. DUMPING
3.1. Normaalväärtus
(26)
Kõigepealt uuris komisjon, kas iga koostööd tegeva eksportiva tootja omamaise müügi kogumaht oli algmääruse artikli 2 lõike 2 mõttes tüüpiline. Omamaist müüki käsitatakse tüüpilisena, kui samasuguse toote omamaise müügi kogumaht omamaise turu sõltumatutele klientidele moodustab uurimisperioodil eksportiva tootja kohta vähemalt 5 % kogu vaatlusaluse toote liitu suunatud ekspordimüügi mahust. Sellest lähtuvalt oli iga koostööd tegeva eksportiva tootja samasuguse toote kogumüük omamaisel turul tüüpiline.
(27)
Seejärel tegi komisjon kindlaks omamaisel turul müüdavad tootetüübid, mis olid identsed või võrreldavad liitu ekspordiks müüdavate tootetüüpidega.
(28)
Järgmisena uuris komisjon, kas iga koostööd tegeva eksportiva tootja omamaine müük koduturul oli iga liitu ekspordiks müüdava tootetüübiga identse või võrreldava tootetüübi puhul tüüpiline algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt. Tootetüübi omamaine müük on tüüpiline, kui selle tootetüübi omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele moodustab uurimisperioodil vähemalt 5 % kogu identse või võrreldava tootetüübi liitu suunatud ekspordi müügimahust. Komisjon tegi kindlaks, et Indoneesia eksportivad tootjad, kes koostööd tegid, müüsid vaatlusalust toodet Indoneesia turul tüüpilises koguses võrreldes kogustega, mida samad eksportivad tootjad liitu ekspordivad.
(29)
Seejärel uuris komisjon iga eksportiva tootja puhul, kas nende omamaist müüki saab käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina algmääruse artikli 2 lõike 4 alusel. Selleks määrati iga tootetüübi puhul kindlaks uurimisperioodil omamaise turu sõltumatutele klientidele kasumlikult müüdud toodangu osakaal.
(30)
Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind tootetüübi kohta olenemata sellest, kas müük oli kasumlik või mitte, kui
1)
tootetüübi müügimaht, mida müüakse netomüügihinnaga, mis on võrdne või suurem kui arvestuslikud tootmiskulud, moodustab rohkem kui 80 % selle tootetüübi kogu müügimahust, ning
2)
tootetüübi kaalutud keskmine müügihind on võrdne või suurem kui tootmiskulud ühiku kohta.
(31)
Antud juhul oli kõigi eksportivate tootjate kõigi tootetüüpide puhul omamaine müük kasumlik ning kaalutud keskmine hind üle tootmiskulude. Sellele vastavalt arvutati kõigi eksportivate tootjate puhul normaalväärtus kõigi omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena uurimisperioodil.
3.2. Ekspordihind
(32)
Koostööd tegevad eksportivad tootjad eksportisid liitu kas otse sõltumatutele klientidele või liidus ja sellest väljaspool asuvate seotud äriühingute kaudu.
(33)
Kui eksportivad tootjad eksportisid vaatlusalust toodet otse liidus asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade alusel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8.
(34)
Kui eksportivad tootjad eksportisid vaatlusalust toodet liidu seotud äriühingute kaudu, määrati ekspordihind kindlaks hinna alusel, millega imporditud toodet liidus asuvatele sõltumatutele klientidele esimest korda edasi müüdi, kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 9. Sellisel juhul rakendati kohandusi, et võtta arvesse kasumit (vt põhjendust 35) ning kõiki importimise ja müügi vahelisel ajal tekkinud kulusid, kaasa arvatud müügi-, üld- ja halduskulusid.
(35)
Sel puhul ei saanud kasutada seotud äriühingute saavutatud kasumimarginaali, kuna seda ei peetud usaldusväärseks. Üks sõltumatu importija tegi koostööd, kuid tema kasumlikkus oli konfidentsiaalne ning seda ei saanud kolmandatele isikutele avaldada. Seetõttu ning muu teabe puudumisel kasutati ekspordihinna määramisel kasumimarginaali 5 %. Sellist marginaali peeti põhjendatuks, kuna seda kasutati ka ühes varasemas samalaadse tootmisharu toodetud keemiatoodet käsitlevas menetluses (6).
(36)
Kaks koostööd tegevat eksportivat tootjat väitsid, et nende esimeste seotud klientide puhul rakendatud ekspordihinnad põhinevad reaalturuväärtusel ning et seetõttu peaks ekspordihinna kindlaksmääramine põhinema Indoneesia eksportiva tootja ning esimese seotud kliendi vahelise müügi hinnal, mitte aga arvestuslikul ekspordihinnal. Nad väitsid, et nende müügihinnad esimestele seotud klientidele olid samal tasemel kui hinnad sõltumatutele klientidele liidus.
(37)
Uurimisel leiti, et hoolimata sarnastest hinnatasemetest ei olnud seotud äriühingute vahelised siirdehinnad tasemel, mis võimaldaks seotud importijatel liidus mõistlikku kasumit teenida. Samuti ei saa välistada, et seotud äriühingute vahel esines teatud kulusid ning et esines ristkompenseerimist teiste toodete kaudu. Sel põhjusel järeldati, et kontsernisisene siirdehind ei kajastanud toote asjakohast turuväärtust, võrreldes müügiga sõltumatutele klientidele.
(38)
Seetõttu ei saa seotud äriühingute vahelist siirdehinda käsitada reaalturuväärtusel põhinevana ning vastavad väited lükati tagasi. Mõlema eksportiva tootja ekspordihinnad seotud osapoolte kaudu arvutati seega algmääruse artikli 2 lõike 9 alusel, nagu kirjeldatakse eespool põhjendustes 34 ja 35.
3.3. Võrdlus
(39)
Komisjon võrdles normaalväärtust ja koostööd tegevate eksportivate tootjate ekspordihinda tehasest hankimise tasandil.
(40)
Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10.
(41)
Seega tehti kõigil juhtudel, mille kohta oli tõendatud, et need mõjutavad hindade võrreldavust, kohandusi, et arvestada impordimakse, hinnavähendeid, transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid, pakkimiskulusid, laenukulusid, komisjonitasusid ja panga teenustasusid.
(42)
Üks eksportiv tootja eksportis naatriumglutamaati väljaspool liitu asuva seotud vahendusäriühingu kaudu, kes müüs toodet edasi liidus asuvale seotud importijale, kes omakorda müüs toodet liidus asuvatele sõltumatutele klientidele. Selle müügi puhul tehti kohandus liiduvälise vahendaja hinnalisandi arvestamiseks kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga i.
(43)
Üks eksportiv tootja taotles normaalväärtuse kohandamist stiimulite ja reklaamikulude arvessevõtmiseks kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga k. Uurimisel leiti siiski, et need kulud ei ole üksikute omamaiste müügitehingutega otseselt seotud ning et seetõttu ei saa tõestada, et need oleksid mõjutanud hindade võrreldavust. Seetõttu lükati see väide tagasi.
(44)
Kaks eksportivat tootjat taotlesid normaalväärtuse kohandamist transpordikulude arvessevõtmiseks kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga e. Arvutati välja transpordikulud koduriigis, sealhulgas kaupade tehasest lattu toimetamise kulud. Neid kulusid peeti siiski äriühingusisese logistika kuludeks ning seetõttu ei saanud need sobida normaalväärtuse kohandamiseks algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti e alusel.
(45)
Üks huvitatud isik väitis, et liidus toidulisandina müüdav naatriumglutamaat peab vastama teatud puhtusnõuetele (≥99 %), mis on määratletud komisjoni direktiivis 2008/84/EÜ (7). See huvitatud isik väitis, et samal ajal kui liitu eksporditav naatriumglutamaat peab neile nõuetele vastama, ei kohaldata selliseid nõudeid Indoneesia koduturul müüdavale tootele. Seetõttu võiks põhjendatud olla normaalväärtuse kohandamine füüsiliste ja keemiliste omaduste erinevuste alusel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga a.
(46)
Asjaomane huvitatud isik ei esitanud oma väite toetuseks siiski mingeid arvandmeid, kuna ta ei pakkunud algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti a järgi ühtki põhjendatud hinnangut sellise väidetava erinevuse turuväärtuse kohta. Peale selle sai komisjon võtta oma võrdluses võimalikke puhtuseastmete erinevusi arvesse tootetüüpe piiritledes. Seetõttu võrreldi omavahel ühelt poolt liidu turule eksporditud ja teiselt poolt Indoneesia siseturul müüdud sama või sarnase puhtuseastmega tootetüüpe. Seetõttu ei olnud kohandamine põhjendatud ja taotlus tuli tagasi lükata.
3.4. Dumpingumarginaal
(47)
Kahe koostööd tegeva eksportiva tootja puhul võrdles komisjon vaatlusaluse toote vastava tüübi kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12.
(48)
Kõigi teiste Indoneesia eksportivate tootjate suhtes tegi komisjon algmääruse artikli 18 kohaselt kõiki kättesaadavaid fakte arvestades kindlaks dumpingumarginaali. Tuleb märkida, et nagu põhjenduses 15 öeldud, otsustas üks eksportiv tootja, et ei tee tahtlikult uurimises koostööd. Seetõttu peeti koostöö määra väheseks. Kooskõlas artikli 18 lõikega 6 otsustas komisjon võtta jääktollimaksu taseme aluseks kõrgeim dumpingumarginaal, mis seondub ühe täielikult koostööd tegeva ja kontrollitud eksportiva tootja tüüpilise ekspordimahuga, võttes kaalutud keskmise alusel arvesse ka selle koostööd tegeva eksportiva tootja jaoks määratud dumpingumarginaali, kes oli seotud koostööst hoiduva eksportiva tootjaga.
(49)
Sellisel alusel on esialgsed dumpingumarginaalid (väljendatud protsendimäärana CIF-hinnast (kulud, kindlustus, vedu) liidu piiril ilma tollimakse tasumata) järgmised.
Äriühing
Esialgne dumpingumarginaal (%)
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
PT. Miwon Indonesia
13,3
Kõik muud äriühingud
28,4
4. KAHJU
4.1. Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus
(50)
Samasugust toodet tootis liidus uurimisperioodil üks tootja. See moodustab „liidu tootmisharu” algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.
(51)
Kuna liidu tootmisharu moodustab ainult üks tootja, siis tuli kõik tundlike andmetega seotud arvandmed konfidentsiaalsuse huvides indekseerida või esitada vahemikena.
4.2. Liidu tarbimine
(52)
Komisjon määras liidu tarbimise kindlaks, lisades liidu tootmisharu müügile liidu turul Indoneesiast ja teistest riikidest tuleva impordi, lähtudes Eurostati andmetest ja küsimustikus antud vastustest.
(53)
Väideti, et koostööd tegev liidu tootja tuleks liidu tootmisharust välja arvata, kuna ta on seotud ühe tootjaga Indoneesias, kes koostööd ei teinud, ja et uurimine tuleks lõpetada. Antud juhul ei ole siiski vaja koostööd tegevat liidu tootjat liidu tootmisharust välja arvata, hoolimata tema suhtest Indoneesia eksportiva tootjaga, kes koostööd ei teinud, kuna kõnealune ainuke liidu tootja tegi komisjoniga uurimises täielikku koostööd ja teda sai täielikult kontrollida. Peale selle ei olnud asjaolul, et Indoneesia eksportiv tootja koostööd ei teinud, liidu tootjalt kogutud andmete usaldusväärsusele mingit mõju. Seetõttu tuleks see väide kõrvale jätta.
(54)
Liidu tarbimine kujunes järgmiselt.
Tabel 1
Liidu naatriumglutamaadi tarbimine (tonnides)
Majandusaasta 2010/2011
Majandusaasta 2011/2012
Majandusaasta 2012/2013
Uurimisperiood
Indeks (majandusaasta 2010/2011 = 100)
100
87
93
98
Allikad: küsimustiku vastused ja Eurostat
(55)
Majandusaastate 2010/2011 ja 2011/2012 võrdluses liidu tarbimine vähenes, suurenedes mõnevõrra uuesti majandusaastal 2012/2013 ja uurimisperioodil. Kokkuvõttes langes tarbimine vaatlusalusel perioodil 2 %. Tarbimise vähenemise majandusaastal 2011/2012 võrreldes majandusaastaga 2010/2011 põhjustas peamiselt liidu tootmisharu müügi vähenemine liidu turul, mis tulenes tootmise vähenemisest samal ajal (vt põhjendus 68). Import oli mõlemal aastal sarnasel tasemel. Tarbimise suurenemise majandusaastal 2012/2013 põhjustas peaaegu täielikult impordi suurenemine, kuna liidu tootmisharu müük jäi üldjoontes samaks. Uurimisperioodil aga, kui liidu tootmisharu müük vähenes, suurenes impordi maht oluliselt, eriti Indoneesiast (vt põhjendus 57).
4.3. Import asjaomasest riigist
4.3.1. Asjaomasest riigist tuleva impordi maht ja turuosa
(56)
Komisjon määras impordi mahu kindlaks Eurostati andmete ja küsimustikule antud vastuste põhjal. Impordi turuosa määrati liidu tarbimise alusel, mis on määratud põhjenduses 52.
(57)
Import asjaomasest riigist liitu kujunes järgmiselt.
Tabel 2
Impordi maht (tonnides)
Majandusaasta 2010/2011
Majandusaasta 2011/2012
Majandusaasta 2012/2013
Uurimisperiood
Impordi maht Indoneesiast tonnides
8 638
9 478
18 317
24 385
Indeks
100
110
212
282
Turuosa indeks
100
126
227
287
Allikad: küsimustiku vastused ja Eurostat
(58)
Vaatlusalusel perioodil suurenes impordi maht Indoneesiast peaaegu kolm korda. See kasvas pidevalt ja oluliselt, 182 %, majandusaasta 2010/2011 8 638 tonnilt uurimisperioodi 24 385 tonnile.
(59)
Vaatlusalusel perioodil suurenes vastav turuosa peaaegu kolm korda. See suurenes 187 %, hoolimata tarbimise üldisest vähenemisest (-2 %).
4.3.2. Asjaomasest riigist tuleva impordi hinnad ning hinna allalöömine
(60)
Komisjon määras impordi hinnad kindlaks Eurostati andmete ja küsimustikule antud vastuste põhjal.
(61)
Keskmine Indoneesiast liitu tuleva impordi hind kujunes järgmiselt.
Tabel 3
Impordi hinnad (eurot/tonn)
Majandusaasta 2010/2011
Majandusaasta 2011/2012
Majandusaasta 2012/2013
Uurimisperiood
Indoneesia
1 266
1 279
1 226
1 162
Indeks
100
101
97
92
Allikad: küsimustiku vastused ja Eurostat
(62)
Indoneesiast pärit naatriumglutamaadi impordi keskmine hind tõusis pisut majandusaasta 2010/2011 tasemelt majandusaastal 2011/2012, vähenedes majandusaastal 2012/2013 ja veelgi uurimisperioodil. Üldiselt vähenes vaatlusalusel perioodil Indoneesiast pärit naatriumglutamaadi impordi keskmine hind 6 %.
(63)
Komisjon määras hinna allalöömise uurimisperioodil kindlaks, võrreldes
-
liidu tootmisharu kaalutud keskmisi hindu tootetüübi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks, mida kohandati tehasehindade tasemele, ning
-
vastavaid koostööd tegevate Indoneesia tootjate impordi kaalutud keskmisi hindu tootetüübi kohta esimese sõltumatu kliendi jaoks liidu turul, mis määrati CIF-hinnana, tehes asjakohased kohandused tollimaksude ja impordijärgsete kulude arvessevõtmiseks.
(64)
Nagu põhjenduses 46 nimetatud, väitis üks eksportiv tootja, et liidus toidulisandina müüdav naatriumglutamaat peab vastama teatavatele liidu õigusaktidega kehtestatud puhtusnõuetele. Eksportiv tootja väitis, et Indoneesiast imporditud ja väljaspool toidusektorit kasutatavatele toodetele selliseid nõudeid ei kohaldata ning et seega võib olla õigustatud kohandus, millega võetaks arvesse keemilisi või füüsikalisi omadusi, võrreldes liidu turul müüdava tootega. Asjaomane eksportiv tootja ei esitanud aga oma väite kinnituseks mingeid arvandmeid. Peale selle sai komisjon võrdlemisel võimalikke puhtusastmete erinevusi arvesse võtta tootetüüpe piiritledes. Seetõttu võrreldi omavahel ühelt poolt liidu turule eksporditud ja teiselt poolt liidu tootmisharu poolt liidu turul müüdud sama või sarnase puhtuseastmega tootetüüpe. Seetõttu ei olnud kohandus põhjendatud ja taotlus lükati tagasi.
(65)
Üks huvitatud isik väitis, et Indoneesiast tuleva impordi hinna allalöömist arvutades tuleks arvesse võtta valuutakõikumiste mõju. Tõepoolest, dumpinguhindadega impordi tõenäolist mõju liidu tootmisharu hindadele uuritakse põhimõtteliselt muu hulgas hinna allalöömise kindlaksmääramise teel. Antud juhul võrreldi ekspordi dumpinguhindu ja liidu tootmisharu müügihindu. Kahju arvutamisel kasutatud ekspordihinnad arvestati aga ümber eurodesse, et andmed oleksid võrreldavad. Vahetuskursside kasutamine käesoleval juhtumil tagab, et hinnavahe on kindlaks määratud võrreldaval alusel. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.
(66)
Hindu võrreldi tüüpide kaupa sama tasandi tehingute puhul, tehes vajadusel asjakohaseid kohandusi. Võrdluse tulemust väljendati protsendina liidu tootmisharu käibest uurimisperioodil. See näitas Indoneesiast tuleva impordi kaalutud keskmist hinna allalöömise marginaali liidu turul vahemikus 0-5 %.
4.4. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
4.4.1. Üldised märkused
(67)
Algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt hõlmas dumpinguhindadega impordi poolt liidu tootmisharule avaldatava mõju uurimine kõigi majanduslike näitajate hindamist, mis uurimisperioodil liidu tootmisharu olukorda kujundasid.
4.4.2. Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste
(68)
Liidu kogu tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste oli vaatlusalusel perioodil järgmine.
Tabel 4
Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste
Majandusaasta 2010/2011
Majandusaasta 2011/2012
Majandusaasta 2012/2013
Uurimisperiood
Tootmismaht
Indeks
100
95
107
91
Tootmisvõimsus
Indeks
100
100
100
100
Tootmisvõimsuse rakendusaste
Indeks
100
95
107
91
Allikas: küsimustiku vastus
(69)
Tootmine oli vaatlusalusel perioodil kõikuv. Kui majandusaastate 2010/2011 ja 2011/2012 võrdluses see vähenes, siis 2011/2012 ja 2012/2013 võrdluses suurenes ning uurimisperioodil langes madalaimale tasemele. Uurimine näitas, et kõikumisi põhjustasid peamiselt hoolduseks peatamised, mida liidu tootmisharu tegi iga 15 kuu järel, ning kehvad ilmastikutingimused 2010/2011 talvel, mis häirisid ühe peamise tooraine (ammoniaak) tarneid. Uurimisperioodil oli hoolduseks peatamine pikem, millega sooviti vähendada suuri varusid. Kokkuvõttes langes tootmismaht vaatlusalusel perioodil 9 %.
(70)
Tootmisvõimsus jäi vaatlusalusel perioodil üldiselt stabiilseks.
(71)
Tootmismahu vähenemise ja stabiilse tootmisvõimsuse tulemusel kujunes tootmisvõimsuse rakendusaste vastavalt tootmismahule, s.o kõigepealt vähenes majandusaastal 2011/2012, siis suurenes majandusaastal 2012/2013 ning vähenes uurimisperioodil taas. Üldiselt vähenes tootmisvõimsuse rakendusaste vaatlusalusel perioodil 9 %, mis on vastavuses tootmismahu vähenemisega.
4.4.3. Müügimaht ja turuosa
(72)
Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa kujunesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 5
Müügimaht ja turuosa
Majandusaasta 2010/2011
Majandusaasta 2011/2012
Majandusaasta 2012/2013
Uurimisperiood
Müügimaht liidu turul
Indeks
100
84
85
83
Turuosa
Indeks
100
96
91
85
Allikad: küsimustiku vastused ja Eurostat
(73)
Liidu tootmisharu naatriumglutamaadi müügimaht vähenes vaatlusalusel perioodil 17 %. Müügimaht vähenes peamiselt majandusaastate 2010/2011 ja 2011/2012 võrdluses, püsides järgmistel aastatel suhteliselt stabiilsena. Müügimahu vähenemine koos samaaegse tarbimise vähenemise ning Indoneesiast tuleva impordi suurenemisega tõi kaasa liidu tootmisharu turuosa vähenemise vaatlusalusel perioodil kokku umbes 15 %. Liidu tootmisharu turuosa vähenes 2010/2011 ja 2011/2012 majandusaastate vahel 4 %, langedes kokku Indoneesia impordi turuosa samaaegse suurenemisega. Majandusaasta 2012/2013 ja uurimisperioodi võrdluses jätkas liidu tootmisharu turuosa pidevat vähenemist, samal ajal kui Indoneesia impordimaht ja turuosa kasvasid oluliselt suuremaks.
4.4.4. Kasv
(74)
Kui liidu tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 2 %, siis liidu tootmisharu müügimaht vähenes 17 %, mis tähendas turuosa vähenemist 15 %.
4.4.5. Tööhõive ja tootlikkus
(75)
Tööhõive ja tootlikkus arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 6
Tööhõive ja tootlikkus
Majandusaasta 2010/2011
Majandusaasta 2011/2012
Majandusaasta 2012/2013
Uurimisperiood
Töötajate arv
Indeks
100
103
107
108
Tootlikkus (ühikut töötaja kohta)
Indeks
100
92
100
85
Allikas: küsimustiku vastus
(76)
Liidu tootmisharu tööhõive suurenes vaatlusalusel perioodil pidevalt, kokkuvõttes 8 %. Peamiselt tulenes see kasv varasema sidusäriühingu integreerimisest 2011. aastal ning liidu tootmisharu hooldusüksuse laiendamisest.
(77)
Tootlikkus vähenes tööhõive suurenemise ja tootmismahu vähenemise tulemusel, nagu näidatud tabelis 4 põhjenduses 68.
4.4.6. Dumpingumarginaali suurus ja toibumine varasemast dumpingust
(78)
Kõik dumpingumarginaalid on selgelt üle miinimumtaseme. Tegelike dumpingumarginaalide suuruse mõju liidu tootmisharule on oluline, kui võtta arvesse asjaomasest riigist tuleva impordi mahtu ja hindu.
(79)
Liidu tootmisharu oli endiselt toibumas varasema Hiinast pärit sama toote dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust. Kõnealuste meetmete osas on parasjagu paralleelselt käimas meetmete läbivaatamise uurimine kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2, nagu nimetatakse põhjenduses 2.
4.4.7. Hinnad ja neid mõjutavad tegurid
(80)
Liidu tootmisharu keskmised müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 7
Keskmised müügihinnad
Majandusaasta 2010/2011
Majandusaasta 2011/2012
Majandusaasta 2012/2013
Uurimisperiood
Keskmine ühiku müügihind liidus (eurot/tonn)
Indeks
100
107
101
97
Tootmise ühikukulu (eurot/tonn)
Indeks
100
120
124
130
Allikas: küsimustiku vastus
(81)
Liidu tootmisharu keskmine ühiku müügihind liidus asuvatele sõltumatutele klientidele vähenes vaatlusalusel perioodil 3 %. Kõigepealt suurenes see majandusaastate 2010/2011 ja 2011/2012 võrdluses 7 %, kuid vähenes pärast seda pidevalt kuni uurimisperioodini. Kõnealust hinnatõusu majandusaastate 2010/2011 ja 2011/2012 vahel võib mõista samaaegse kulude suurenemise tagajärjena, kuigi kulud suurenesid järsemalt kui hinnad. Samal ajal suurenes Indoneesia import ning avaldas liidu tootmisharule märkimisväärset hinnasurvet. Selle tulemusel vähenesid liidu tootmisharu hinnad majandusaastal 2012/2013 majandusaastaga 2011/2012 võrreldes 6 % ning uurimisperioodil veel 4 %.
(82)
Tootmise ühikukulu suurenes vaatlusalusel perioodil 30 %. Kulud suurenesid pidevalt alates majandusaastast 2011/2012 ning selle põhjustas peamiselt tooraine- ja tööjõukulude suurenemine. Nagu eespool nimetatud, ei saanud kõnealust kulude suurenemist katta samaväärse hinnatõusuga Indoneesiast pärineva dumpinguhindadega impordi hinnasurve tõttu.
4.4.8. Tööjõukulud
(83)
Liidu tootmisharu keskmine tööjõukulu arenes vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 8
Keskmine tööjõukulu töötaja kohta
Majandusaasta 2010/2011
Majandusaasta 2011/2012
Majandusaasta 2012/2013
Uurimisperiood
Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurot)
Indeks
100
117
125
124
Allikas: küsimustiku vastus
(84)
Keskmine tööjõukulu töötaja kohta suurenes 24 %. Seda selgitavad peamiselt liidu tootmisharu kasvavad pingutused oma töötajate tulemuslikkuse parandamiseks, et optimeerida tootmisprotsessi.
4.4.9. Laovarud
(85)
Liidu tootja laovarud kujunesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 9
Laovarud
Majandusaasta 2010/2011
Majandusaasta 2011/2012
Majandusaasta 2012/2013
Uurimisperiood
Lao lõppseis
Indeks
100
82
164
143
Lao lõppseis protsendina toodangust
Indeks
100
86
153
156
Allikas: küsimustiku vastus
(86)
Kokkuvõttes suurenes laoseis vaatlusalusel perioodil 43 %. Majandusaastate 2010/2011 ja 2011/2012 võrdluses laoseis vähenes, kuna tootmismaht vähenes ja ekspordi müügimaht suurenes. Majandusaastate 2011/2012 ja 2012/2013 võrdluses varud suurenesid, kuna tootmismaht suurenes, samal ajal kui liidu tootmisharu müük liidu turul jäi peaaegu samaks. Majandusaastast 2012/2013 kuni uurimisperioodini laoseis taas vähenes, peamiselt otsuse tõttu vähendada tootmist, et püüda suuri laoseise vähendada.
(87)
Laovaru protsendina toodangust vähenes majandusaastate 2010/2011 ja 2011/2012 võrdluses, kuid majandusaastate 2011/2012 ja 2012/2013 võrdluses peaaegu kahekordistus. Uurimisperioodil suurenes see võrreldes majandusaastaga 2012/2013 veelgi. Kokkuvõttes suurenesid laovarud vaatlusalusel perioodil 56 %. Suurenemist majandusaastal 2012/2013 ja uurimisperioodil tuleb vaadelda Indoneesiast tuleva dumpinguhindadega impordi kasvu taustal ajal, mil liidu müük jäi samal perioodil peaaegu samaks.
4.4.10. Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime
(88)
Liidu tootja kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 10
Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus
Majandusaasta 2010/2011
Majandusaasta 2011/2012
Majandusaasta 2012/2013
Uurimisperiood
Liidus sõltumatutele klientidele toimuva müügi kasumlikkus (% müügikäibest)
Indeks
100
30
- 31
- 80
Rahavoog
Indeks
100
39
- 48
- 19
Investeeringud (eurot)
Indeks
100
182
143
197
Investeeringutasuvus
Indeks
100
14
- 61
- 110
Allikas: küsimustiku vastus
(89)
Komisjon määras liidu tootmisharu kasumlikkuse kindlaks, esitades samasuguse toote müügi eest liidu sõltumatutele klientidele saadud maksueelse netokasumi protsendina selle müügi käibest. Majandusaastatel 2010/2011 ja 2011/2012 kasumlikkus küll vähenes oluliselt, jäi aga siiski positiivseks. Alates majandusaastast 2012/2013 muutus kasumlikkus negatiivseks. Uurimisperioodil vähenes see veelgi. Kokkuvõttes vähenes kasumlikkus vaatlusalusel perioodil 180 %. Peamiselt tulenes see areng hinnasurvest, mida avaldas dumpinguhindadega liitu sisenenud import Indoneesiast, mis ei võimaldanud liidu tootmisharul määrata oma hindu kooskõlas kulude kasvuga.
(90)
Netorahavoog on liidu tootmisharu võimekus oma tegevusi ise rahastada. Netorahavoo arengusuund oli kasumlikkusega sama, see on pidev vähenemine vaatlusalusel perioodil, olles alates majandusaastast 2012/2013 negatiivne. Uurimisperioodil süvenes see tendents veelgi. Kogu netorahavoo vähenemine vaatlusalusel perioodil oli 119 %.
(91)
Investeeringud suurenesid vaatlusalusel perioodil 97 %. Peamiselt koosnesid need investeeringutest, mida oli vaja hoolduseks ning õigusaktidest tulenevate ohutusnõuete täitmiseks. Kuigi liidu tootmisharu oli alles toibumas vaatlusalusele perioodile eelnenud dumpingust, mida kasutasid Hiina eksportivad tootjad, hakkas liidu tootmisharus olukord paranema ja tootmine oli vaatlusaluse perioodi alguses kuni majandusaastani 2011/2012 kasumlik. Sellises olukorras tehti hulk investeeringuid, mida ei saanud enam edasi lükata ning mis selgitavad olulist investeeringute suurenemist majandusaastal 2011/2012 ja pärast seda.
(92)
Investeeringutasuvus on kasum protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Nagu teistegi rahaliste näitajate puhul, oli ka samasuguse toote tootmise ja müügi investeeringutasuvus alates majandusaastast 2012/2013 negatiivne, kajastades kasumlikkuse negatiivset arengusuunda. Kokkuvõttes langes investeeringutasuvus vaatlusalusel perioodil 210 %.
(93)
Võttes arvesse kasumlikkuse vähenemist ja kahanevat rahavoogu, avaldus negatiivne mõju ka äriühingu võimele kapitali kaasata.
4.4.11. Järeldus kahju kohta
(94)
Peaaegu kõik peamised kahjunäitajad arenesid negatiivses suunas. Seejuures langesid vaatlusalusel perioodil tootmismaht ja tootmisvõimsuse rakendusaste umbes 9 % ning müügimaht 17 %. Seoses katsega tasakaalustada müügimahu ja turuosa kaotust langesid liidu tootmisharu keskmised hinnad vaatlusalusel perioodil 3 %, samal ajal kui tootmiskulud tõusid 30 %. Selle tagajärjel hakkas kasumlikkus, mis oli vaatlusaluse perioodi alguses positiivne, vähenema, muutus majandusaastal 2012/2013 negatiivseks ning vähenes uurimisperioodil veelgi. Samasuguseid negatiivseid arenguid kogeti netorahavoos ja investeeringutasuvuses.
(95)
Tööhõive suurenes vaatlusalusel perioodil 8 %. Peamiselt tulenes kasv vaatlusalusel perioodil varasema sidusäriühingu integreerimisest 2011. aastal ning liidu tootmisharu hooldusüksuse laiendamisest. Positiivses suunas arenesid ka investeeringumahud. Peamiselt seondusid need ennetusmeetmete ja turvanõuetega, mitte aga tootmisvõimsuse suurendamisega. Seetõttu ei välista kõnealune positiivne arengusuund kahju olemasolu.
(96)
Eelöeldut arvestades järeldas komisjon käesolevas etapis, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.
5. PÕHJUSLIK SEOS
(97)
Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 6 uuris komisjon, kas dumpinguhindadega import asjaomasest riigist põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Algmääruse artikli 3 lõike 7 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada teised tegurid. Komisjon tegi kindlaks, et võimalikku kahju, mida põhjustasid muud tegurid kui asjaomasest riigist tulev dumpinguhindadega import, ei omistataks dumpinguhindadega impordile. Kõnealused tegurid on
a)
Hiinast tuleva impordi mõju,
b)
import muudest kolmandatest riikidest,
c)
liidu tarbimise arenemine,
d)
liidu tootmisharu eksporditulemused,
e)
liidu tootmisharu ebatõhusus,
f)
finantskriis,
g)
investeeringud ja ELi õigusnormidest tulenevad ohutusnõuded,
h)
toorainekulud ja muud kulud.
5.1. Dumpinguhinnaga impordi mõju
(98)
Et määrata kindlaks põhjusliku seose olemasolu Indoneesiast pärit naatriumglutamaadi dumpinguhindadega impordi ning liidu tootmisharu kantud kahju vahel, analüüsis komisjon uuritava impordi mahtu ja hinnatasemeid ning seda, kui suur oli nende panus olulisse kahjusse, mida kandis liidu tootmisharu.
(99)
Uurimine näitas, et vaatlusalusel perioodil suurenes madalate dumpinguhindadega impordi maht Indoneesiast 182 %, mis tõi samal ajal kaasa umbes 187 % suuruse turuosa kasvu. See langes kokku liidu tootmisharu müügimahu 17 % ning turuosa 15 % suuruse langemisega. Samuti tõi see kaasa muudest kolmandatest riikidest tuleva koguimpordi turuosa languse 71 %.
(100)
Indoneesia impordihinnad langesid samal ajal 8 %. Indoneesiast pärit import avaldas liidu turule hinnasurvet, mistõttu liidu tootmisharu ei saanud tõsta oma hindu kooskõlas oma kulude kasvuga, vaid pidi vaatlusalusel perioodil hoopis oma hindu langetama. See tõi kaasa kasumlikkuse olulise vähenemise, mis asendus majandusaastal 2012/2013 kahjumiga, mis uurimisperioodil veel järsult suurenes.
(101)
Eeltoodu põhjal tegi komisjon käesolevas etapis järelduse, et liidu tootmisharu halvenev olukord langes kokku Indoneesiast tuleva dumpinguhindadega impordi olulise suurenemisega ning et Indoneesia impordil oli liidu tootmisharu kantud kahju tekkimisel määrav tähtsus.
5.2. Muude tegurite mõju
5.2.1. Hiinast tuleva impordi mõju
(102)
Impordile Hiinast rakendatakse praegu dumpinguvastaseid tollimakse. Vaatlusalusel perioodil kasvas impordimaht 65 %, millele vastavalt suurenes turuosa 68 %. Nii maht kui turuosa jäid aga vaatlusalusel perioodil väikseks. Hiina hinnad vähenesid vaatlusalusel perioodil oluliselt - 20 %. Kui arvestada kehtivaid dumpinguvastaseid tollimakse, siis need hinnad ei löönud liidu tootmisharu hindu alla.
(103)
Sellistes tingimustes ei saa Hiina importi käsitada uurimisperioodil liidu tootmisharu kantud olulise kahju tekkimisele kaasa aidanud tegurina.
Tabel 11
Import Hiinast
Riik
Majandusaasta 2010/2011
Majandusaasta 2011/2012
Majandusaasta 2012/2013
Uurimisperiood
Hiina
Maht (tonnides)
1 518
758
1 923
2 509
Indeks
100
50
127
165
Turuosa indeks
100
57
136
168
Keskmine hind (eurot/tonn) (8)
1 234
1 199
1 143
992
Indeks
100
97
93
80
Allikas: Eurostat ja küsimustiku vastused
5.2.2. Import muudest kolmandatest riikidest
(104)
Muudest kolmandatest riikidest tuleva impordi maht kujunes vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 12
Import muudest kolmandatest riikidest
Riik
Majandusaasta 2010/2011
Majandusaasta 2011/2012
Majandusaasta 2012/2013
Uurimisperiood
Brasiilia
Maht (tonnides)
2 321
969
1 070
889
Indeks
100
42
46
38
Turuosa indeks
100
48
49
39
Keskmine hind (eurot/tonn)
1 218
1 306
1 402
1 365
Indeks
100
107
115
112
Korea Vabariik
Maht (tonnides)
1 248
2 157
923
802
Indeks
100
173
74
64
Turuosa indeks
100
198
79
65
Keskmine hind (eurot/tonn)
1 231
1 296
1 293
1 277
Indeks
100
105
105
104
Vietnam
Maht (tonnides)
5 707
6 042
1 820
769
Indeks
100
106
32
13
Turuosa indeks
100
121
34
14
Keskmine hind (eurot/tonn)
1 284
1 291
1 361
1 318
Indeks
100
101
106
103
Muud kolmandad riigid
Maht (tonnides)
993
681
478
434
Indeks
100
69
48
44
Turuosa indeks
100
79
52
45
Keskmine hind (eurot/tonn)
1 594
1 718
2 044
2 001
Indeks
100
108
128
126
Muud kolmandad riigid kokku
Maht (tonnides)
10 268
9 848
4 291
2 894
Indeks
100
96
42
28
Turuosa indeks
100
110
45
29
Keskmine hind (eurot/tonn)
1 293
1 323
1 433
1 424
Indeks
100
102
111
110
Allikas: küsimustiku vastused ja Eurostat
(105)
Muude kolmandate riikide impordimaht kokku vähenes majandusaasta 2010/2011 10 268 tonnilt uurimisperioodiks 2 894 tonnile, s.o vaatlusalusel perioodil 72 %. Samal ajal vähenes vastav turuosa 71 %. Uurimisperioodil moodustas muude kolmandate riikide impordi turuosa ainult umbes neljandiku oma majandusaasta 2010/2011 tasemest. Kokkuvõttes vähenes kolmandate riikide import vaatlusalusel perioodil 10 %.
(106)
Üks huvitatud isik väitis, et koguimport, sh Indoneesia import, oli vaatlusalusel perioodil stabiilne.
(107)
See väide oli vastuolus kättesaadava statistikaga, millel põhinevad uurimise järeldused, nagu näidatud tabelis 13. Kogu liitu sisenenud import suurenes vaatlusalusel perioodil tegelikult 46 %. Seetõttu lükati väide tagasi.
Tabel 13
Koguimport
Majandusaasta 2010/2011
Majandusaasta 2011/2012
Majandusaasta 2012/2013
Uurimisperiood
Koguimport
Maht (tonnides)
20 424
20 084
24 531
29 788
Indeks
100
98
120
146
Allikas: küsimustiku vastused ja Eurostat
(108)
Eelöeldu põhjal järeldati esialgu, et muudest kolmandatest riikidest pärit import ei kõrvalda põhjuslikku seost Indoneesiast pärit dumpinguhindadega impordi ja liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju vahel.
5.2.3. Liidu tarbimise arenemine
(109)
Liidu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil ainult pisut, s.o 2 %, mis ei saa selgitada liidu tootmisharu müügimahtude 17 % ja turuosa 15 % vähenemist. Seetõttu tehti esialgne järeldus, et tarbimise areng ei mänginud liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju kujunemisel rolli.
5.2.4. Liidu tootmisharu eksporditulemused
(110)
Liidu tootmisharu ekspordimahud arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 14
Liidu tootmisharu eksporditulemused
Majandusaasta 2010/2011
Majandusaasta 2011/2012
Majandusaasta 2012/2013
Uurimisperiood
Ekspordimaht
Indeks
100
249
234
222
Keskmine ühikuhind
Indeks
100
107
101
95
Allikas: küsimustiku vastus
(111)
Liidu tootmisharu ekspordi maht suurenes majandusaastal 2011/2012 ning vähenes seejärel pisut järgmistel aastatel kuni uurimisperioodini. Vaatlusalusel perioodil see peaaegu kahekordistus. Samal ajal vähenesid mõnevõrra ekspordihinnad (5 %). Ekspordimüügi suurenemine kompenseeris müügimahu ja turuosa kaotust liidus osaliselt. Olukorras, mida iseloomustas tugev hinnasurve dumpinguhindadega impordilt, oleks ekspordimüügi kasvu puudumisel mastaabisäästu kaotus ja selle mõju liidu tootmise ühikukulule olnud veelgi suurem. Seetõttu ei saanud liidu eksporditulemused avaldada kahju tekkimisele negatiivset mõju.
(112)
Mõned huvitatud isikud väitsid, et liidu tootmisharu müügi vähenemine liidu turul tulenes tema naatriumglutamaadi ekspordimüügist hiljuti Türgis omandatud toiduaineid töötlevale seotud äriühingule. See väide ei olnud põhjendatud. Peale selle näitas uurimine, et liidu tootmisharu omandas toiduaineid töötleva äriühingu alles pärast uurimisperioodi. See ei saanud avaldada mõju liidu tootmisharu olukorrale uurimisperioodil. Kirjeldatud põhjustel järeldati, et liidu tootmisharu müük oma seotud äriühingule Türgis ei kõrvalda põhjuslikku seost.
5.2.5. Liidu tootmisharu väidetav ebatõhusus
(113)
Üks huvitatud isik väitis, et liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju põhjustas liidu tootmisharu tootmisprotsessi olemuslik ebatõhusus. Kõnealune huvitatud isik ei viidanud aga ühelegi konkreetsele ebatõhusale aspektile ning tema väide jäi põhjendusteta. Ka uurimine ei toonud liidu tootmisharus päevavalgele ühtki potentsiaalselt ebatõhusat külge. Seetõttu lükati see väide tagasi. Kirjeldatud põhjustel järeldati, et liidu tootmisharu väidetav ebatõhusus ei kõrvalda põhjuslikku seost.
5.2.6. Finantskriis
(114)
Üks isik väitis, et liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju on põhjustanud finantskriis. Liidu naatriumglutamaadi turg ei olnud aga volatiilne ning ülemaailmne finantskriis mõjutas seda marginaalselt. Kui see ei oleks nii ning liidu tootmisharu kahju olnuks tõesti põhjustatud ülemaailmsest finantskriisist, oleks sama kehtinud kõigi teiste naatriumglutamaadi turul tegutsejate kohta. Nagu näha, suutsid Indoneesia naatriumglutamaadi tootjad oma müügimahtu liidu turul suurendada hoolimata ülemaailmsest finantskriisist. Seega puudub põhjus eeldada, et liidu tootmisharu pidanuks olema oma Aasia vastaspooltega võrreldes ülemaailmsest finantskriisist tõsisemalt mõjutatud. Seetõttu tuleb väide tagasi lükata. Kirjeldatud põhjustel järeldati, et finantskriisi mõjud ei kõrvalda põhjuslikku seost.
5.2.7. Investeeringud ja ELi õigusnormidest tulenevad ohutusnõuded
(115)
Üks huvitatud isik väitis, et liidu tootmisharule tekkinud kahju tulenes olulistest investeeringutest, mida oli vaja, et täita liidus kohaldatavaid ohutuseeskirju.
(116)
Uurimine näitas siiski, et ELi ohutusnõuetega seotud investeeringud olid võrreldes teiste investeeringutega vaatlusalusel perioodil väikesed. Olulise osa liidu tootmisharu poolt tehtud investeeringutest moodustasid ennetavad hooldusinvesteeringud. Investeeringute suurim kasv toimus majandusaastate 2010/2011 ja 2011/2012 võrdluses. Seda kasvu selgitab asjaolu, et liidu tootmisharu, olles alles taastumas varasemast dumpinguhindadega impordist Hiinast, pidi lükkama ennetava hoolduse jaoks vajalikke investeeringuid kuni kahjumiperioodide lõppemiseni edasi. Kui Hiina impordile kehtestatud tollimaksud hakkasid turul mõju avaldama, jõudis liidu tootmisharu uuesti kasumisse ning võis naasta tavapärase investeeringute taseme juurde. Järgnenud perioodidel jäid investeeringud sarnasele tasemele ja katsid peamiselt hooldust. Tootmisvõimsuse suurendamiseks investeeringuid ei tehtud ning see jäi vaatlusalusel perioodil samaks. Kirjeldatud põhjustel järeldati, et liidu tootmisharu investeeringud ei kõrvalda põhjuslikku seost.
5.2.8. Toorainekulud ja muud kulud
(117)
Mitu huvitatud isikut väitis, et liidu tootmisharule tekkinud kahju põhjuseks oli oluline toorainete, nimelt tööstusliku suhkru, ammoniaagi, naatriumhüdroksiidi ja väävelhappe hinna tõus.
Tööstuslik suhkur
(118)
Tööstuslik suhkur on üks peamisi tegureid liidu tootmisharu kogu tootmiskuludes. Nagu põhjenduses 81 kirjeldatakse, suurenes liidu tootmisharu ühiku tootmiskulu, sealhulgas tööstusliku suhkru kulu vaatlusalusel perioodil tõepoolest. Avalikult kättesaadavad statistilised andmed (9) näitavad, et tööstusliku suhkru keskmine hind liidus tõusis küll majandusaastast 2010/2011 kuni 2012. aasta keskpaigani pisut, kuid jäi siiski maailmaturu hinnale alla. Hiljem vähenes tööstusliku suhkru hind nii liidu turul kui ka maailmaturul ning mõlemad hinnad jäid paigale sarnasel tasemel. Seetõttu on väide, et kahju tulenes suhkruhindade kasvust, põhjendamata ja tuleks tagasi lükata.
Kemikaalid
(119)
Liidu tootmisharu ammoniaagi, naatriumhüdroksiidi ja väävelhappe kulud suurenesid vaatlusalusel perioodil kooskõlas nende toodete rahvusvaheliste hindadega. Seega ei piirdunud kõnealune hinnatõus liidu tootmisharuga, vaid mõjutas ka kolmandate riikide ettevõtjaid. Sel põhjusel ei saa käsitada ammoniaagi, naatriumhüdroksiidi ja väävelhappe hinnatõuse sellisena, mis põhjustaksid liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju.
Muud
(120)
Veel üks huvitatud isik väitis, et liidu tootmisharule tekkinud kahju põhjustasid suurenenud tööjõu- ja pakendamiskulud. Kuigi uurimisel selgus, et need tegurid tõepoolest vaatlusalusel perioodil kulusid suurendasid (vt põhjendusi 81 ja 83), selgitas komisjon samuti välja, et liidu tootmisharu ei suutnud Indoneesia impordi hinnasurve tõttu seda kulude kasvu isegi osaliselt kajastada oma müügihinnas. Seetõttu ei saanud lugeda nendest teguritest tulenevat kulude kasvu liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju põhjuseks.
5.3. Järeldus põhjuslike seoste kohta
(121)
Eespool esitatud analüüs näitab ajavahemikus majandusaastast 2010/2011 kuni uurimisperioodini Indoneesiast pärit dumpinguhindadega impordi olulist mahu ja turuosa kasvu ning impordihindade vähenemist vaatlusalusel perioodil.
(122)
Kõnealune Indoneesiast pärit madala hinnaga impordi turuosa suurenemine langes ajaliselt kokku liidu tootmisharu turuosa olulise vähenemisega, mis koos hindade langetamise survega tekitas uurimisperioodil olulist kahju liidu tootmisharule.
(123)
Teisest küljest näitas teiste võimalike liidu tootmisharu kahjustada võinud tegurite uurimine, et ükski neist teguritest ei saanud avaldada märkimisväärset negatiivset mõju.
(124)
Eeltoodu põhjal on komisjon teinud käesolevas etapis järelduse, et liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju põhjus oli asjaomasest riigist pärit dumpinguhindadega import ning et teised tegurid ei kõrvaldanud seda põhjuslikku seost.
(125)
Komisjon selgitas kõigi teadaolevalt liidu tootmisharule mõju avaldanud tegurite mõjud välja ja eraldas need dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust. Hiina ja muude kolmandate riikide impordi, tarbimise muutumise, liidu tootmisharu eksporditulemuste, liidu tootmisharu väidetava ebatõhususe, finantskriisi, investeeringute ja ELi õigusnormidest tulenevate ohutusnõuete ning tooraine ja muude kulude mõjud liidu tootmisharu negatiivsetele arengutele olid piiratud.
6. LIIDU HUVID
6.1. Sissejuhatav märkus
(126)
Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas ta saaks teha selge järelduse, et hoolimata kahjulikust dumpingust ei ole antud juhul meetmete vastuvõtmine liidu huvides. Liidu huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate huvide, st liidu tootmisharu, vahendajate, importijate, kasutajate ja tooraine tarnijate huvide hindamisel.
6.2. Liidu tootmisharu huvid
(127)
Uurimisel tehti kindlaks, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju, mille põhjustas dumpinguhindadega import Indoneesiast. Peaaegu kõik kahju näitajad osutasid negatiivsetele suundumustele ning eelkõige halvenesid vaatlusalusel perioodil tootmismaht, müügimaht, turuosa ja kasumlikkus. Langustrend leidis kinnitust ka teiste rahaliste tulemustega seotud näitajate, nagu rahavoo ja investeeringutasuvuse puhul. Laovarud samal ajal suurenesid.
(128)
Pärast meetmete kehtestamist eeldatakse, et impordihinnad tõusevad ja liidu tootmisharu saab vabaks hinnasurvest, mida praegu avaldab dumpinguhindadega import. Seeläbi peaks liidu tootmisharu saama võimaluse tõsta oma hindu nii, et need kajastaksid kulude kasvu ja jõuaksid järk-järgult kasumlikule tasemele. Samuti avaldaks see positiivset mõju tootmis- ja müügimahule. Meetmete puudumisel läheb liidu tootmisharu olukord väga tõenäoliselt veelgi halvemaks. Müügimahu ja turuosa jätkuv vähenemine on väga tõenäoline, kuna dumpinguhindadega impordi hinnasurve jätkuks ning liidu tootmisharu oleks sunnitud sobituma liidus kehtiva madala hinnatasemega. Sellise stsenaariumi puhul teeniks liidu tootmisharu jätkuvalt olulist kahjumit. Ei saa välistada, et tulenevalt müügi- ja tootmismahu vähenemisest ja suurest kahjumist peaks liidu tootmisharu lõpetama tootmise keskpikas perspektiivis üldse, mille tagajärjel kaoksid liidus töökohad. Samuti muudaks see liidu sõltuvaks kolmandatest riikidest tulevast impordist.
(129)
Seetõttu järeldati käesolevas etapis, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine oleks liidu huvides.
6.3. Importijate/vahendajate huvid
(130)
Pärast algatamisteate avaldamist andis endast märku neliteist äriühingut. Valimisse valiti kolm sõltumatut importijat, kellele saadeti küsimustikud, millele vastuse saatis ainult üks. Kõnealuses äriühingus tehti kohapealne kontroll.
(131)
Indoneesiast pärit naatriumglutamaadi import moodustas importija käibest alla 15 %. Komisjon leidis, et kuigi tollimaksude kehtestamine mõjutaks naatriumglutamaadiga seotud tegevusi negatiivselt, jääks äriühing üldiselt kasumlikuks.
(132)
Uurimise käigus andis endast märku üks liidu vahendaja, kes tegeleb naatriumglutamaadi edasimüügiga liidus ja sellest väljaspool. Kõnealune vahendaja ostis naatriumglutamaati peamiselt liidu tootmisharult, aga ka Indoneesiast ja muudest kolmandatest riikidest pärit naatriumglutamaadi importijatelt. Kõnealuse vahendaja naatriumglutamaadiga seotud tegevus oli võrreldes tema kogutegevusega marginaalne. Sel põhjusel arvati, et dumpinguvastaste meetmete võimalik mõju tema olukorrale oleks tühine.
6.4. Kasutajate huvid
(133)
Kasutajad tegutsevad peamiselt toidu ja joogi sektoris, kasutades naatriumglutamaati, vürtsisegude, suppide ja valmistoitude valmistamisel. Samuti kasutatakse naatriumglutamaati mittetoiduliseks otstarbeks, näiteks pesuainete valmistamisel.
(134)
Endast andis teada kolmkümmend kolm äriühingut, kellele saadeti küsimustikud. Viis äriühingut tegi uurimisega koostööd, saates küsimustikule vastused. Neist neli tegutses toidu ja joogi sektoris ning üks toiduks mittekasutatavate kaupade sektoris. Kaht koostööd tegevat äriühingut, neist üks toidu ja joogi sektorist ning teine pesuainete tootjate seast, kontrolliti kohapeal.
Toidu ja joogi sektor
(135)
Uurimine näitas, et keskmiselt moodustas naatriumglutamaat umbes 5 % koostööd tegevate ja vajalikke andmeid esitanud äriühingute naatriumglutamaati sisaldavate toodete kogumaksumusest.
(136)
Kaks koostööd tegevat äriühingut ostsid naatriumglutamaati peamiselt liidu tootmisharult ning importisid Indoneesiast vähe või ei importinud üldse. Nende kahe äriühingu puhul moodustas naatriumglutamaati sisaldavate toodetega seotud tegevus umbes kolmandiku nende kõigist tegevustest. Uurimisperioodil leiti äriühingud olevat kasumlikud. Kirjeldatud järeldusi arvesse võttes avaldaksid kavandatud Indoneesia-vastased meetmed tõenäoliselt neile äriühingutele piiratud mõju.
(137)
Ülejäänud kaks äriühingut ostsid Indoneesiast suuremaid koguseid, kuid nende naatriumglutamaadiga seotud tegevus oli üldise tegevusega võrreldes suhteliselt väheoluline. Peale selle olid kõnealused kaks äriühingut esitatud teabe põhjal uurimisperioodil kasumlikud. Seetõttu on vähetõenäoline, et võimalikud meetmed Indoneesia naatriumglutamaadi vastu avaldaksid neile kahele äriühingule olulist mõju.
Toiduks mittekasutatavate kaupade sektor
(138)
Üks koostööd teinud äriühing kasutas naatriumglutamaati pesuainete valmistamiseks. Naatriumglutamaat moodustas nende toodete tootmiskulust 15-20 %. Uurimisperioodil ostis äriühing naatriumglutamaati peamiselt liidu tootmisharult, kuid importis seda ka Indoneesiast ja vähemal määral Koreast. Naatriumglutamaati sisaldavate toodetega oli seotud ainult väike osa tema tegevusest, mis leiti peale selle andvat uurimisperioodil ka positiivseid kasumimarginaale vahemikus 5-10 %.
(139)
Kuigi ei saa välistada, et seda äriühingut võib Indoneesia-vastaste meetmete kehtestamine negatiivselt mõjutada, osutaks muude tarneallikate kättesaadavus ja naatriumglutamaadiga seotud tegevuse kasumlik seis eelkirjeldatu põhjal sellele, et meetmete võimalik mõju kõnealusele äriühingule oleks piiratud.
(140)
Kõnealune huvitatud isik väitis, et arvestades ELi regulatiivset raamistikku, mis keelab fosfaatide ja teiste fosforiühendite kasutamise, (10) kasutatakse naatriumglutamaati tõenäoliselt edaspidi suuremas koguses, et asendada pesuainete tootmisel fosfaate ja teisi fosforiühendeid. Seetõttu arvatakse, et naatriumglutamaadi nõudlus liidus suureneb oluliselt ning et võimalikel naatriumglutamaadi impordile kehtestatavatel dumpinguvastastel meetmetel oleks sellele uuele turule kahjulik mõju.
(141)
Käesolevas etapis on siiski keeruline ennustada, kuidas uus õigusraamistik mõjutaks liidu turgu ning kas või millises ulatuses see hoogustaks naatriumglutamaadipõhiste pesuainete tootmist ja mõjutaks seeläbi naatriumglutamaadi nõudlust liidus. Samuti ei esitanud huvitatud isik tõendeid selle kohta, millises ulatuses dumpinguvastane tollimaks võiks kahjulikku mõju avaldada. Seoses sellega märgitakse, et dumpinguvastase tollimaksu eesmärk on taastada liidu turul võrdsed tingimused. Seega peaks Indoneesia import ka edaspidi liidu turgu varustama, kuid õiglaste hindadega. Samuti leiti uurimise käigus hulk alternatiivseid tarneallikaid, näiteks Brasiilia, Vietnam ja Korea.
(142)
Uurimise tulemuste põhjal jääks asjaomase äriühingu naatriumglutamaadiga seotud tegevuse kasumlikkus positiivseks isegi juhul, kui kogu tema nõudlus naatriumglutamaadi järele imporditaks Indoneesiast. Selles halvima arengu stsenaariumis ei võeta arvesse võimalust, et vähemalt osa tollimaksust saaks kanda üle lõppklientidele.
6.5. Tarnijate huvid
(143)
Liidu toorainetarnijatest andis endast teada ja vastas küsimustikule neli. Nende toorainemüük liidu tootmisharule moodustas vaid väikese osa nende kogukäibest. Seetõttu ei mõjutaks meetmete puudumine tarnijate olukorda.
6.6. Muud argumendid
(144)
Mitu huvitatud isikut väitis, et liidu tootmisharul on liidu turul valitsev positsioon ning et dumpinguvastased meetmed Indoneesiast pärit impordi suhtes kindlustaksid seda positsiooni, mis ei oleks liidu huvides.
(145)
Uurimine näitas selgelt, et ainus liidu tootja ei suutnud säilitada oma müügimahtu liidus, kaotades turuosa Indoneesia impordile. Peale selle ei suutnud liidu tootmisharu Indoneesia impordi hinnasurve tõttu suurendada oma hinnataset kooskõlas toorainekulude kasvuga ning kandis uurimisperioodil olulist kahju. Samuti märkis komisjon, et on olemas ka konkurents mitmest muust kolmandast riigist pärit impordi näol, kes saavad kasutada vaba juurdepääsu liidu turule. Neil alustel olid tõendid liidu tootmisharu väidetava valitseva positsiooni kohta ebapiisavad ja väide tuli tagasi lükata.
(146)
Mõned huvitatud isikud väitsid ka seda, et Indoneesia impordile ei oleks alternatiivi, kuna kolmandate riikide impordi hinnatasemed on liiga kõrged.
(147)
Tuletatakse meelde, et majandusaastal 2010/2011 oli kolmandatest riikidest pärit impordil oluline turuosa. Ka import kolmandatest riikidest kannatas Indoneesia dumpinguhindadega impordi hinnasurve all ning kaotas Indoneesia impordile oluliselt müügimahtu ja turuosa. Tollimaksude kehtestamine Indoneesiast pärit impordile peaks võimaldama teistel riikidel, nagu Brasiilia, Korea ja Vietnam, oma kaotatud osa liidu turul tagasi võita. Mis puudutab hindasid, siis dumpinguvastaste tollimaksude eesmärk peaks olema taastada liidus võrdsed tingimused, lubades seega importkaubal siseneda liitu õiglase hinnaga. Uurimine näitas, et tollimaksude kehtestamine ei avaldaks tootmisahela järgmise etapi tootmisharule prognooside kohaselt olulist mõju. Seetõttu lükati tagasi väide, et alternatiivseid tarneallikaid ei ole.
6.7. Järeldus liidu huvide kohta
(148)
Eespool kirjeldatu põhjal tegi komisjon kindlaks, et uurimise käesolevas etapis puuduvad mõjuvad põhjused järeldamaks, nagu ei oleks ajutiste meetmete kehtestamine Indoneesiast pärit naatriumglutamaadi impordi suhtes liidu huvides.
7. AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED
(149)
Komisjoni poolt dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud järelduste alusel tuleks kehtestada ajutised meetmed, et vältida dumpinguhindadega impordi täiendavat kahju liidu tootmisharule.
7.1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase
(150)
Meetmete taseme kindlaksmääramiseks selgitas komisjon kõigepealt välja, millist tollimaksusummat on vaja, et kõrvaldada liidu tootmisharule tekkiv kahju.
(151)
Kahju kõrvaldataks, kui liidu tootmisharu saaks katta oma tootmiskulud ja teenida samasuguse toote müügilt liidu turul maksueelset kasumit, mida seda tüüpi sektori tootmisharu saaks mõistlikult saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes, nimelt dumpinguhindadega impordi puudumisel. Kuna komisjon leidis, et dumpinguhindadega import hakkas avaldama mõju alles vaatlusaluse perioodi kolmandal aastal, määrati kasumimarginaal viitega perioodi esimesele kahele aastale, mil dumpinguhindadega import puudus. Komisjon pidas sobilikuks kasutada põhjenduses 89 välja selgitatud kaalutud keskmist kasumimarginaali. Määrati kasumimarginaal vahemikus 5-15 %. Täpsemat kasumimarginaali ei saa konfidentsiaalsusnõuete tõttu avaldada. Sellistel lähtealustel arvutas komisjon samasuguse toote hinna, mis ei põhjusta liidu tootmisharule kahju, lisades selliselt arvutatud kasumimarginaali liidu tootmisharu tootmiskulule uurimisperioodil. Seejärel tegi komisjon kindlaks kahju kõrvaldamist võimaldava taseme, lähtudes võrdlusest koostööd tegevate Indoneesia eksportivate tootjate kaalutud keskmise impordihinna, mis määrati kindlaks hinna allalöömise uurimisel, ning liidu tootmisharu poolt liidu turul müüdava samasuguse toote kaalutud keskmise kahju mittetekitava hinna vahel uurimisperioodil. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendimäärana kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast. Põhjenduse 154 tabelis on esitatud kahjumarginaalid vastavalt kasumi 5 % ja 15 % korral.
(152)
Nagu põhjenduses 64 öeldud, väitis üks eksportiv tootja, et liitu imporditava naatriumglutamaadi puhtuse ning liidu tootmisharu poolt liidu turul müüdava naatriumglutamaadi puhtuse tasemed võivad olla erinevad ning et seetõttu tuleks rakendada sobivat kohandust. Samas põhjenduses esitatud põhjustel ei ole selline kohandamine põhjendatud ning see väide tuli tagasi lükata.
7.2. Ajutised meetmed
(153)
Indoneesiast pärit naatriumglutamaadi impordi suhtes tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed kooskõlas algmääruse artikli 7 lõike 2 väiksema tollimaksu reegliga. Komisjon võrdles kahjumarginaale ja dumpingumarginaale. Tollimaksude summa tuleks määrata dumpingu- või kahjumarginaali tasemele, olenevalt sellest, kumb on madalam.
(154)
Eelneva põhjal peaksid ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, olema järgmised.
(protsentides)
Riik
Äriühing
Dumpingumarginaal
Kahjumarginaal
Ajutine dumpinguvastane tollimaks
Indoneesia
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
[24,6-39,8]
7,0
Indoneesia
PT. Miwon Indonesia
13,3
[27,9-43,6]
13,3
Indoneesia
Kõik muud äriühingud
28,4
[31,4-47,0]
28,4
(155)
Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seega kajastavad need nimetatud äriühingute puhul uurimise käigus tuvastatud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes vaatlusaluste toodete impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ja mille on tootnud nimetatud juriidilised isikud. Imporditud vaatlusaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas oma nime ja aadressiga nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud äriühing, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse „kõigi muude äriühingute” puhul. Neile ei tohiks rakendada ühtki individuaalsetest dumpinguvastastest tollimaksumääradest.
(156)
Äriühing võib taotleda kõnealuste individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamist juhul, kui ta muudab oma isiku nime või asutab uue tootmis- või müügiüksuse. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (11). Taotlus peab sisaldama kogu asjakohast teavet, sealhulgas järgmist: äriühingu tootmisega seotud tegevuste muutmine; omamaine ja eksportmüük, mis seondub näiteks nimevahetuse või tootmis- ja müügiüksuste muutmisega. Kui see on põhjendatud, uuendab komisjon individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumääradega äriühingute nimekirja.
(157)
Et minimeerida tollimaksudest kõrvalehiilimist maksumäärade suurte erinevuste tõttu, on individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksude rakendamise tagamiseks vaja erimeetmeid. Individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumääradega äriühingud peavad esitama liikmesriikide tolliasutustele kehtiva faktuurarve. Arve peab vastama lisas sätestatud nõuetele. Sellise arveta impordi suhtes rakendatakse „kõigile muudele äriühingutele” rakendatavat dumpinguvastast tollimaksu.
(158)
Et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane rakendamine, kohaldatakse kõigi muude äriühingute dumpinguvastast tollimaksu mitte ainult käesolevas uurimises koostööst hoidunud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka selliste tootjate suhtes, kellel liitu suunatud eksport uurimisperioodil puudus.
8. LÕPPSÄTTED
(159)
Hea halduse huvides kutsub komisjon huvitatud isikuid esitama kindlaksmääratud tähtaja jooksul kirjalikke märkusi ja/või taotlema, et komisjon ja/või kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks.
(160)
Käesoleva määruse jaoks tollimaksude kehtestamisega seoses tehtud järeldused on ajutised ja võimalik, et neid peab lõplike meetmete rakendamiseks veelkord kaaluma,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE
Artikkel 1
1. Käesolevaga kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Indoneesiast pärineva naatriumglutamaadi impordi suhtes, mis kuulub CN-koodi ex 2922 42 00 (TARICi kood 2922420010) alla.
2. Allpool loetletud äriühingute toodetud ja lõikes 1 loetletud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist kohaldatakse järgmiseid ajutisi dumpinguvastaseid tollimaksumäärasid.
Äriühing
Ajutine dumpinguvastane tollimaks
(%)
TARICi lisakood
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
B961
PT. Miwon Indonesia
13,3
B962
Kõik muud äriühingud
28,4
B999
3. Lõikes 2 nimetatud äriühingute jaoks kindlaks määratud individuaalsete tollimaksumäärade kohaldamise tingimuseks on liikmesriigi tolliasutusele kehtiva faktuurarve esitamine, mis peab vastama lisas sätestatud nõuetele. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse „kõigi muude äriühingute” tollimaksu.
4. Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.
5. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
1. 25 päeva jooksul käesoleva määruse jõustumisest võivad huvitatud isikud
a)
taotleda nende oluliste faktide ja kaalutluste teatavaks tegemist, mille alusel käesolev määrus on vastu võetud;
b)
esitada komisjonile oma kirjalikke märkusi; ning
c)
taotleda, et komisjon ja/või kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametnik nad ära kuulaks.
2. 25 päeva jooksul käesoleva määruse jõustumisest võivad ajutiste meetmete kohaldamise kohta märkusi esitada määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 21 lõikes 4 osutatud isikud.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Artiklit 1 kohaldatakse kuus kuud.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 20. august 2014