РЕГЛАМЕНТ (ЕС) 2015/534 НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА
от 17 март 2015 година
относно отчитането на надзорна финансова информация (ЕЦБ/2015/13)
УПРАВИТЕЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 1024/2013 на Съвета от 15 октомври 2013 г. за възлагане на Европейската централна банка на конкретни задачи относно политиките, свързани с пруденциалния надзор над кредитните институции (1), и по-специално член 4, параграф 1, член 4, параграф 3, член 6, параграф 2, член 6, параграф 5, буква г) и член 10 от него,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 468/2014 на Европейската централна банка от 16 април 2014 г. за създаване на рамката за сътрудничество в единния надзорен механизъм между Европейската централна банка и националните компетентни органи и с определените на национално равнище органи (Рамков регламент за ЕНМ) (ЕЦБ/2014/17) (2) и по-специално член 21, параграф 1, член 140 и член 141, параграф 1 от него,
като има предвид, че:
(1)
По отношение на кредитните институции се прилагат изискванията за редовна отчетност, установени в Регламент (ЕС) № 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета (3) (наричан също така в настоящия регламент „РКИ“) и Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014 на Комисията (4). Отчитаната информация се събира от ЕЦБ съгласно Решение ЕЦБ/2014/29 (5). Настоящият регламент допълва Решение ЕЦБ/2014/29, като допълнително определя изискванията за отчитането на надзорна финансова информация.
(2)
С Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014 се установяват еднообразни изисквания за всички институции, по отношение на които се прилага Регламент (ЕС) № 575/2013, за предоставянето на информация на компетентните надзорни органи в определени области, посочени в член 1 от този Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014. Една от тези области е финансова информация на консолидирана основа. Съгласно член 99, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 575/2013 отчитането на надзорна финансова информация на консолидирана основа е задължително за кредитните институции, които изготвят своите консолидирани финансови отчети в съответствие с международните счетоводни стандарти, приети съгласно процедурата, уредена в член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1606/2002 на Европейския парламент и на Съвета (6). Представянето от националните компетентни органи (НКО) на ЕЦБ на задължителната съгласно Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014 надзорна финансова информация, както по отношение на значими, така и по отношение на по-малко значими поднадзорни лица, понастоящем се извършва в съответствие с Решение ЕЦБ/2014/29 и следва да остане незасегнато, тъй като то не попада в предмета на настоящия регламент.
(3)
Упражняването на правото на преценка да се изисква от кредитните институции да прилагат международни счетоводни стандарти съгласно Регламент (ЕО) № 1606/2002 за отчитане на надзорна информация съгласно член 24, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 575/2013 е извън предмета на настоящия регламент. Предвид член 150 от Регламент (ЕС) № 468/2014 (ЕЦБ/2014/17), предходните решения на НКО относно упражняването или неупражняването на това право на преценка следва да останат незасегнати.
(4)
В съответствие с член 99, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 575/2013 за кредитните институции, които прилагат международни счетоводни стандарти съгласно Регламент (ЕО) № 1606/2002 за отчитане на надзорна информация съгласно член 24, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 575/2013, отчитането на надзорна финансова информация на консолидирана основа изисква решение от компетентния орган за разширяване на обхвата на това отчитане. ЕЦБ следва да приеме и решение за разширяване на обхвата на изискването за представяне на надзорна финансова информация по отношение на значими поднадзорни групи, които прилагат Регламент (ЕО) № 1606/2002, за отчитането на надзорна информация съгласно член 24, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 575/2013.
(5)
В съответствие с член 99, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 575/2013 за кредитни институции, които прилагат национални счетоводни рамки, основаващи се на Директива 86/635/ЕИО на Съвета (7), отчитането на надзорна финансова информация на консолидирана основа изисква предшестващо решение от компетентния орган за разширяване на обхвата на това отчитане. ЕЦБ също така следва да приеме решение за разширяване на обхвата на изискването за представяне на надзорна финансова информация по отношение на значими поднадзорни групи, които прилагат национални счетоводни рамки, основаващи се на Директива 86/635/ЕИО. В съответствие с член 99, параграф 6 от Регламент (ЕО) № 575/2013 е проведена консултация с Европейския банков орган.
(6)
С Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014 се установяват еднообразни изисквания за отчитането на надзорна информация за областите в рамките на обхвата му. Съгласно член 99, параграфи 5 и 6 от Регламент (ЕС) № 575/2013, Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014 се отнася само за надзорна финансова информация на консолидирана основа. Отчитането на надзорна финансова информация на индивидуална основа е извън обхвата му, поради което компетентните органи могат да налагат изисквания за отчитането на надзорна финансова информация на индивидуална основа. Предвид необходимостта от сравнима финансова информация за значими и по-малко значими поднадзорни лица, с настоящия регламент следва да бъде установена надзорната финансова информация, която да бъде отчитана на НКО от значимите и по-малко значимите поднадзорни лица на индивидуална основа. След това НКО следва да предоставят тази информация на ЕЦБ в съответствие с член 140, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 468/2014 (ЕЦБ/2014/17).
(7)
Съгласно член 40 от Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (8) компетентните органи на приемащите държави членки могат да изискват всички кредитни институции, които имат клонове на тяхна територия, да им представят периодично отчети за дейността си в съответните приемащи държави членки. В съответствие с член 2, параграф 20 от Регламент (ЕС) № 468/2014 (ЕЦБ/2014/17) клоновете, установени в участваща държава членка от кредитна институция, която е установена в неучастваща държава членка, са поднадзорни лица. Предвид необходимостта от сравнима финансова информация за значимите поднадзорни лица, с настоящия регламент следва да бъде предвидена информацията, която да бъде отчитана на НКО от клоновете, установени в участваща държава членка от кредитна институция, установена в неучастваща държава членка. След това НКО следва да предоставят тази информация на ЕЦБ в съответствие с член 140, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 468/2014 (ЕЦБ/2014/17).
(8)
В член 6, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1024/2013 е предвидено, че ЕЦБ разполага с надзорни правомощия по отношение на кредитни институции, финансови холдинги или смесени финансови холдинги, или клонове, които са установени в участващи държави членки, на кредитни институции, установени в неучастващи държави членки. Поради това клоновете, които са установени в участващи държави членки от кредитни институции от трета държава, не са в рамките на възложените на ЕЦБ надзорни задачи. Следователно по отношение на тези клонове не следва да се прилагат изискванията за отчитане на информация съгласно настоящия регламент. Освен това клоновете, установени в участваща държава членка от кредитна институция от друга участваща държава членка, следва да бъдат изключени от тези изисквания за отчитане на информация, защото те са предназначени да се прилагат на равнището на поднадзорното лице, което е установило клона.
(9)
Целта на уредените в настоящия регламент изисквания по отношение на значими и по-малко значими поднадзорни лица, включително клонове, установени в участваща държава членка от кредитна институция, установена в неучастваща държава членка, следва да бъде да се гарантира, че тези поднадзорни лица отчитат общ минимален набор от информация на НКО, а не да се налагат еднообразни изисквания за отчитане на информация. За НКО може да бъде подходящо да събират необходимия минимум информация като част от по-широка рамка за отчетност, която те установяват в съответствие с приложимото право на Съюза или национално право и която също така служи за цели, различни от надзорните цели, като например статистически цели.
(10)
С оглед на упражняването на задачите на ЕЦБ е необходимо да бъде получавана финансова информация от по-малко значимите поднадзорни групи, различни от онези, които изготвят консолидираните си отчети в съответствие с международните счетоводни стандарти, приети съгласно член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1606/2002. Поради това с настоящия регламент следва да бъде установена надзорната финансова информация, която да се отчита от такива групи на НКО. По-конкретно следва да бъдат посочени форматите, честотата, датите на отчитане и периодите на подаване на информацията, както и сроковете за предоставяне на съответната информация. Целта на тези изисквания следва да бъде да се гарантира, че тези поднадзорни групи отчитат общ минимален набор от информация на НКО, а не да се налагат еднообразни изисквания за отчитане на информация.
(11)
В съответствие с член 6, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1024/2013 и член 12 от Регламент (ЕС) № 468/2014 (ЕЦБ/2014/17), както ЕЦБ, така и НКО спазват задължението за обмен на информация. Без да се засяга правомощието на ЕЦБ пряко да получава отчитаната от кредитните институции информация или да има пряк достъп до такава информация непрекъснато, НКО предоставят по-конкретно на ЕЦБ цялата информация, необходима за изпълнението на възложените на ЕЦБ по силата на Регламент (ЕС) № 1024/2013 задачи.
(12)
В съответствие с член 2, параграф 3 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014 на институциите може да бъде позволено да използват счетоводна година, която не съответства на календарната година, за отчитането на надзорна финансова информация на консолидирана основа. С настоящия регламент следва също да бъде позволено използването на счетоводна година, която не съответства на календарната година, за целите на това отчитане.
(13)
ЕЦБ проведе публична консултация по настоящия регламент и анализира потенциалните разходи и ползи,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ДЯЛ I
ПРЕДМЕТ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ
Член 1
Предмет
1. С настоящия регламент се установяват изискванията за отчитането на надзорната финансова информация, която се предоставя на НКО от:
а)
значими поднадзорни групи, които прилагат международни счетоводни стандарти съгласно Регламент (ЕО) № 1606/2002 за отчитане на надзорна информация съгласно член 24, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 575/2013, включително техни подгрупи;
б)
значими поднадзорни групи, различни от посочените в буква а), които прилагат национални счетоводни рамки, основаващи се на Директива 86/635/ЕИО, включително техни подгрупи;
в)
значими поднадзорни лица, включително клонове, установени в участваща държава членка от кредитна институция, установена в неучастваща държава членка;
г)
значими поднадзорни групи по отношение на дъщерни предприятия, установени в неучастваща държава членка или в трета държава;
д)
по-малко значими поднадзорни групи, които прилагат международни счетоводни стандарти съгласно Регламент (ЕО) № 1606/2002 за отчитане на надзорна информация съгласно член 24, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 575/2013, включително техни подгрупи;
е)
по-малко значими поднадзорни групи, различни от посочените в буква д), които прилагат национални счетоводни рамки, основаващи се на Директива 86/635/ЕИО, включително техни подгрупи;
ж)
по-малко значими поднадзорни лица, включително клонове, установени в участваща държава членка от кредитна институция, установена в неучастваща държава членка.
2. По изключение от членове 7 и 14, поднадзорните лица, на които е предоставено освобождаване от прилагането на пруденциалните изисквания на индивидуална основа съгласно член 7 или член 10 от Регламент (ЕС) № 575/2013, не са задължени да отчитат надзорна финансова информация в съответствие с настоящия регламент.
3. В случаите когато компетентните органи, включително и ЕЦБ, изискват от институциите да спазват задълженията, предвидени в части 2-4 и части 6-8 от Регламент (ЕС) № 575/2013 и в дял VII от Директива 2013/36/ЕС, на подконсолидирана основа в съответствие с член 11, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 575/2013, тези институции трябва да спазват установените в настоящия регламент изисквания на подконсолидирана основа.
4. НКО и/или националните централни банки могат да използват събраните съгласно настоящия регламент данни за всякакви други задачи.
5. Настоящият регламент не засяга счетоводните стандарти, прилагани от поднадзорни групи и лица в техните консолидирани отчети или годишни отчети и не променя счетоводните стандарти, прилагани за отчитане на надзорна информация. Доколкото поднадзорните групи и лица прилагат различни счетоводни стандарти, следва да се предоставя само информация, свързана с правилата за оценка, включително методи за определяне на загуби в резултат на кредитен риск, които съществуват съгласно съответните счетоводни стандарти и се прилагат ефективно от съответната поднадзорна група или лице. За тези цели са предвидени специални образци за отчитане за поднадзорните групи и лица, които прилагат национални счетоводни рамки, основаващи се на Директива 86/635/ЕИО. Елементи от модела за описание на данните в образците, които не са приложими по отношение на съответните поднадзорни лица, не трябва да се отчитат.
6. Клоновете, установени в участваща държава членка от кредитна институция, установена в неучастваща държава членка, могат да подават информацията, която са длъжни да предоставят съгласно настоящия регламент, на съответния НКО, чрез кредитната институция, от която са създадени.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат определенията, които се съдържат в Регламент (ЕС) № 468/2014 (ЕЦБ/2014/17), освен ако е предвидено друго, заедно със следните определения:
1.
„МСС“ и „МСФО“ са „Международните счетоводни стандарти“ и „Международните стандарти за финансово отчитане“, посочени в член 2 от Регламент (ЕО) № 1606/2002;
2.
„дъщерно предприятие“ е дъщерно предприятие съгласно определението по член 4, параграф 1, точка 16 от Регламент (ЕС) № 575/2013, което е кредитна институция по смисъла на член 4, параграф 1, точка 1 от Регламент (ЕС) № 575/2013;
3.
„подгрупа“ е група, чието предприятие майка не е само по себе си дъщерно предприятие на друга институция, лицензирана в същата участваща държава членка, или на финансов холдинг или на смесен финансов холдинг, установени в същата участваща държава членка;
4.
„на консолидирана основа“ е на консолидирана основа съгласно определението по член 4, параграф 1, точка 48 от Регламент (ЕС) № 575/2013;
5.
„на подконсолидирана основа“ е на подконсолидирана основа съгласно определението по член 4, параграф 1, точка 49 от Регламент (ЕС) № 575/2013.
Член 3
Промяна на статута на поднадзорно лице или на поднадзорна група
1. За целите на настоящия регламент поднадзорно лице или поднадзорна група се класифицира като значимо/а 18 месеца, след като е било/а уведомено/а за решение, както е посочено в член 45, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 468/2014 (ЕЦБ/2014/17). То/тя е длъжно/а да отчита информация в съответствие с дял II от настоящия регламент като значимо поднадзорно лице или значима поднадзорна група на първата дата на отчитане, след като то/тя е класифицирано/а като значимо/а.
2. За целите на настоящия регламент поднадзорно лице или поднадзорна група се класифицира като по-малко значимо/а, след като е уведомено/а за решение, както е посочено в член 46, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 468/2014 (ЕЦБ/2014/17). След този момент то/тя започва да отчита информация в съответствие с дял III от настоящия регламент.
ДЯЛ II
ЗНАЧИМИ ПОДНАДЗОРНИ ГРУПИ И ЛИЦА
ГЛАВА I
Значими поднадзорни групи
Член 4
Формат и честота на отчитане на информация на консолидирана основа, дати на отчитане и дати на подаване на информацията за значими поднадзорни групи, които прилагат МСФО за отчитане на надзорна информация съгласно член 24, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 575/2013
В съответствие с член 99, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 575/2013 значимите поднадзорни групи, които прилагат МСФО съгласно Регламент (ЕО) № 1606/2002 за отчитането на надзорна информация по силата на член 24, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 575/2013, отчитат надзорна финансова информация съгласно предвиденото в членове 2, 3 и 10 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014 на консолидирана основа. Техните подгрупи, които прилагат МСФО съгласно Регламент (ЕО) № 1606/2002 за отчитане на надзорна информация също са длъжни да отчитат надзорна финансова информация съгласно предвиденото в членове 2, 3 и 10 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014 на консолидирана основа.
Член 5
Формат и честота на отчитане на информация на консолидирана основа, дати на отчитане и дати на подаване на информацията за значими поднадзорни групи, които прилагат национални счетоводни рамки, основаващи се на Директива 86/635/ЕИО
В съответствие с член 99, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 575/2013 значимите поднадзорни групи, различни от посочените в член 4, които прилагат национални счетоводни рамки, основаващи се на Директива 86/635/ЕИО, включително техните подгрупи, отчитат надзорна финансова информация съгласно предвиденото в членове 2, 3 и 11 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014 на консолидирана основа.
ГЛАВА II
Значими поднадзорни лица
Член 6
Формат и честота на отчитане на информация на индивидуална основа за лица, които не са част от значима поднадзорна група
1. Значимите поднадзорни лица, които не са част от значима поднадзорна група и които прилагат МСФО съгласно Регламент (ЕО) № 1606/2002, защото изготвят годишните си отчети в съответствие с посочените в него счетоводни стандарти или защото ги прилагат за отчитане на надзорна информация съгласно член 24, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 575/2013, отчитат надзорна финансова информация на съответния НКО на индивидуална основа. Това се прилага и по отношение на клоновете, установени в участваща държава членка от кредитна институция, установена в неучастваща държава членка.
2. Посоченото в параграф 1 отчитане на надзорна финансова информация включва информацията, установена в член 9 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014, и се извършва с определената в този член честота.
3. Значимите поднадзорни лица, различни от посочените в параграф 1, които не са част от значима поднадзорна група и които прилагат национални счетоводни рамки, основаващи се на Директива 86/635/ЕИО, включително клоновете, установени в участваща държава членка от кредитна институция, установена в неучастваща държава членка, отчитат надзорна финансова информация на съответния НКО.
4. Посоченото в параграф 3 отчитане на надзорна финансова информация включва информацията, установена в член 11 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014, и се извършва с определената в този член честота.
5. Посочената в параграфи 2 и 4 по-горе информация включва единствено информация, отнасяща се до:
а)
активи, пасиви, собствен капитал, приходи и разходи, които се признават от страна на поднадзорното лице съгласно приложимите счетоводни стандарти;
б)
задбалансови експозиции и дейности, в които участва поднадзорното лице;
в)
сделки, различни от посочените в букви а) и б), извършени от поднадзорното лице;
г)
правилата за оценка, включително методите за определяне на загуби в резултат на кредитен риск, които съществуват съгласно приложимите счетоводни стандарти и се прилагат ефективно от поднадзорното лице.
6. НКО могат да събират посочената в параграфи 2 и 4 информация, която следва да бъде предоставяна на ЕЦБ, като част от по-широка национална рамка за отчетност, която в съответствие с приложимото право на Съюза или национално право включва допълнителна надзорна финансова информация и която служи и за цели, различни от надзорните цели, като например статистически цели.
Член 7
Формат и честота на отчитане на информация на индивидуална основа за лица, които са част от значима поднадзорна група
1. Значимите поднадзорни лица, които прилагат МСФО съгласно Регламент (ЕО) № 1606/2002, защото изготвят годишните си отчети в съответствие с посочените в него счетоводни стандарти или ги прилагат за отчитане на надзорна информация съгласно член 24, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 575/2013, и които са част от значима поднадзорна група, отчитат надзорна финансова информация на съответния НКО на индивидуална основа. Отчитането на надзорна финансова информация от тези лица се извършва с честотата, посочена в член 9 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014, и включва общия минимум информация, установен в приложение I.
2. НКО предоставят на ЕЦБ допълнителни образци, посочени в приложение III към Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014, които НКО събира. НКО уведомяват ЕЦБ предварително за такива допълнителни образци, които възнамеряват да предават.
3. Значимите поднадзорни лица, различни от посочените в параграф 1, които прилагат национални счетоводни рамки, основаващи се на Директива 86/635/ЕИО, и които са част от значима поднадзорна група, отчитат надзорна финансова информация на съответния НКО.
4. Посоченото в параграф 3 отчитане на надзорна финансова информация се извършва с честотата, установена в член 11 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014, и включва общия минимум информация, определен в приложение I.
5. НКО предоставят на ЕЦБ допълнителни образци, посочени в приложение IV към Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014, които НКО събират. НКО уведомяват ЕЦБ предварително за такива допълнителни образци, които възнамеряват да предават.
6. Посочената в параграфи 1, 2, 4 и 5 информация се отчита съгласно предвиденото в член 6, параграф 5 от настоящия регламент.
7. НКО могат да събират посочените в параграфи 1, 2, 4 и 5 данни, които следва да бъдат предоставяни на ЕЦБ, като част от по-широка национална рамка за отчетност, която в съответствие с приложимото право на Съюза или национално право включва допълнителна надзорна финансова информация и която служи и за цели, различни от надзорните цели, като например статистически цели.
Член 8
Дати на отчитане и дати на подаване на информацията за значими поднадзорни лица
1. Информацията за значими поднадзорни лица, посочени в членове 6 и 7, е със следните дати на отчитане:
а)
за тримесечно отчитане: на 31 март, 30 юни, 30 септември и 31 декември;
б)
за полугодишно отчитане: на 30 юни и 31 декември;
в)
за годишно отчитане: на 31 декември.
2. Информацията, отнасяща се до определен период, се отчита кумулативно от първия ден на календарната година до съответната дата на отчитане.
3. По изключение от параграфи 1 и 2, когато на значими поднадзорни лица е разрешено да изготвят годишните си отчети въз основа на счетоводна година, която не съответства на календарната година, НКО могат да коригират датите на отчитане към годишното счетоводно приключване. Коригираните дати на отчитане са три, шест, девет и 12 месеца след началото на счетоводната година. Информацията, отнасяща се до определен период, се отчита кумулативно от първия ден на счетоводната година до съответната дата на отчитане.
4. НКО предоставят на ЕЦБ информацията за посочените в членове 6 и 7 значими поднадзорни лица до края на работния ден на следните дати на подаване на информацията:
а)
за значими поднадзорни лица, които не са част от значима поднадзорна група - на 40-ия работен ден след датата на отчитане, за която се отнася;
б)
за значими поднадзорни лица, които са част от значима поднадзорна група - на 55-ия работен ден след датата на отчитане, за която се отнася.
5. НКО решават кога поднадзорните лица трябва да отчитат надзорна финансова информация, за да спазят тези срокове.
ГЛАВА III
Отчитане на информация от значими поднадзорни групи по отношение на дъщерни предприятия, установени в неучастваща държава членка или в трета държава
Член 9
Формат и честота на отчитане на информация от значими поднадзорни групи по отношение на дъщерни предприятия, установени в неучастваща държава членка или в трета държава
1. Институциите майки в участваща държава членка и институциите, контролирани от финансов холдинг майка или от смесен финансов холдинг майка в участваща държава членка гарантират, че надзорната финансова информация по отношение на дъщерните предприятия, установени в неучастваща държава членка или в трета държава, се отчита на съответния НКО на индивидуална основа, както следва:
а)
за значимите поднадзорни групи, които прилагат МСФО съгласно Регламент (ЕО) № 1606/2002, защото изготвят годишните си отчети в съответствие с посочените в него счетоводни стандарти или ги прилагат за отчитане на надзорна информация съгласно член 24, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 575/2013, на най-високото равнище на консолидация в участваща държава членка, отчитането на надзорна финансова информация включва информацията, посочена в параграф 1 от приложение II, и се извършва с честотата, установена член 9 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014;
б)
за значимите поднадзорни групи, различни от посочените по-горе, които прилагат национални счетоводни рамки, основаващи се на Директива 86/635/ЕИО, на най-високото равнище на консолидация в участваща държава членка, отчитането на надзорна финансова информация включва информацията, посочена в параграф 2 от приложение II, и се извършва с честотата, установена в член 11 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014.
2. По изключение от параграф 1, посочените в него предприятия майки не отчитат финансова информация за дъщерни предприятия, чиито активи са на обща стойност 3 милиарда евро или по-малко. За тази цел общата стойност на активите се определя въз основа на критериите, предвидени в част IV, дял 3 от Регламент (ЕС) № 468/2014 (ЕЦБ/2014/17).
3. Когато актуализация на списъка на поднадзорните лица в съответствие с част IV, дял 2, глава 3 от Регламент (ЕС) № 468/2014 (ЕЦБ/2014/17) разкрива, че общата стойност на активите на дъщерно предприятие надхвърля 3 милиарда евро, дъщерното предприятие се включва в отчитаната информация в съответствие с параграф 1 на първата дата на отчитане, която настъпва 18 месеца след публикуването на актуализирания списък на поднадзорните лица. Когато актуализацията разкрива, че общата стойност на активите на дъщерно предприятие е по-малка или равна на 3 милиарда евро, предприятието майка започва да отчита информация в съответствие с параграф 2 на първата дата на отчитане, която настъпва след публикуването на актуализирания списък на поднадзорните лица.
Член 10
Дати на отчитане и дати на подаване на информацията при отчитането от значими поднадзорни групи по отношение на дъщерни предприятия, установени в неучастваща държава членка или в трета държава
1. Посочената в член 9 информация се събира към същите дати на отчитане, към които се събира и надзорната финансова информация за съответната значима поднадзорна група. Информацията, отнасяща се до определен период, се отчита кумулативно от първия ден на счетоводната година, използвана за отчитане на финансова информация до съответната дата на отчитане.
2. НКО предоставят на ЕЦБ информацията относно дъщерните предприятия, установени в неучастваща държава членка или в трета държава, както е посочено в член 9, до края на работното време на 55-ия работен ден след датата на отчитане, за която се отнася.
3. НКО решават кога поднадзорните лица трябва да отчитат надзорна финансова информация, за да спазят този срок.
ДЯЛ III
ПО-МАЛКО ЗНАЧИМИ ПОДНАДЗОРНИ ГРУПИ И ЛИЦА
ГЛАВА I
По-малко значими поднадзорни групи
Член 11
Формат и честота на отчитане на информация на консолидирана основа за по-малко значими поднадзорни групи
1. По-малко значимите поднадзорни групи, които прилагат МСФО съгласно Регламент (ЕО) № 1606/2002 за отчитане на надзорна информация съгласно член 24, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 575/2013, включително техните подгрупи, отчитат надзорна финансова информация на съответния НКО на консолидирана основа.
2. Посоченото в параграф 1 отчитане на надзорна финансова информация се извършва с честотата, установена в член 9 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014, и включва общия минимум информация, определен в параграф 1 от приложение I.
3. НКО предоставят на ЕЦБ допълнителни образци, посочени в приложение III към Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014, които НКО събират. НКО уведомяват ЕЦБ предварително за такива допълнителни образци, които възнамеряват да предават.
4. По-малко значимите поднадзорни групи, различни от посочените в параграф 1, които прилагат национални счетоводни рамки, основаващи се на Директива 86/635/ЕИО, отчитат надзорна финансова информация на съответния НКО. Това отчитане на надзорна финансова информация се извършва с честотата, посочена в член 11 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014, и включва общия минимум информация, определен в параграф 2 от приложение I.
5. НКО предоставят на ЕЦБ допълнителни образци, посочени в приложение IV към Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014, които НКО събират. НКО уведомяват ЕЦБ предварително за такива допълнителни образци, които възнамеряват да предават.
6. По изключение от параграфи 4 и 5, отчитането на надзорна финансова информация за по-малко значимите поднадзорни групи, чиито активи са на обща стойност 3 милиарда евро или по-малко, включва като общ минимум посочената в приложение III информация, вместо информацията, посочена в параграф 4 от настоящия член. За тази цел общата стойност на активите на поднадзорните групи е стойността, използвана за определяне дали определено поднадзорно лице е значимо въз основа на неговия размер, в съответствие с част IV, дял III от Регламент (ЕС) № 468/2014 (ЕЦБ/2014/17).
7. Когато актуализация на списъка на поднадзорните лица в съответствие с част IV, дял III, глава 3 от Регламент (ЕС) № 468/2014 (ЕЦБ/2014/17) разкрива, че общата стойност на активите на по-малко значима поднадзорна група надхвърля 3 милиарда евро, тази група започва да отчита информация в съответствие с параграфи 4 и 5 на първата дата на отчитане, която настъпва 18 месеца след публикуването на актуализирания списък на поднадзорните лица. Когато тази актуализация разкрива, че общата стойност на активите на по-малко значима поднадзорна група е по-малка или равна на 3 милиарда евро, тази група започва да отчита информация в съответствие с параграф 6 на първата дата на отчитане, която настъпва след публикуването на актуализирания списък на поднадзорните лица.
8. Посочената в параграфи 2, 3, 4, 5 и 6 информация се отчита съгласно предвиденото в член 6, параграф 5 от настоящия регламент.
9. НКО могат да събират информацията, която следва да се предоставя на ЕЦБ, посочена в параграфи 2, 3, 4, 5 и 6, като част от по-широка рамка за отчетност, която в съответствие с приложимото право на Съюза или национално право включва допълнителна надзорна финансова информация и която служи и за цели, различни от надзорните цели, като например статистически цели.
Член 12
Дати на отчитане и дати на подаване на информацията за по-малко значими поднадзорни групи
1. Информацията за посочените в член 11 по-малко значими поднадзорни групи е със следните дати на отчитане:
а)
за тримесечно отчитане: на 31 март, 30 юни, 30 септември и 31 декември;
б)
за полугодишно отчитане: на 30 юни и 31 декември;
в)
за годишно отчитане: на 31 декември.
2. Информацията, отнасяща се до определен период, се отчита кумулативно от първия ден на календарната година до съответната дата на отчитане.
3. По изключение от параграфи 1 и 2, когато на по-малко значими поднадзорни групи е разрешено от НКО да отчитат тяхната надзорна финансова информация въз основа на счетоводна година, която не съответства на календарната година, НКО могат да коригират датите на отчитане към годишното счетоводно приключване. Коригираните дати на отчитане са три, шест, девет и 12 месеца след началото на счетоводната година. Информацията, отнасяща се до определен период, се отчита кумулативно, обхващайки периода от първия ден на счетоводната година до съответната дата на отчитане.
4. НКО предоставят на ЕЦБ посочената в член 11 информация до края на работния ден на следните дати на подаване на информацията:
а)
за по-малко значими поднадзорни групи, включително подгрупи, отчитащи информация на консолидирана основа, на 55-ия работен ден след датата на отчитане, за която се отнася;
б)
за по-малко значими поднадзорни групи, отчитащи информация на подконсолидирана основа съгласно член 1, параграф 3, на 65-ия работен ден след датата на отчитане, за която се отнася.
5. НКО решават кога поднадзорните лица трябва да отчитат надзорна финансова информация, за да спазят тези срокове.
ГЛАВА II
По-малко значими поднадзорни лица
Член 13
Формат и честота на отчитане на информация на индивидуална основа за по-малко значими поднадзорни лица, които не са част от група
1. По-малко значимите поднадзорни лица, които прилагат МСФО съгласно Регламент (ЕО) № 1606/2002, защото изготвят годишните си отчети в съответствие с посочените в него счетоводни стандарти или ги прилагат за отчитане на надзорна информация съгласно член 24, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 575/2013, и които не са част от поднадзорна група, включително клоновете, установени в участваща държава членка от кредитна институция, установена в неучастваща държава членка, отчитат надзорна финансова информация на съответния НКО на индивидуална основа.
2. Отчитането на надзорна финансова информация, посочено в параграф 1, се извършва с честотата, установена в член 9 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014, и включва общия минимум информация, определен в приложение I.
3. НКО предоставят на ЕЦБ допълнителни образци, посочени в приложение III към Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014, които НКО събират. НКО уведомяват ЕЦБ предварително за такива допълнителни образци, които възнамеряват да предават.
4. По-малко значимите поднадзорни лица, различни от посочените в параграф 1, които прилагат национални счетоводни рамки, основаващи се на Директива 86/635/ЕИО и които не са част от поднадзорна група, включително клоновете, установени в участваща държава членка от кредитна институция, установена в неучастваща държава членка, отчитат надзорна финансова информация на съответния НКО.
5. Отчитането на надзорна финансова информация, посочено в параграф 4, се извършва с честотата, установена в член 11 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014, и включва общия минимум информация, определен в параграф 2 от приложение I.
6. НКО предоставят на ЕЦБ допълнителни образци, посочени в приложение IV към Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014, които НКО събират. НКО уведомяват ЕЦБ предварително за такива допълнителни образци, които възнамеряват да предават.
7. Параграфи 2, 3, 5 и 6 се прилагат при спазване на следните изключения:
а)
отчитането на надзорна финансова информация за по-малко значимите поднадзорни кредитни институции, чиито активи са на обща стойност по-малка от 3 милиарда евро, включва информацията, посочена в приложение III, като общ минимум, вместо информацията, посочена в параграфи 2, 3, 5 или 6;
б)
клон, установен в участваща държава членка от кредитна институция, установена в неучастваща държава членка, не се включва в отчитането на надзорна финансова информация, ако общата стойност на активите му е по-малка от 3 милиарда евро.
8. За целите на параграф 7, общата стойност на активите на поднадзорното лице е стойността, използвана за определяне дали дадено поднадзорно лице е значимо въз основа на неговия размер, в съответствие с част IV, дял III от Регламент (ЕС) № 468/2014 (ЕЦБ/2014/17).
9. Когато актуализация на списъка на поднадзорните лица в съответствие с и част IV, дял II глава 3 от Регламент (ЕС) № 468/2014 (ЕЦБ/2014/17) разкрива, че общата стойност на активите на по-малко значимо поднадзорно лице надхвърля 3 милиарда евро, това лице започва да отчита информация в съответствие с параграфи 2, 3, 5 и 6 на първата дата на отчитане, която настъпва 18 месеца след публикуването на актуализирания списък на поднадзорните лица. Когато тази актуализация разкрива, че общата стойност на активите на по-малко значимо поднадзорно лице е по-малка или равна на 3 милиарда евро, това лице започва да отчита информация в съответствие с параграф 7 на първата дата на отчитане, която настъпва след публикуването на актуализирания списък на поднадзорните лица.
10. Посочената в параграфи 2, 3, 5, 6 и 7 информация се отчита съгласно предвиденото в член 5, параграф 5 от настоящия регламент.
11. НКО могат да събират посочената в параграфи 2, 3, 5, 6 и 7 информация, която следва да се предоставя на ЕЦБ, като част от по-широка национална рамка за отчетност, която в съответствие с приложимото право на Съюза или национално право включва допълнителна надзорна финансова информация и която служи и за цели, различни от надзорните цели, като например статистически цели.
Член 14
Формат и честота на отчитането на информация на индивидуална основа за лица, които са част от по-малко значима поднадзорна група
1. По-малко значимите поднадзорни лица, които прилагат МСФО съгласно Регламент (ЕО) № 1606/2002, защото изготвят годишните си отчети в съответствие с посочените в него счетоводни стандарти или ги прилагат за отчитане на надзорна информация съгласно член 24, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 575/2013, и които са част от по-малко значима поднадзорна група, отчитат надзорна финансова информация на съответния НКО на индивидуална основа.
2. Посоченото в параграф 1 отчитане на надзорна финансова информация се извършва с честотата, установена в член 9 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014, и включва общия минимум информация, определен в приложение II.
3. НКО предоставят на ЕЦБ допълнителни образци, посочени в приложение III към Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014, които НКО събират. НКО уведомяват ЕЦБ предварително за такива допълнителни образци, които възнамеряват да предават.
4. По-малко значимите поднадзорни лица, различни от посочените в параграф 1, които прилагат национални счетоводни рамки, основаващи се на Директива 86/635/ЕИО, и които са част от по-малко значима поднадзорна група, отчитат надзорна финансова информация на съответния НКО.
5. Посоченото в параграф 4 отчитане на надзорна финансова информация се извършва с честотата, установена в член 11 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014, и включва общия минимум информация, определен в приложение II.
6. НКО предоставят на ЕЦБ допълнителни образци, посочени в приложение IV към Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014, които НКО събират. НКО уведомяват ЕЦБ предварително за такива допълнителни образци, които възнамеряват да предават.
7. По изключение от параграфи 2, 3, 5 и 6, отчитането на надзорна финансова информация на по-малко значими поднадзорни лица, чиито активи са на обща стойност по-малка от 3 милиарда евро, включва посочената в приложение III информация. За тази цел общата стойност на активите на поднадзорните групи е стойността, използвана за определяне дали определено поднадзорно лице е значимо въз основа на неговия размер, в съответствие с част IV, дял III и от Регламент (ЕС) № 468/2014 (ЕЦБ/2014/17).
8. Когато актуализация на списъка на поднадзорните лица в съответствие с част IV, дял II, глава 3 от Регламент (ЕС) № 468/2014 (ЕЦБ/2014/17) разкрива, че общата стойност на активите на по-малко значимо поднадзорно лице надхвърля 3 милиарда евро, това лице започва да отчита информация в съответствие с параграфи 2, 3, 5 и 6 на първата дата на отчитане, която настъпва 18 месеца след публикуването на актуализирания списък на поднадзорните лица. Когато тази актуализация разкрива, че общата стойност на активите на по-малко значимо поднадзорно лице е по-малка или равна на 3 милиарда евро, това лице започва да отчита информация в съответствие с параграф 7 на първата дата на отчитане, която настъпва след публикуването на актуализирания списък на поднадзорните лица.
9. Посочената в параграфи 2, 3, 5, 6 и 7 информация се отчита съгласно предвиденото в член 6, параграф 5 от настоящия регламент.
10. НКО могат да събират посочената в параграфи 2, 3, 5, 6 и 7 информация, която следва да се предоставя на ЕЦБ, като част от по-широка национална рамка за отчетност, която в съответствие с приложимото право на Съюза или национално право включва допълнителна надзорна финансова информация и която служи и за цели, различни от надзорните цели, като например статистически цели.
Член 15
Дати на отчитане и дати на подаване на информацията за по-малко значими поднадзорни лица
1. Информацията за посочените в членове 13 и 14 по-малко значими поднадзорни лица е със следните дати на отчитане:
а)
за тримесечно отчитане: на 31 март, 30 юни, 30 септември и 31 декември;
б)
за полугодишно отчитане: на 30 юни и 31 декември;
в)
за годишно отчитане: на 31 декември.
2. Информацията, отнасяща се до определен период, се отчита кумулативно от първия ден на календарната година до съответната дата на отчитане.
3. По изключение от параграфи 1 и 2, когато на по-малко значими поднадзорни лица е разрешено от НКО да отчитат тяхната надзорна финансова информация въз основа на счетоводна година, която не съответства на календарната година, НКО могат да коригират датите на отчитане към годишното счетоводно приключване. Коригираните дати на отчитане са три, шест, девет и 12 месеца след началото на счетоводната година. Данните, отнасящи се до определен период, се отчитат кумулативно от първия ден на счетоводната година до съответната дата на отчитане.
4. НКО предоставят на ЕЦБ надзорната финансова информация за посочените в членове 13 и 14 по-малко значими поднадзорни лица до края на работния ден на следните дати на подаване на информацията:
а)
за по-малко значими поднадзорни лица, които не са част от поднадзорна група - на 55-ия работен ден след датата на отчитане, за която се отнася;
б)
за по-малко значими поднадзорни лица, които са част от по-малко значима поднадзорна група - на 65-ия работен ден след датата на отчитане, за която се отнася.
5. НКО решават кога поднадзорните лица трябва да отчитат надзорна финансова информация, за да спазят тези срокове.
ДЯЛ IV
КАЧЕСТВО НА ДАННИТЕ И ЕЗИК НА ИТ
Член 16
Проверки на качеството на данните
НКО наблюдават и осигуряват качеството и надеждността на предоставяната на ЕЦБ информацията. За тези цели НКО следват спецификациите в членове 4 и 5 от Решение ЕЦБ/2014/29.
Член 17
Език на ИТ за предаването на информация от националните компетентни органи на ЕЦБ
НКО предават посочената в настоящия регламент информация в съответствие с таксономията на разширения език за бизнес отчетност (eXtensible Business Reporting Language), за да се осигури еднообразен технически формат за обмена на данни, посочен в Регламент за изпълнение (ЕС) № 680/2014. За тези цели НКО следват спецификациите, установени в член 6 от Решение ЕЦБ/2014/29.
ДЯЛ V
ПРЕХОДНИ И ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 18
Първи дати на отчитане
1. 31 декември 2015 г. е първата дата на отчитане в съответствие с настоящия регламент на надзорна финансова информация по отношение на:
а)
значимите поднадзорни групи;
б)
значимите поднадзорни лица, които не са част от поднадзорна група.
2. 30 юни 2016 г. е първата дата на отчитане в съответствие с настоящия регламент на надзорна финансова информация по отношение на:
а)
значимите поднадзорни лица, които са част от поднадзорна група;
б)
дъщерните предприятия на значимите поднадзорни групи, установени в неучастваща държава членка или в трета държава.
3. 30 юни 2017 г. е първата дата на отчитане в съответствие с настоящия регламент на надзорна финансова информация по отношение на:
а)
по-малко значимите поднадзорни групи;
б)
по-малко значимите поднадзорни лица.
Член 19
Преходни разпоредби
Приетите от НКО решения по отношение на отчитането на надзорна финансова информация от значимите поднадзорни групи и лица, което попада в предмета на настоящия регламент, остават незасегнати за всички дати на отчитане преди посочените в член 18 първи дати на отчитане.
Член 20
Заключителна разпоредба
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Регламентът е задължителен в своята цялост и се прилага пряко в държавите членки в съответствие с Договорите.
Съставено във Франкфурт на Майн на 17 март 2015 година.
EUROOPA KESKPANGA MÄÄRUS (EL) 2015/534,
17. märts 2015,
järelevalvealase finantsteabe aruandluse kohta (EKP/2015/13)
EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,
võttes arvesse nõukogu 15. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 1024/2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (1), eelkõige selle artikli 4 lõikeid 1 ja 3, artikli 6 lõiget 2 ja lõike 5 punkti d ning artiklit 10,
võttes arvesse Euroopa Keskpanga 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 468/2014, millega kehtestatakse raamistik Euroopa Keskpanga ja riiklike pädevate asutuste vaheliseks ning riiklike määratud asutustega tehtavaks koostööks ühtse järelevalvemehhanismi raames (SSM raammäärus) (EKP/2014/17) (2), eelkõige selle artikli 21 lõiget 1, artiklit 140 ja artikli 140 lõiget 1,
ning arvestades järgmist:
(1)
krediidiasutuste suhtes kohaldatakse aruandlusnõudeid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 575/2013 (3) (kapitalinõuete määrus) ja komisjoni rakendusmäärusele (EL) nr 680/2014 (4). Aruandlusteavet kogub EKP otsuse EKP/2014/29 alusel (5). See määrus täiendab otsust EKP/2014/29, täpsustades järelevalvealase finantsteabe aruandlusnõudeid.
(2)
Rakendusmäärus (EL) 680/2014 kehtestab ühtsed nõuded kõikidele krediidiasutustele, kelle suhtes kohaldatakse määrust (EL) nr 575/2013, seoses järelevalvealase aruandlusega pädevatele asutustele konkreetsetes rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 artiklis 1 osutatud valdkondades. Üks nendest valdkondadest on finantsteave konsolideeritud alusel. Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 99 lõike 2 kohaselt peavad krediidiasutused, kes koostavad oma konsolideeritud raamatupidamisaruanded kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1606/2002 (6) artikli 6 lõikes 2 sätestatud menetluse kohaselt vastu võetud rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega, esitama aruande järelevalvealase finantsteabe kohta konsolideeritult. Praegu edastavad riiklikud pädevad asutused järelevalvealast finantsteavet EKP-le rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 alusel nii oluliste kui ka vähem oluliste järelevalve alla kuuluvate üksuste osas kooskõlas otsusega EKP/2014/29 ning see jätkub muutusteta, kuna see ei ole käesoleva määruse reguleerimisese.
(3)
Kaalutlusruumi kasutamine, mis puudutab krediidiasutustelt rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kasutamise nõudmist määruse (EÜ) nr 1606/2002 kohaselt seoses järelevalvelise aruandlusega määruse (EL) 575/2013 artikli 24 lõike 2 alusel, jääb käesoleva määruse reguleerimisesemest välja. Võttes arvesse määruse (EL) nr 468/2014 (EKP/2014/17) artiklit 150, ei mõjuta see varasemaid riiklike pädevate asutuste kaalutlusõiguse kasutamise või mittekasutamise otsuseid.
(4)
Kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 99 lõikega 3 on järelevalvealase finantsteabe konsolideeritud aruandluseks vajalik pädeva asutuse otsus aruandluse laiendamise kohta krediidiasutuste osas, kes kohaldavad rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid määruse (EÜ) nr 1606/2002 kohaselt järelevalveliseks aruandluseks määruse (EL) nr 575/2013 artikli 24 lõike 2 alusel. Ka EKP peaks tegema otsuse järelevalvealase finantsteabe esitamise nõude laiendamise kohta olulistele järelevalve alla kuuluvatele gruppidele, kes kohaldavad järelevalveliseks aruandluseks määruse (EL) nr 575/2013 artikli 24 lõike 2 alusel määrust (EÜ) nr 1606/2002.
(5)
Kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 99 lõikega 6 on järelevalvealase finantsteabe konsolideeritud aruandluseks vajalik pädeva asutuse otsus aruandluse laiendamise kohta krediidiasutuste osas, kes kohaldavad riigi raamatupidamistava nõukogu direktiivi 86/635/EMÜ (7) alusel. Ka EKP peaks tegema otsuse järelevalvealase finantsteabe esitamise nõude laiendamise kohta olulistele järelevalve alla kuuluvatele gruppidele, kes kohaldavad järelevalveliseks aruandluseks riigisisest raamatupidamistava kooskõlas direktiiviga 86/635/EMÜ. Euroopa Pangandusjärelevalvega on konsulteeritud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 99 lõikele 6.
(6)
Rakendusmäärus (EL) nr 680/2014 sätestab ühtsed järelevalvealased aruandlusnõuded oma kohaldamisalal. Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 99 lõigete 5 ja 6 kohaselt käsitleb rakendusmäärus (EL) nr 680/2014 ainult konsolideeritud järelevalvealast finantsteavet. Järelevalvealase finantsteabe aruandlus individuaalsel alusel jääb selle kohadamisalast välja ja seega võivad pädevad asutused kehtestada nõudeid järelevalvealase finantsteabe aruandluseks individuaalsel alusel. Seoses vajadusega võrreldava finantsteabe järele järelevalve alla kuuluvate oluliste ja vähem oluliste üksuste osas tuleb käesoleva määrusega täpsustada järelevalvealast finantsteavet, mida järelevalve alla kuuluvad olulised ja vähem olulised üksused peavad individuaalselt riiklikele pädevatele asutustele esitama. Riiklikud pädevad asutusted peavad selle teabe seejärel esitama EKP-le kooskõlas määruse (EL) nr 468/2014 (EKP/2014/17) artikli 40 lõikega 3.
(7)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (8) artikli 40 kohaselt võivad vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused nõuda krediidiasutustelt, kellel on selle liikmesriigi territooriumil filiaale, perioodilist aruandlust nende tegevuse kohta vastuvõtvas liikmesriigis. Kooskõlas määruse (EL) nr 468/2014 (EKP/2014/17) artikli 2 lõikega 20 kuuluvad mitteosalevas liikmesriigis asutatud krediidiasutuse poolt osalevas liikmesriigis asutatud filiaalid järelevalve alla. Seoses vajadusega võrreldava finantsteabe järele järelevalve alla kuuluvate üksuste osas tuleb käesoleva määrusega täpsustada järelevalvealast finantsteavet, mida mitteosalevas liikmesriigis asutatud krediidiasutuse poolt osalevas liikmesriigis asutatud filiaalid peavad esitama riiklikele pädevatele asutustele. Riiklikud pädevad asutused peavad selle teabe seejärel esitama EKP-le kooskõlas määruse (EL) nr 468/2014 (EKP/2014/17) artikli 40 lõikega 3.
(8)
Määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 6 lõige 4 kohaselt on EKP-l järelevalvepädevus krediidiasutuste, finantsvaldusettevõtjate või segafinantsvaldusettevõtjate või filiaalide üle, mis on asutatud osalevas liikmesriigis mitteosalevas liikmesriigis asutatud krediidiasutuse poolt. Seega ei ole kolmandas riigis asutatud krediidiasutuse poolt osalevas liikmesriigis asutatud filiaalid EKP-le antud järelevalveülesannetega hõlmatud. Seetõttu ei kohaldata nende filiaalide suhtes käesoleva määruse aruandlusnõudeid. Lisaks sellele jäävad osutatud aruandlusnõuetest välja teises osalevas liikmesriigis asutatud krediidiasutuse poolt osalevas liikmesriigis asutatud filiaalid, kuna kavandatud on nõuete kohaldamine filiaali asutanud järelevalve alla kuuluva üksuse tasandil.
(9)
Käesolevas määruses sätestatud nõuete eesmärk järelevalve alla kuuluvate oluliste ja vähemoluliste üksuste osas, k.a mitteosalevas liikmesriigis asutatud krediidiasutuse poolt osalevas liikmesriigis asutatud filiaalid, on tagada ühtse miinimumteabekogumi esitamine järelevalve alla kuuluvate üksuste poolt riiklikele pädevatele asutustele, mitte üldiste aruandlusnõuete kehtestamine. Kohastel juhtudel võivad riiklikud pädevad asutused koguda vajalikku miinimumteavet osana laiemast aruandlusraamistikust, mille nad kehtestavad asjakohaste liidu või riigisiseste õigusaktide alusel ja mille eesmärk võib järelevalveeesmärkide kõrval olla näiteks ka statistika.
(10)
EKP ülesannete täitmiseks tuleb saada finantsteavet järelevalve alla kuuluvatelt vähem olulistelt gruppidelt, v.a need, kes koostavad oma konsolideeritud raamatupidamisaruanded kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega, mis on vastu võetud kooskõlas määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 6 lõikega 2. Seetõttu peab käesolev määrus sätestama järelevalvealase finantsteabe, mida need grupid peavad riiklikele pädevatele asutustele esitama. Eelkõige tuleb täpsustada esitatava teabe vormingud, sagedused, aruandekuupäevad ja aruande esitamise perioodid ning tähtajad. Need nõuded peavad tagama, et järelevalve alla kuuluvad grupid esitavad riiklikele pädevatele asutustele ühtse miinimumteabe kogumi, mitte kehtestama üldiseid aruandlusnõudeid.
(11)
Kooskõlas määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 6 lõikega 2 ja määruse (EL) nr 468/2014 artikliga 21 peavad nii EKP kui riiklikud pädevad asutused omavahel teavet vahetama. Ilma et see mõjutaks EKP pädevust saada aruandlusteavet vahetult krediidiasutustelt või saada sellele teabele pidevat juurdepääsu, peavad riiklikud pädevad asutused eelkõige edastama EKP-le kogu teabe, mis on vajalik EKP-le määrusega (EL) nr 1024/2014 pandud ülesannete täitmiseks.
(12)
Kooskõlas rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 artikli 2 lõikega 3 võivad asutused järelevalvealase finantsteabe konsolideeritult esitamisel kasutada kalendriaastast erinevat aruandeaastat. Ka käesolev määrus lubab aruandluses kasutada kalendriaastast erinevat aruandeaastat.
(13)
EKP on käesoleva määruse osas läbi viinud avaliku konsulteerimise ning teinud võimaliku kulu-tulu analüüsi,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I JAOTIS
REGULEERIMISESE JA MÕISTED
Artikkel 1
Reguleerimisese
1. Käesolev määrus kehtestab aruandlusnõuded järelevalvealase finantsteabe esitamisele riiklikele pädevatele asutustele järgmiste üksuste poolt:
a)
järelevalve alla kuuluvad olulised grupid, kes kohaldavad järelevalvelises aruandluses rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid määruse (EL) nr 575/2013 artikli 23 lõike 2 alusel kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1606/2002, k.a nende alagrupid;
b)
järelevalve alla kuuluvad olulised grupid, v.a punktis a nimetatud, kes kohaldavad riigisisese raamatupidamistava kooskõlas direktiiviga 86/635/EMÜ, k.a nende alagrupid;
c)
järelevalve alla kuuluvad olulised üksused, k.a mitteosalevas liikmesriigis asutatud krediidiasutuse poolt osalevas liikmesriigis asutatud filiaalid;
d)
järelevalve alla kuuluvad olulised grupid tütarettevõtjate osas, kes on asutatud mitteosalevas liikmesriigis või kolmandas riigis;
e)
järelevalve alla kuuluvad vähem olulised grupid, v.a punktis e nimetatud, kes kohaldavad rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid määruse (EL) nr 575/2013 artikli 23 lõike 2 alusel kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1606/2002, k.a nende alagrupid;
f)
järelevalve alla kuuluvad vähem olulised grupid, kes kohaldavad riigisisest raamatupidamistava kooskõlas direktiiviga 86/635/EMÜ, k.a nende alagrupid;
g)
järelevalve alla kuuluvad vähem olulised üksused, k.a mitteosalevas liikmesriigis asutatud krediidiasutuse poolt osalevas liikmesriigis asutatud filiaalid;
2. Erandina artiklitest 7 ja 14 ei pea käesoleva määruse alusel järelevalvealast finantsteavet esitama järelevalve alla kuuluvad üksused, kellele on individuaalselt antud erand usaldatavusnõuete kohaldamisest kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artiklitega 7 või 10.
3. Kui pädevad asutused, sh EKP, nõuavad asutustelt kohustuste täitmist määruse (EL) nr 575/2013 teise kuni neljanda ja kuuenda osa kohaselt ning direktiivi 2013/36/EL VII jaotise kohaselt allkonsolideeritud alusel kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 11 lõikega 5, peavad need asutused täitma käesolevas määruses allkonsolideerimise kohta sätestatud nõudeid.
4. Riiklikud pädevad asutused ja/või keskpangad võivad käesoleva määruse alusel kogutud andmeid kasutada ka muude ülesannete täitmiseks.
5. Käesolev määrus ei mõjuta raamatupidamisstandardeid, mida järelevalve alla kuuluvad grupid ja üksused kohaldavad oma konsolideeritud aruannetes või raamatupidamise aastaaruannetes, samuti ei muuda see raamatupidamisstandardeid, mida kohaldatakse järelevalvelises aruandluses. Kuna järelevalve alla kuuluvad grupid ja üksused kohaldavad mitmesuguseid raamatupidamisstandardeid, peavad need järelevalve alla kuuluvad grupid ja üksused esitama teabe ainult nende poolt asjaomase raamatupidamisstandardi alusel kasutatavate hindamisreeglite kohta, sh krediidiriski kahjumi prognoosi meetod. Selleks koostatakse konkreetsed aruandevormid järelevalve alla kuuluvate gruppide ja üksuste jaoks, kes kohaldavad riigisisest raamatupidamistava kooskõlas direktiiviga 86/635/EMÜ. Vormidel ei tule esitada andmepunkte, mida ei kohaldata vastavate järelevalve alla kuuluvate üksuste suhtes.
6. Mitteosalevas liikmesriigis asutatud krediidiasutuse poolt osalevas liikmesriigis asutatud filiaalid võivad esitada käesoleva määruse alusel neilt nõutavat teavet asjaomasele riiklikule pädevale asutusele krediidiasutuse kaudu, kes ta asutas.
Artikkel 2
Mõisted
Käesoleva määruses kasutatakse määruse (EL) nr 468/2014 (EKP/2014/17) mõisteid koos järgmiste mõistetega, kui ei ole sätestatud teisiti:
1. „IAS” ja „IFRS”- määruse (EÜ) nr 1606/2002 artiklis 2 osutatud rahvusvahelised raamatupidamisstandardid ja rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid;
2. „tütarettevõtja”- tütarettevõtja määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 16, mis on krediidiasutus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 1 määratluses;
3. „alagrupp”- grupp, mille emaettevõtja ei ole ise samas liikmesriigis tegevusloa alusel tegutseva asutuse tütarettevõtja, või samas liikmesriigis asutatud finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja;
4. „konsolideeritud alusel”- konsolideeritud alus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 48 määratluses;
5. „allkonsolideeritud alusel”- allkonsolideeritud alus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 49 määratluses.
Artikkel 3
Järelevalve alla kuuluva üksuse või grupi seisundimuutus
1. Käesoleva määruse eesmärgil liigitatakse järelevalve alla kuuluv üksus või järelevalve alla kuuluv grupp oluliseks 18 kuud pärast seda, kui talle on teatatud otsusest määruse (EL) 468/2014 (EKP/2014/17) artikli 45 lõike 1 kohaselt. Järelevalve alla kuuluva olulise üksusena või järelevalve alla kuuluva olulise grupina esitab ta teabe kooskõlas käesoleva määruse II jaotisega esimesel aruandekuupäeval pärast tema oluliseks liigitamist.
2. Käesoleva määruse eesmärgil liigitatakse järelevalve alla kuuluv üksus või järelevalve alla kuuluv grupp vähem oluliseks, kui talle on teatatud otsusest määruse (EL) 468/2014 (EKP/2014/17) artikli 46 lõike 1 kohaselt. Seejärel alustab ta teabe aruandlust kooskõlas käesoleva määruse III jaotisega.
II JAOTIS
JÄRELEVALVE ALLA KUULUVAD OLULISED GRUPID JA ÜKSUSED
1. PEATÜKK
Järelevalve alla kuuluvad olulised grupid
Artikkel 4
Konsolideeritud alusel aruannete esitamise vormingud ja sagedus, aruandekuupäevad ning aruande esitamise kuupäevad järelevalve alla kuuluvatele olulistele gruppidele, kes kohaldavad järelevalvelises aruandluses IFRSi kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 24 lõikega 2.
Kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 99 lõikega 3 esitavad rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 artiklites 2, 3 ja 10 osutatud järelevalvealase finantsteabe konsolideeritud alusel järelevalve alla kuuluvad olulised grupid, kes kohaldavad IFRSi määruse (EÜ) nr 1606/2002 kohaselt järelevalveliseks aruandluseks määruse (EL) nr 575/2013 artikli 24 lõike 2 alusel. Rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 artiklites 2, 3 ja 10 osutatud järelevalvealase finantsteabe esitavad konsolideeritud alusel ka nende alagrupid, kes määruse (EÜ) nr 1606/2002 kohaselt kohaldavad järelevalveliseks aruandluseks IFRSi.
Artikkel 5
Konsolideeritud alusel aruannete esitamise kuupäevade vormingud ja sagedus, aruandekuupäevad ning aruannete esitamise kuupäevad järelevalve alla kuuluvatele olulistele gruppidele, kes kohaldavad riigisisest raamatupidamistava kooskõlas direktiiviga 86/635/EMÜ
Kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 99 lõikega 6 esitavad rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 artiklites 2, 3 ja 11 osutatud järelevalvealase finantsteabe konsolideeritud alusel järelevalve alla kuuluvad olulised grupid, v.a artiklis 4 nimetatud, kes kohaldavad riigisisest raamatupidamistava kooskõlas direktiiviga 86/635/EMÜ.
II PEATÜKK
Järelevalve alla kuuluvad olulised üksused
Artikkel 6
Individuaalsel alusel aruandluse vormingud ja sagedus üksustele, kes ei ole järelevalve alla kuuluva olulise grupi osa
1. Järelevalvealase finantsteabe esitavad individuaalsel alusel asjaomasele riiklikule pädevale asutuse järelevalve alla kuuluvad olulised üksused, kes ei ole järelevalve alla kuuluva olulise grupi ja kes kohaldavad rahvusvahelisi finantsaruandlusstandardeid määruse (EÜ) nr 1606/2002 alusel põhjusel, et nad koostavad oma raamatupidamise aastaaruanded kooskõlas selles määruses sätestatud raamatupidamisstandarditega või kohaldavad neid järelevalveliseks aruandluseks määruse (EL) nr 575/2013 artikli 24 lõike 2 alusel. Siia kuuluvad ka mitteosalevas liikmesriigis asutatud krediidiasutuse poolt osalevas liikmesriigis asutatud filiaalid.
2. Lõikes 1 osutatud järelevalveline finantsaruandlus hõlmab rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 artiklis 9 osutatud teabe ja toimub selles artiklis osutatud sagedusega.
3. Järelevalve alla kuuluvad olulised üksused, v.a lõikes 1 nimetatud, kes ei ole järelevalve alla kuuluva olulise grupi osa ja kes kohaldavad riigisisest raamatupidamistava kooskõlas direktiiviga 86/635/EMÜ, sh mitteosalevas liikmesriigis asutatud krediidiasutuse poolt osalevas liikmesriigis asutatud filiaalid, esitavad järelevalvealase finantsteabe asjaomasele riiklikule pädevale asutusele.
4. Lõikes 3 osutatud järelevalveline finantsaruandlus hõlmab rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 artiklis 11 osutatud teabe ja toimub selles artiklis osutatud sagedusega.
5. Lõigetes 2 ja 4 osutatud teave hõlmab ainult teavet, mis on seotud järgmisega:
a)
varad, kohustused, omakapital, tulu ja kulu, mida järelevalve alla kuuluv üksus käsitleb kohaldatavate raamatupidamisstandardite alusel;
b)
bilansivälised riskipositsioonid ja tegevused, milles järelevalve alla kuuluv üksus osaleb;
c)
järelevalve alla kuuluva üksuse poolt tehtavad tehingud, v.a punktides a ja b osutatud;
d)
hindamisreeglid, sh krediidiriski kahjumi prognoosi meetodid, mida järelevalve alla kuuluv üksus kasutab kohaldatavate raamatupidamisstandardite alusel.
6. Riiklikud pädevad asutused võivad lõigetes 2 ja 4 osutatud EKP-le esitatavat teavet koguda osana laiemast riiklikust aruandlusraamistikust, mis kooskõlas asjaomaste liidu või riigisiseste õigusaktidega hõlmab ka järelevalvealase finantsteabe ja katab lisaks järelevalvelistele ka muid eesmärke, näiteks statistika.
Artikkel 7
Individuaalsel alusel aruandluse vormingud ja sagedus üksustele, kes on järelevalve alla kuuluva olulise grupi osa
1. Järelevalve alla kuuluvad olulised üksused, kes on järelevalve alla kuuluva olulise grupi ja kes kohaldavad IFRSi kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1606/2002 põhjusel, et nad koostavad oma aastaaruanded kooskõlas selles määruses osutatud raamatupidamisstandarditega või et nad kohaldavad neid järelevalvelises aruandluses määruse (EL) nr 575/2013 artikli 24 lõike 2 alusel, esitavad järelevalvealase finantsteabe asjaomasele riiklikule pädevale asutusele individuaalsel alusel. Selliste üksuste järelevalveline finantsaruandlus toimub rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 artiklis 9 sätestatud sagedusega ja hõlmab I lisas täpsustatud ühtset miinimumteavet.
2. Riiklikud pädevad asutused edastavad EKP-le kõik nende poolt kogutavad täiendavad rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 III lisas osutatud vormid. Riiklikud pädevad asutused teatavad EKP-le ette igast täiendavast vormist, mida nad kavatsevad edastada.
3. Järelevalve alla kuuluvad olulised üksused, v.a lõikes 1 osutatud, kes kohaldavad riigisisest raamatupidamistava kooskõlas direktiiviga 86/635/EMÜ ja on järelevalve alla kuuluva olulise grupi osa, esitavad järelevalvealase finantsteabe asjaomasele riiklikule pädevale asutusele.
4. Lõikes 3 osutatud järelevalveline finantsaruandlus toimub rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 artiklis 11 sätestatud sagedusega ja hõlmab I lisas täpsustatud ühtset miinimumteavet.
5. Riiklikud pädevad asutused edastavad EKP-le kõik nende poolt kogutavad täiendavad rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 IV lisas osutatud vormid. Riiklikud pädevad asutused teatavad EKP-le ette igast täiendavast vormist, mida nad kavatsevad edastada.
6. Lõigetes 1, 2, 4 ja 5 osutatud teave esitatakse kooskõlas käesoleva määruse artikli 6 lõikega 5.
7. Riiklikud pädevad asutused võivad lõigetes 1, 2, 4 ja 5 osutatud EKP-le esitatavaid andmeid koguda osana laiemast riiklikust aruandlusraamistikust, mis kooskõlas asjaomaste liidu või riigisiseste õigusaktidega hõlmab ka järelevalvealase finantsteabe ja katab lisaks järelevalvelistele ka muid eesmärke, näiteks statistika.
Artikkel 8
Aruandekuupäevad ja aruannete esitamise kuupäevad järelevalve alla kuuluvatele olulistele gruppidele
1. Artiklites 6 ja 7 osutatud järelevalve alla kuuluvate oluliste üksustega seotud teabel on järgmised aruandekuupäevad:
a)
kvartali aruandlus - 31. märtsi, 30. juuni, 30. septembri ja 31. detsembri seisuga;
b)
poolaasta aruandlus - 30. juuni ja 31. detsembri seisuga;
c)
aasta aruandlus - 31. detsembri seisuga.
2. Ajavahemikuga seotud teabe aruandlus on kumulatiivne kalendriaasta esimese päevast kuni aruandekuupäevani.
3. Erandina lõigetest 1 ja 2 võivad riiklikud pädevad asutused kohandada aruandekuupäevad vastavaks aruandeaasta lõpuga, kui järelevalve alla kuuluvad olulised üksused võivad koostada oma aastaaruandeid kalendriaastast erineva aruandeaasta alusel. Kohandatud aruandekuupäevad on kolm, kuus, üheksa ja 12 kuud pärast aruandeaasta lõppu. Ajavahemikuga seotud teabe aruandlus on kumulatiivne aruandeaasta esimese päevast kuni aruandekuupäevani.
4. Riiklikud pädevad asutused edastavad EKP-le järelevalve alla kuuluvate oluliste üksuste kohta artiklites 6 ja 7 osutatud teabe järgmistel aruande esitamise kuupäevadel:
a)
järelevalve alla kuuluvate oluliste üksuste osas, kes ei ole järelevalve alla kuuluva olulise grupi osa - 40s tööpäev pärast asjaomaste andmete aruandekuupäeva;
b)
järelevalve alla kuuluvate oluliste üksuste osas, kes on järelevalve alla kuuluva olulise grupi osa - 55s tööpäev pärast asjaomase aruande esitamise kuupäeva.
5. Riiklikud pädevad asutused otsustavad mis kuupäevaks peavad järelevalve alla kuuluvad üksused järelevalvealase finantsteabe esitama, et neid tähtaegu järgida.
III PEATÜKK
Järelevalve alla kuuluvate oluliste gruppide aruandlus seoses mitteosalevates liikmesriikides või kolmandates riikides asutatud tütarettevõtjatega
Artikkel 9
Aruandluse vormingud ja sagedus järelevalve alla kuuluvate oluliste gruppidele seoses mitteosalevates liikmesriikides või kolmandates riikides asutatud tütarettevõtjatega
1. Emaettevõtjad osalevas liikmesriigis ja asutused, keda kontrollib finantsvaldusettevõtja või finantsvaldusettevõtja osalevas liikmesriigis, esitavad järelevalvealase finantsteabe mitteosalevates liikmesriikides või kolmandates riikides asutatud tütarettevõtjate kohta asjaomastele riiklikele pädevatele asutustele järgmiselt:
a)
järelevalve alla kuuluvate oluliste gruppide osas, kes kohaldavad IFRSi kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1606/2002 põhjusel, et nad koostavad oma aastaaruanded kooskõlas selles määruses osutatud raamatupidamisstandarditega või et nad kohaldavad neid järelevalvelises aruandluses määruse (EL) nr 575/2013 artikli 24 lõike 2 alusel, osalevas liikmesriigis kõrgeimal konsolideerimistasemel, hõlmab järelevalvealane finantsteave II lisas sätestatud teavet, mida esitatakse rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 artiklis 9 osutatud sagedusega;
b)
järelevalve alla kuuluvate oluliste gruppide osas, v.a eespool osutatud, kes kohaldavad riigisisest raamatupidamistava kooskõlas direktiiviga 86/635/EMÜ kõrgeimal konsolideerimistasemel osalevas liikmesriigis, hõlmab järelevalvealane finantsteave II lisa punktis 2 sätestatud teavet, mida esitatakse rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 artiklis 11 osutatud sagedusega;
2. Erandina lõikest 1 ei esita selles lõikes osutatud emaettevõtja finantsteavet tütarettevõtjate kohta, kelle varade koguväärtus on 3 miljardit eurot või alla selle. Sellel eesmärgil määratakse varade koguväärtus määruse (EL) nr 468/2014 (EKP/2014/17) IV osa jaotises 3 sätestatud kriteeriumide alusel.
3. Juhul kui järelevalve alla kuuluvate üksuste nimekirja uuendamisest kooskõlas määruse (EL) nr 468/2014 (EKP/2014/17) IV osa 2. jaotise 3. peatükiga selgub, et tütarettevõtja varade koguväärtus ületab 3 miljardit eurot, tuleb tütarettevõtja kohta esitada lõikes 1 osutatud teavet esimesel aruande esitamise kuupäeval 18 kuud pärast järelevalve alla kuuluvate üksuste uuendatud nimekirja avaldamist. Kui nimekirja uuendamisest selgub, et tütarettevõtja varade koguväärtus on 3 miljardit eurot või alla selle, alustab emaettevõtja teabe edastamist kooskõlas lõikega 2 esimesel aruande esitamise kuupäeval pärast järelevalve alla kuuluvate üksuste uuendatud nimekirja avaldamist.
Artikkel 10
Aruandekuupäevad ja aruande esitamise kuupäevad järelevalve alla kuuluvate oluliste gruppidele seoses mitteosalevates liikmesriikides või kolmandates riikides asutatud tütarettevõtjatega
1. Artiklis 9 osutatud teavet kogutakse samadel aruandekuupäevadel, mis kehtivad järelevalvealasele finantsteabele järelevalve alla kuuluva olulise grupi osas. Ajavahemikuga seotud teabe aruandlus on kumulatiivne aruandeaasta esimese päevast kuni finantsteabe aruandluse aruandekuupäevani.
2. Riiklikud pädevad asutused esitavad EKP-le artiklis 9 osutatud teabe järelevalve alla kuuluvate oluliste üksuste kohta, mis on asutatud mitteosalevas liikmesriigis või kolmandas riigis, 55nda tööpäeva lõpuks pärast asjaomaste andmete aruandekuupäeva.
3. Riiklikud pädevad asutused otsustavad mis kuupäevaks peavad järelevalve alla kuuluvad üksused järelevalvealase finantsteabe esitama, et neid tähtaegu järgida.
III JAOTIS
JÄRELEVALVE ALLA KUULUVAD VÄHEM OLULISED GRUPID JA ÜKSUSED
1. PEATÜKK
Järelevalve alla kuuluvad vähem olulised grupid
Artikkel 11
Konsolideeritud alusel aruandluse vormingud ja sagedus järelevalve alla kuuluvatele vähem olulistele üksustele
1. Järelevalve alla kuuluvad vähem olulised grupid, kes kohaldavad järelevalvelises aruandluses määruse (EL) nr 575/2013 artikli 24 lõike 2 alusel IFRSi kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1606/2002, k.a nende alagrupid, esitavad järelevalvealase finantsteabe asjaomasele riiklikule pädevale asutusele konsolideeritud alusel.
2. Lõikes 1 osutatud järelevalveline finantsaruandlus toimub rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 artiklis 9 sätestatud sagedusega ja hõlmab I lisa punktis 1 täpsustatud ühtset miinimumteavet.
3. Riiklikud pädevad asutused edastavad EKP-le kõik nende poolt kogutavad täiendavad rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 III lisas osutatud vormid. Riiklikud pädevad asutused teatavad EKP-le ette igast täiendavast vormist, mida nad kavatsevad edastada.
4. Järelevalve alla kuuluvad vähem olulised grupid, v.a lõikes 1 osutatud, kes kohaldavad riigisisest raamatupidamistava kooskõlas direktiiviga 86/635/EMÜ, esitavad järelevalvealase finantsteabe asjaomasele riiklikule pädevale asutusele. See järelevalveline finantsaruandlus toimub rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 artiklis 11 sätestatud sagedusega ja hõlmab I lisa punktis 2 täpsustatud ühtset miinimumteavet.
5. Riiklikud pädevad asutused edastavad EKP-le kõik nende poolt kogutavad täiendavad määruse (EL) nr 680/2014 IV lisas osutatud vormid. Riiklikud pädevad asutused teatavad EKP-le ette igast täiendavast vormist, mida nad kavatsevad edastada.
6. Erandina lõigetest 4 ja 5 hõlmab järelevalveline finantsaruandlus järelevalve alla kuuluvate vähem oluliste gruppide puhul, kelle varade koguväärtus on 3 miljardit või alla selle, III lisas täpsustatud ühtse miinimumteabe, mitte käesoleva artikli lõikes 4 täpsustatud teabe. Sellel eesmärgil võetakse aluseks järelevalve alla kuuluvate gruppide varade koguväärtus, et määrata kas järelevalve alla kuuluv üksus on oma suurusest tulenevalt oluline kooskõlas rakendusmääruse (EL) nr 468/2014 (EKP/2014/17) IV osa III jaotisega.
7. Juhul kui järelevalve alla kuuluvate üksuste nimekirja uuendamisest kooskõlas määruse (EL) nr 468/2014 (EKP/2014/17) IV osa II jaotise 3. peatükiga selgub, et järelevalve alla kuuluva vähem olulise grupi varade koguväärtus ületab 3 miljardit eurot, peab see grupp esitama lõigetes 4 ja 5 osutatud teabe esimesel aruande esitamise kuupäeval 18 kuud pärast järelevalve alla kuuluvate üksuste uuendatud nimekirja avaldamist. Kui nimekirja uuendamisest selgub, et järelevalve alla kuuluva vähem olulise grupi varade koguväärtus on 3 miljardit eurot või alla selle, alustab grupp teabe edastamist kooskõlas lõikega 6 esimesel aruande esitamise kuupäeval pärast järelevalve alla kuuluvate üksuste uuendatud nimekirja avaldamist.
8. Lõigetes 2, 3, 4, 5 ja 6 osutatud teave esitatakse kooskõlas käesoleva määruse artikli 6 lõikega 5.
9. Riiklikud pädevad asutused võivad lõigetes 2, 3, 4, 5 ja 6 osutatud EKP-le esitatavat teavet koguda osana laiemast riiklikust aruandlusraamistikust, mis kooskõlas asjaomaste liidu õigusaktidega hõlmab ka järelevalvealase finantsteabe ja katab lisaks järelevalvelistele ka muid eesmärke, näiteks statistika.
Artikkel 12
Aruandekuupäevade ja aruannete esitamise kuupäevad järelevalve alla kuuluvatele vähem olulistele gruppidele
1. Artiklis 11 osutatud järelevalve alla kuuluvate vähem oluliste gruppidega seotud teabel on järgmised aruandekuupäevad:
a)
kvartali aruandlus - 31. märtsi, 30. juuni, 30. septembri ja 31. detsembri seisuga;
b)
poolaasta aruandlus - 30. juuni ja 31. detsembri seisuga;
c)
aasta aruandlus - 31. detsembri seisuga.
2. Ajavahemikuga seotud teabe aruandlus on kumulatiivne kalendriaasta esimese päevast kuni aruandekuupäevani.
3. Erandina lõigetest 1 ja 2 võivad riiklikud pädevad asutused kohandada aruandekuupäevad vastavaks aruandeaasta lõpuga, kui järelevalve alla kuuluvad vähem olulised grupid võivad esitada järelevalvealast finantsteavet kalendriaastast erineva aruandeaasta alusel. Kohandatud aruandekuupäevad on kolm, kuus, üheksa ja 12 kuud pärast aruandeaasta lõppu. Ajavahemikuga seotud teabe aruandlus on kumulatiivne ja hõlmab ajavahemiku aruandeaasta esimese päevast kuni aruandekuupäevani.
4. Riiklikud pädevad asutused edastavad EKP-le artiklis 11 osutatud teabe järgmistel aruande esitamise kuupäevadel:
a)
järelevalve alla kuuluvate vähem oluliste gruppide puhul, k.a konsolideeritud alusel aruandlusega alagrupid - 55ndal tööpäeval pärast asjaomaste andmete aruandekuupäeva;
b)
järelevalve alla kuuluvate vähem oluliste gruppide puhul aruandlusega artikli 1 lõike 3 kohaselt allkonsolideeritud alusel - 65ndal tööpäeval pärast asjaomaste andmete aruandekuupäeva;
5. Riiklikud pädevad asutused otsustavad mis kuupäevaks peavad järelevalve alla kuuluvad üksused järelevalvealase finantsteabe esitama, et neid tähtaegu järgida.
II PEATÜKK
Järelevalve alla kuuluvad vähem olulised üksused
Artikkel 13
Individuaalsel alusel aruandluse vormingud ja sagedus järelevalve alla kuuluvatele vähem olulistele üksustele, kes ei ole grupi osa
1. Järelevalve alla kuuluvad vähem olulised üksused, kes kohaldavad IFRSi kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1606/2002 põhjusel, et nad koostavad oma aastaaruanded kooskõlas selles määruses osutatud raamatupidamisstandarditega või et nad kohaldavad neid järelevalvelises aruandluses määruse (EL) nr 575/2013 artikli 24 lõike 2 alusel, ja kes ei ole järelevalve alla kuuluva grupi osa, k.a mitteosalevas liikmesriigis asutatud krediidiasutuse poolt osalevas liikmesriigis asutatud filiaalid, esitavad järelevalvealase finantsteabe asjaomasele riiklikule pädevale asutusele individuaalsel alusel.
2. Lõikes 1 osutatud järelevalvealane aruandlus toimub rakendusmääruse (EL) 680/2013 artiklis 9 sätestatud sagedusega ja hõlmab I lisa punktis 1 osutatud miinimumteabe.
3. Riiklikud pädevad asutused esitavad EKP-le iga täiendava tema poolt kogutava vormi rakendusmääruse (EL) nr 680/2013 III lisas. Riiklikud pädevad asutused teatavad EKP-le ette oma kavatsusest esitada täiendavaid vorme.
4. Järelevalve alla kuuluvad vähem olulised üksused, v.a lõikes 1 nimetatud, kes kohaldavad direktiivil 86/635/EMÜ põhinevat riiklikku raamatupidamistava ja kes ei ole järelevalve alla kuuluva grupi osa, k.a mitteosalevas liikmesriigis asutatud krediidiasutuse poolt osalevas liikmesriigis asutatud filiaalid, esitavad järelevalvealase finantsteabe asjaomasele riiklikule pädevale asutusele.
5. Lõikes 4 osutatud järelevalveline finantsaruandlus toimub rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 artiklis 11 sätestatud sagedusega ja hõlmab I lisa punktis 2 täpsustatud ühtse miinimumteabe.
6. Riiklikud pädevad asutused edastavad EKP-le kõik nende poolt kogutavad täiendavad rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 IV lisas osutatud vormid. Riiklikud pädevad asutused teatavad EKP-le ette igast täiendavast vormist, mida nad kavatsevad edastada.
7. Lõigete 2, 3, 5 ja 6 osas kohaldatakse järgmisi erandeid:
a)
järelevalveline finantsaruandlus hõlmab järelevalve alla kuuluvate vähem oluliste krediidiasutuste puhul, kelle varade koguväärtus on 3 miljardit või alla selle, III lisas täpsustatud ühtse miinimumteabe, mitte lõigetes 2, 3, 5 ja 6 täpsustatud teabe;
b)
mitteosalevas liikmesriigis asutatud krediidiasutuse poolt osalevas liikmesriigis asutatud filiaal ei pea esitama järelevalvealast finantsteavet, kui tema varade koguväärtus on 3 miljardit eurot või alla selle.
8. Lõike 7 eesmärgil võetakse aluseks järelevalve alla kuuluva üksuse varade koguväärtus, et määrata kas järelevalve alla kuuluv üksus on oma suurusest tulenevalt oluline kooskõlas määruse (EL) nr 468/2014 (EKP/2014/17) IV osa III jaotisega.
9. Juhul kui järelevalve alla kuuluvate üksuste nimekirja uuendamisest kooskõlas määruse (EL) nr 468/2014 (EKP/2014/17) IV osa II jaotise 3. peatükiga selgub, et järelevalve alla kuuluva vähem olulise üksuse varade koguväärtus ületab 3 miljardit eurot, peab see üksus esitama lõigetes 2, 3, 5 ja 6 osutatud teabe esimeses aruande esitamise kuupäeval 18 kuud pärast järelevalve alla kuuluvate üksuste uuendatud nimekirja avaldamist. Kui nimekirja uuendamisest selgub, et järelevalve alla kuuluva vähem olulise üksuse varade koguväärtus on 3 miljardit eurot või alla selle, alustab see üksus teabe edastamist kooskõlas lõikega 7 esimesel aruande esitamise kuupäeval pärast järelevalve alla kuuluvate üksuste uuendatud nimekirja avaldamist.
10. Lõigetes 2, 3, 5, 6 ja 7 osutatud teave esitatakse kooskõlas käesoleva määruse artikli 6 lõikega 5.
11. Riiklikud pädevad asutused võivad lõigetes 2, 3, 5, 6 ja 7 osutatud EKP-le esitatavat teavet koguda osana laiemast riiklikust aruandlusraamistikust, mis kooskõlas asjaomaste liidu või riigisiseste õigusaktidega hõlmab ka järelevalvealase finantsteabe ja katab lisaks järelevalvelistele ka muid eesmärke, näiteks statistika.
Artikkel 14
Individuaalsel alusel aruandluse vormingud ja sagedus üksustele, kes on järelevalve alla kuuluva vähem olulise grupi osa
1. Järelevalve alla kuuluvad vähem olulised üksused, kes on järelevalve alla kuuluva vähema olulise grupi osa ja kes kohaldavad IFRSi kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1606/2002 põhjusel, et nad koostavad oma aastaaruanded kooskõlas selles määruses osutatud raamatupidamisstandarditega või et nad kohaldavad neid järelevalvelises aruandluses määruse (EL) nr 575/2013 artikli 24 lõike 2 alusel, esitavad järelevalvealase finantsteabe asjaomasele riiklikule pädevale asutusele individuaalsel alusel.
2. Lõikes 1 osutatud järelevalveline finantsaruandlus toimub rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 artiklis 9 sätestatud sagedusega ja hõlmab II lisas täpsustatud ühtse miinimumteabe.
3. Riiklikud pädevad asutused edastavad EKP-le kõik nende poolt kogutavad täiendavad rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 III lisas osutatud vormid. Riiklikud pädevad asutused teatavad EKP-le ette igast täiendavast vormist, mida nad kavatsevad edastada.
4. Üksused, kes on järelevalve alla kuuluva vähem olulise grupi osa ja kes kohaldavad riigisisest raamatupidamistava kooskõlas direktiiviga 86/635/EMÜ, esitavad järelevalvealase finantsteabe asjaomasele riiklikule pädevale asutusele.
5. Lõikes 4 osutatud järelevalveline finantsaruandlus toimub rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 artiklis 11 sätestatud sagedusega ja hõlmab II lisas täpsustatud ühtse miinimumteabe.
6. Riiklikud pädevad asutused edastavad EKP-le kõik nende poolt kogutavad täiendavad rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 IV lisas osutatud vormid. Riiklikud pädevad asutused teatavad EKP-le ette igast täiendavast vormist, mida nad kavatsevad edastada.
7. Erandina lõigetest 2, 3, 5 ja 6 hõlmab järelevalveline finantsaruandlus III lisas täpsustatud teavet järelevalve alla kuuluvate vähem oluliste üksuste osas, kelle varade koguväärtus on alla 3 miljardit euro. Sellel eesmärgil võetakse aluseks järelevalve alla kuuluva üksuse varade koguväärtus, et määrata kas järelevalve alla kuuluv üksus on oma suurusest tulenevalt oluline kooskõlas määruse (EL) nr 468/2014 (EKP/2014/17) IV osa III jaotisega.
8. Juhul kui järelevalve alla kuuluvate üksuste nimekirja uuendamisest kooskõlas määruse (EL) nr 468/2014 (EKP/2014/17) IV osa II jaotise 3. peatükiga selgub, et järelevalve alla kuuluva vähem olulise üksuse varade koguväärtus ületab 3 miljardit eurot, peab see üksus esitama lõigetes 2, 3, 5 ja 6 osutatud teabe esimesel aruande esitamise kuupäeval 18 kuud pärast järelevalve alla kuuluvate üksuste uuendatud nimekirja avaldamist. Kui nimekirja uuendamisest selgub, et järelevalve alla kuuluva vähem olulise üksuse varade koguväärtus on 3 miljardit eurot või alla selle, alustab see üksus teabe edastamist kooskõlas lõikega 7 esimesel aruande esitamise kuupäeval pärast järelevalve alla kuuluvate üksuste uuendatud nimekirja avaldamist.
9. Lõigetes 2, 3, 5, 6 ja 7 osutatud teave esitatakse kooskõlas käesoleva määruse artikli 6 lõikega 5.
10. Riiklikud pädevad asutused võivad lõigetes 2, 3, 5, 6 ja 7 osutatud EKP-le esitatavat teavet koguda osana laiemast riiklikust aruandlusraamistikust, mis kooskõlas asjaomaste liidu või riigisiseste õigusaktidega hõlmab ka järelevalvealase finantsteabe ja katab lisaks järelevalvelistele ka muid eesmärke, näiteks statistika.
Artikkel 15
Aruandekuupäevade ja aruannete esitamise kuupäevad järelevalve alla kuuluvatele vähem olulistele üksustele
1. Artiklites 13 ja 14 osutatud järelevalve alla kuuluvate vähem oluliste üksustega seotud teabel on järgmised aruandekuupäevad:
a)
kvartali aruandlus - 31. märtsi, 30. juuni, 30. septembri ja 31. detsembri seisuga;
b)
poolaasta aruandlus - 30. juuni ja 31. detsembri seisuga;
c)
aasta aruandlus - 31. detsembri seisuga.
2. Ajavahemikuga seotud teabe aruandlus on kumulatiivne kalendriaasta esimese päevast kuni aruandekuupäevani.
3. Erandina lõigetest 1 ja 2 võivad riiklikud pädevad asutused kohandada aruandekuupäevad vastavaks aruandeaasta lõpuga, kui järelevalve alla kuuluvad vähem olulised üksused võivad esitada järelevalvealast finantsteavet kalendriaastast erineva aruandeaasta alusel. Kohandatud aruandekuupäevad on kolm, kuus, üheksa ja 12 kuud pärast aruandeaasta lõppu. Ajavahemikuga seotud andmete aruandlus on kumulatiivne aruandeaasta esimese päevast kuni aruandekuupäevani.
4. Riiklikud pädevad asutused edastavad EKP-le järelevalve alla kuuluvate oluliste üksuste kohta artiklites 13 ja 14 osutatud teabe järgmistel aruande esitamise kuupäevadel päeva lõpuks:
a)
järelevalve alla kuuluvate vähem oluliste üksuste osas, kes ei ole järelevalve alla kuuluva olulise grupi osa - 55s tööpäev pärast asjaomaste andmete aruandekuupäeva;
b)
järelevalve alla kuuluvate vähem oluliste üksuste osas, kes on järelevalve alla kuuluva vähem olulise grupi osa - 55s tööpäev pärast asjaomaste andmete aruandekuupäeva.
5. Riiklikud pädevad asutused otsustavad mis kuupäevaks peavad järelevalve alla kuuluvad üksused järelevalvealase finantsteabe esitama, et neid tähtaegu järgida.
IV JAOTIS
ANDMETE KVALITEET JA IT-KEEL
Artikkel 16
Andmete kvaliteedi kontroll
Riiklikud pädevad asutused jälgivad ja tagavad EKP-le esitatava teabe kvaliteeti ja usaldusväärsust. Selleks järgivad riiklikud pädevad asutused otsuse EKP/2014/29 artiklite 4 ja 5 sätteid.
Artikkel 17
IT-keel teabe edastamiseks riikide pädevate asutuste poolt EKP-le
Riiklikud pädevad asutused edastavad käesolevas määruses osutatud teabe EKP-le kooskõlas aruandluskeele eXtensible Business Reporting Language taksonoomiaga, et võimaldada rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 teabevahetuse osas ühtne tehniline vorming. Selleks järgivad riiklikud pädevad asutused otsuse EKP/2014/29 artikli 6 sätteid.
V JAOTIS
ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED
Artikkel 18
Aruandluse alguse aruandekuupäevad
1. 31. detsember 2015 on esimene aruandekuupäev aruandluseks käesoleva määruse kohaselt järgmise järelevalvealase finantsteabe osas:
a)
järelevalve alla kuuluvad olulised grupid;
b)
järelevalve alla kuuluvad olulised üksused, mis ei ole järelevalve alla kuuluva grupi osa.
2. 30. juuni 2016 on esimene aruandekuupäev aruandluseks käesoleva määruse kohaselt järgmise järelevalvealase finantsteabe osas:
a)
järelevalve alla kuuluvad olulised üksused, mis on järelevalve alla kuuluva grupi osa;
b)
mitteosalevates liikmesriikides või kolmandates riikides asutatud järelevalve alla kuuluvate oluliste gruppide tütarettevõtjad.
3. 30. juuni 2017 on esimene aruandekuupäev aruandluseks käesoleva määruse kohaselt järgmise järelevalvealase finantsteabe osas:
a)
järelevalve alla kuuluvad vähem olulised grupid;
b)
järelevalve alla kuuluvad vähem olulised üksused.
Artikkel 19
Üleminekusätted
Riiklike pädevate asutuste poolt tehtud otsused järelevalve alla kuuluvate oluliste gruppide ja üksuste poolt käesoleva määruse reguleerimisesemesse kuuluva järelevalvealase finantsteabe aruandluse kohta jäävad kehtima aruandeperioodide osas enne artiklis 18 osutatud aruandluse algust.
Artikkel 20
Lõppsäte
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides kooskõlas aluslepingutega.
Frankfurt Maini ääres, 17. märts 2015