РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 209/2013 НА КОМИСИЯТА
от 11 март 2013 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 2073/2005 по отношение на микробиологичните критерии, приложими за кълнове, и правилата за вземане на проби от кланични трупове на домашни птици и от прясно месо от домашни птици
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 852/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2004 г. относно хигиената на храните (1), и по-специално член 4, параграф 4 от него,
като има предвид, че:
(1)
С Регламент (ЕО) № 852/2004 се установяват общи правила за операторите на предприятия за храни по отношение на хигиената на храните, като се обръща специално внимание на процедурите, основаващи се на принципите на анализ на риска и контрола на критичните точки (НАССР). В член 4 от посочения регламент се предвижда операторите на предприятия за храни да приемат специфични хигиенни мерки, отнасящи се до, inter alia, съответствието с микробиологичните критерии за храни и изискванията по отношение на вземането на проби и анализа.
(2)
С Регламент (ЕО) № 2073/2005 на Комисията от 15 ноември 2005 г. относно микробиологични критерии за храните (2) се установяват микробиологични критерии за някои микроорганизми и правила за прилагане, които да се спазват от производителите и търговците на храни, когато осъществяват общите и специфичните хигиенни мерки, посочени в член 4 от Регламент (ЕО) № 852/2004.
(3)
В глава 1 от приложение I към Регламент (ЕО) № 2073/2005 се установяват критериите за безопасност на храните, които да се спазват по отношение на определени категории храни, включително планове за вземане на проби, референтни аналитични методи и граници за микроорганизми или техните токсини и метаболити. В посочената глава са изброени критериите за безопасност на храните по отношение на Salmonella, приложими за покълнали семена.
(4)
Като най-вероятен източник на избухналото в Съюза през май 2011 г. огнище на шига токсин продуцираща Е. Coli (STEC) бяха посочени покълнали семена.
(5)
На 20 октомври 2011 г. Европейският орган за безопасност на храните (ЕОБХ) прие научно становище относно рисковете, които създават шига токсин продуциращата Escherichia coli и други патогенни бактерии в семена и покълнали семена (3). В становището си ЕОБХ заключи, че замърсяването на сухи семена с бактериални патогени е най-вероятният първоизточник на свързаните с кълнове огнища на зараза. Освен това в становището се посочва, че поради високата влажност и благоприятната температура при процеса на покълване бактериалните патогени върху сухите семена могат да се умножат, в резултат на което да възникне риск за общественото здраве.
(6)
В своето становище ЕОБХ препоръчва, inter alia, да бъдат въведени по-строги микробиологични критерии като част от системата за управление на безопасността на храните, използвана в производствената верига за покълнали семена. Тази препоръка се отнася до съществуващите микробиологични критерии относно наличието на Salmonella в покълнали семена и предвиждането на микробиологични критерии за други патогени. ЕОБХ посочва също така, че наличните данни свидетелстват за повишен риск при кълновете в сравнение с други видове покълнали семена.
(7)
В становището си ЕОБХ разглежда различни варианти за микробиологични критерии за патогенните бактерии E. coli в семена: преди началото на производствения процес, при покълването и в крайния продукт. В този контекст ЕОБХ посочва, че откриването и ограничаването на възникнало замърсяване на по-ранен етап в производствената верига за покълнали семена може да има предимства, тъй като по този начин замърсяването не обхваща целия процес на покълване. Той признава също, че тестването на семена само по себе си не позволява откриването на замърсяване, което може да възникне на по-късен етап от производствения процес. Затова ЕОБХ заключава, че микробиологичните критерии са полезни при процеса на покълване и/или при крайния продукт. По отношение на предвиждането на микробиологичен критерий за крайния продукт от покълнали семена ЕОБХ отбелязва, че времето, необходимо за методите за откриване на патогенни бактерии, в съчетание с краткия срок на годност на продуктите не позволява кълновете да бъдат изтеглени от пазара, ако не отговарят на изискванията. В становището си ЕОБХ счита, че в момента не е възможно да се оцени степента на опазване на общественото здраве, която осигуряват специфичните микробиологични критерии за семена и покълнали семена. Този факт извежда на преден план необходимостта от събиране на данни, за да бъде извършена количествена оценка на риска. Поради тази причина този критерий следва да бъде преразгледан, като се вземат предвид напредъкът на науката, технологията и методологията, възникващите патогенни микроорганизми в хранителни продукти и информацията от оценките на риска.
(8)
За да се гарантира опазването на общественото здраве в Съюза и с оглед на посоченото становище на ЕОБХ, бяха приети Регламент (ЕС) № 211/2013 на Комисията от 11 март 2013 г. относно изискванията за сертифициране на вноса в Съюза на кълнове и семена, предназначени за производство на кълнове (4), и Регламент за изпълнение (ЕС) № 208/2013 на Комисията от 11 март 2013 г. относно изискванията за проследяване на кълновете и на семената, предназначени за производство на кълнове (5).
(9)
В допълнение към мерките, предвидени в посочените актове, и с оглед на потенциалните сериозни рискове за здравето, свързани с евентуалното наличие на патогени в кълновете, следва да бъдат предвидени разпоредби относно допълнителни микробиологични критерии във връзка с препоръките на ЕОБХ, по-специално по отношение на шига токсин продуциращите серогрупи (STEC), които предизвикват най-голяма загриженост за общественото здраве.
(10)
Микробиологичните критерии са една от възможностите за контрол на безопасността на храните и следва да бъдат използвани от операторите на предприятия за храни, за да проверят дали е въведена ефикасна система за управление на безопасността на храните. Поради слабото и неравномерно разпространение на някои патогени в семена и покълнали семена, статистическите ограничения при плановете за вземане на проби и липсата на информация за прилагането на добри земеделски практики при производството на семена е необходимо да бъдат тествани всички партиди семена за наличие на патогени, ако операторите на предприятия за храни не са въвели системи за управление на безопасността на храните, включително мерки, които водят до намаляване на микробиологичните рискове. Може да се помисли за намаляване на честотата на вземане на проби, ако са въведени системи за управление на безопасността на храните и тяхната ефективност e потвърдена от данни за минали периоди. Тази честота обаче следва да не бъде по-малко от веднъж месечно.
(11)
При определянето на микробиологични критерии за кълнове следва да бъде предвидена гъвкавост по отношение на етапите на вземане на проби и на вида на пробите, които трябва да бъдат взети, за да се отчете разнообразието на системите за производство, като в същото време се запазят еквивалентни стандарти за безопасност на храните. Подходящо е по-конкретно да се предвидят алтернативи на вземането на проби от кълнове, когато техническото му изпълнение е затруднено. Като алтернативна стратегия беше предложено използваната вода за напояване да бъде изследвана за патогенни бактерии, което би дало информация за видовете микроорганизми в самите кълнове. Тъй като няма данни за прецизността на този метод, е необходимо операторите на предприятия за храни, които използват тази алтернативна възможност, да изготвят план за вземане на проби, включително процедури за вземане на проби и пунктове за вземане на проби от използвана вода за напояване.
(12)
Известно е, че някои серогрупи на STEC (а именно O157, O26, O103, O111, O145 и O104:H4) са отговорни за повечето случаи на хемолитично-уремичен синдром (ХУС) в ЕС. Освен това серотип O104:H4 е причина за огнището на зараза през май 2011 г. в Съюза. Поради това за тези шест серогрупи следва да бъдат предвидени микробиологични критерии. Възможно е други серогрупи на STEC да са патогенни и за хората. Всъщност STEC може да причини не толкова тежки оплаквания, например диария и/или кървава диария, а също и ХУС, поради което представлява опасност за здравето на потребителите.
(13)
Кълновете следва да се разглеждат като готова за консумация храна, тъй като могат да бъдат консумирани, без да е необходима топлинна обработка или друга преработка, която иначе е ефективна за отстраняването или намаляването на патогенните микроорганизми до приемливо ниво. Поради това операторите на предприятия за храни, произвеждащи кълнове, следва да спазват установените в законодателството на Съюза критерии за безопасност, приложими по отношение на готовите за консумация храни, включително по отношение на вземането на проби от преработвателните помещения и оборудването като част от схемата им за вземане на проби.
(14)
Целта на Регламент (ЕО) № 2160/2003 на Европейския парламент и на Съвета от 17 ноември 2003 г. относно контрола на салмонела и други специфични агенти, причиняващи зоонози, които присъстват в хранителната верига (6) е да се гарантира, че са взети подходящи и ефективни мерки за откриване и контрол на салмонелата и други агенти, причиняващи зоонози, на всички съответни етапи от производството, обработката и разпространението, за да се намали техният брой, както и рискът, който представляват за общественото здраве.
(15)
С Регламент (ЕО) № 2160/2003, изменен с Регламент (ЕС) № 1086/2011 на Комисията (7), се определят подробни правила за критериите за безопасност на храните по отношение на салмонела, приложими за прясно месо от домашни птици. Вследствие на измененията на Регламент (ЕО) № 2160/2003 Регламент (ЕО) № 2073/2005 беше изменен с Регламент (ЕС) № 1086/2011. Чрез това изменение обаче бяха въведени някои терминологични неясноти в текста на Регламент (ЕО) № 2073/2005. В интерес на яснотата и последователността на законодателството на Съюза тези неясноти следва да бъдат отстранени.
(16)
Поради това Регламент (ЕО) № 2073/2005 следва да бъде съответно изменен.
(17)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Постоянния комитет по хранителната верига и здравето на животните и нито Европейският парламент, нито Съветът не представиха възражения срещу тях,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Регламент (ЕО) № 2073/2005 се изменя, както следва:
1)
В член 2 се добавя следната буква м):
„м)
определението за „кълнове“, посочено в член 2, буква а) от Регламент за изпълнение (ЕС) № 208/2013 на Комисията от 11 март 2013 г. относно изискванията за проследяване на кълновете и на семената, предназначени за производство на кълнове (8);
2)
Приложение I се изменя в съответствие с приложението към настоящия регламент.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 юли 2013 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 11 март 2013 година.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 209/2013,
11. märts 2013,
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2073/2005 seoses idandite mikrobioloogiliste kriteeriumide ning kodulinnurümpadelt ja värskelt kodulinnulihalt proovide võtmise eeskirjadega
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 4,
ning arvestades järgmist:
(1)
Määruses (EÜ) nr 852/2004 on sätestatud toiduainete hügieeni üldeeskirjad toidukäitlejatele, milles võetakse eelkõige arvesse ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide (HACCP) põhimõtetele tuginevaid menetlusi. Kõnealuse määruse artiklis 4 on sätestatud, et toidukäitlejad võtavad hügieeni erimeetmeid, mis käsitlevad muu hulgas toiduainete vastavust mikrobioloogilistele kriteeriumidele ning analüüsi- ja proovivõtunõudeid.
(2)
Komisjoni 15. novembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2073/2005 toiduainete mikrobioloogiliste kriteeriumide kohta (2) on kehtestatud teatavate mikroorganismide mikrobioloogilised kriteeriumid ja rakenduseeskirjad, mida toidukäitlejatel tuleb järgida määruse (EÜ) nr 852/2004 artiklis 4 nimetatud hügieeni üld- ja erinõuete rakendamisel.
(3)
Määruse (EÜ) nr 2073/2005 I lisa 1. peatükis on sätestatud toiduohutuskriteeriumid, millele teatavate toiduainete liigid peavad vastama; kriteeriumid hõlmavad proovivõtukavasid, analüütilisi standardmeetodeid ning mikroorganismide või nende toksiinide ja metaboliitide piirmäärasid. Kõnealuses peatükis on loetletud idandatud seemnete toiduohutuskriteeriumid seoses salmonellaga.
(4)
2011. aasta mais liidus aset leidnud Shiga-toksiini tootva E. coli (STEC) puhangute järel tehti kindlaks, et need puhangud olid tõenäoliselt põhjustatud idandite tarbimisest.
(5)
20. oktoobril 2011 võttis Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) vastu teadusliku arvamuse seemnetes ja idandatud seemnetes leiduva Shiga-toksiini tootva Escherichia coli ning teiste haigust tekitavate bakterite põhjustatava ohu kohta (3). Oma arvamuses jõudis toiduohutusamet järeldusele, et kõige tõenäolisemalt saavad idandite haiguspuhangud alguse haigust tekitavate bakteritega saastunud kuivatatud seemnetest. Lisaks tõdeti kõnealuses arvamuses, et idanemise ajal esineva suure niiskusesisalduse ja soodsa temperatuuri tagajärjel võivad kuivatatud seemnetes esinevad bakteriaalsed haigustekitajad sel ajal paljuneda ja sellest tulenevalt ohustada rahvatervist.
(6)
Oma arvamuses soovitab toiduohutusamet muu hulgas, et idandatud seemnete tootmise ahela toiduohutuse haldamise süsteemi ühe osana tuleks tugevdada mikrobioloogilisi kriteeriume. See soovitus hõlmab idandatud seemnetes esineva salmonella suhtes olemasolevaid mikrobioloogilisi kriteeriumeid ning mikrobioloogiliste kriteeriumide arvesse võtmist muude patogeenide puhul. Toiduohutusamet väidab ka, et võrreldes idandatud seemnetega osutab kättesaadav teave idandite puhul kõrgemale riskile.
(7)
Oma arvamuses kaalub toiduohutusamet seemnetes haigust tekitava E. coli mikrobioloogiliste kriteeriumide eri võimalusi: enne tootmisprotsessi algust, idanemise ajal ja lõpptoodetes. Toiduohutusamet tõdeb sellega seoses, et saasteprobleemi tuvastamisel ja leevendamisel enne idandatud seemnete tootmisahelasse jõudmist võib olla eeliseid, kuna see väldib saastumise suurenemist idanemise ajal. Samuti tunnistab toiduohutusamet, et ainuüksi seemnetest proovide võtmine ei võimalda tuvastada saastumist, mis võib toimuda tootmisprotsessi hilisemas etapis. Toiduohutusamet järeldab seega, et mikrobioloogilised kriteeriumid võiksid olla kasulikud idanemisprotsessi ajal ja/või lõpptoote puhul. Idandatud seemnete lõpptoote mikrobioloogilise kriteeriumi kohta märgib toiduohutusamet, et haigust tekitavate bakterite tuvastamismeetoditeks kuluv aeg ja toote lühike säilivusaeg ei pruugi võimaldada nõuetele mittevastavat toodet turult kõrvaldada. Toiduohutusamet on oma arvamuses seisukohal, et praegu ei ole võimalik hinnata, millises ulatuses kaitsevad seemnete ja idandatud seemnete konkreetsed mikrobioloogilised kriteeriumid rahvatervist. See näitab, kui oluline on kvantitatiivse riskihindamise teostamiseks andmete kogumine. Seetõttu tuleb see kriteerium läbi vaadata, võttes arvesse teaduse, tehnika ja metoodika arengut, toiduainetes uute patogeensete mikroorganismide esinemist ning ohu hindamist käsitlevat teavet.
(8)
Selleks et kaitsta rahvatervist liidus ning võttes arvesse toiduohutusameti asjakohast arvamust, võeti vastu komisjoni 11. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 211/2013, milles käsitletakse idandite ja idandite kasvatamiseks ette nähtud seemnete liitu importimiseks kehtestatud sertifitseerimisnõudeid, (4) ning komisjoni 11. märtsi 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 208/2013 idandite ja idandite tootmiseks ettenähtud seemnete jälgitavuse nõuete kohta (5).
(9)
Lisaks neis õigusaktides sätestatud meetmetele ja võttes arvesse võimalikku suurt terviseohtu, mida kujutavad endast patogeenid idandites, tuleks toiduohutusameti soovituste põhjal sätestada täiendavad mikrobioloogilised kriteeriumid, eelkõige STEC-serogruppide kohta, mida peetakse kõige suuremaks rahvatervise probleemiks.
(10)
Mikrobioloogilised kriteeriumid on üks mitmest kontrollivõimalusest toiduohutuses ja toidukäitlejad peaksid neid kasutama tõhusa toiduohutuse haldamise süsteemi rakendamise kontrollimiseks. Tulenevalt mõne patogeeni vähesest levimusest ja ebaühtlasest jaotumisest seemnetes ja idandatud seemnetes ning proovivõtukavade statistilistest piirangutest ja teabe puudumisest heade põllumajandustavade kohaldamise kohta seemnete tootmises on siiski vaja võtta proove kõikidest seemnete partiidest, et tuvastada patogeenide olemasolu juhul, kui toidukäitlejad ei ole seadnud sisse riskijuhtimissüsteeme, sealhulgas mikrobioloogilise ohu vähendamise meetmeid. Juhul kui toiduohutuse haldamise süsteemid on sisse seatud ja ajaloolised andmed kinnitavad nende tõhusust, siis võidakse kaaluda proovide võtmise sageduse vähendamist. Proovide võtmise sagedus ei tohiks siiski olla kunagi väiksem kui üks kord kuus.
(11)
Idandite mikrobioloogiliste kriteeriumide sätestamisel tuleks ette näha proovide võtmise etappide ja võetavate proovide tüüpide paindlikkus, et võtta arvesse tootmissüsteemide mitmekesisust, säilitades aga samal ajal samaväärsed toiduohutuse standardid. Eelkõige on asjakohane pakkuda idanditest proovide võtmise alternatiivseid võimalusi, juhul kui proovide võtmine on tehniliselt keeruline. Alternatiivse strateegiana on välja pakutud kasutatud niisutusveest proovide võtmine patogeensete bakterite tuvastamiseks, kuna see näib olevat idandites leiduvate mikroorganismide tüüpide hea näitaja. Selle strateegia tundlikkuses ei saa esialgu kindel olla ja seega on vajalik, et toidukäitlejad, kes kasutavad seda alternatiivset võimalust, koostaksid proovivõtukava, mis käsitleks muu hulgas proovivõtumenetlusi ja kasutatud niisutusvee proovivõtukohti.
(12)
Teatavad STEC-serogrupid (O157, O26, O103, O111, O145 ja O104:H4) on tunnistatud peamisteks hemolüütilis-ureemilise sündroomi juhtumite tekitajateks ELis. Lisaks põhjustas serotüüp O104:H4 2011. aasta mais haiguspuhangu liidus. Seetõttu tuleks kaaluda nende kuue serogrupi kohta mikrobioloogiliste kriteeriumide kehtestamist. Ei saa välistada, et ka muud STEC-serogrupid võivad olla inimestele patogeensed. Sellised STEC-serogrupid võivad põhjustada haiguse leebemaid vorme, nagu kõhulahtisus ja/või verine kõhulahtisus, aga ka hemolüütilist-ureemilist sündroomi ja seetõttu kujutada ohtu tarbija tervisele.
(13)
Idandeid tuleks käsitleda valmistoiduna, kuna neid võib tarbida ilma keetmata või muul moel töötlemata, mis kõrvaldaks tõhusalt patogeensed mikroorganismid või vähendaks neid vastuvõetava tasemeni. Idandeid tootvad toidukäitlejad peaksid seetõttu täitma toiduohutuskriteeriume, mis on sätestatud liidu õigusaktides valmistoidu kohta, ning lisama oma proovivõtukavadesse proovide võtmise töötlemispiirkondades ja -seadmetelt.
(14)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 2160/2003 (salmonella ja teiste konkreetsete toidupõhiste zoonootilise toimega mõjurite kontrolli kohta) (6) eesmärk on tagada õigete ja tõhusate meetmete võtmine salmonella ja muude zoonoositekitajate avastamiseks ja kontrolliks tootmise, töötlemise ja turustamise kõikides asjaomastes etappides, et vähendada nende levimust ja nendest tulenevat ohtu rahvatervisele.
(15)
Määruses (EÜ) nr 2160/2003, mida on muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 1086/2011, (7) on sätestatud salmonellat käsitleva toiduohutuskriteeriumi üksikasjalikud eeskirjad värske linnuliha puhul. Määruse (EÜ) nr 2160/2003 muutmise tulemusena muudeti määrusega (EL) nr 1086/2011 ka määrust (EÜ) nr 2073/2005. Selle muudatusega tekitati aga määruses (EÜ) nr 2073/2005 teatavad terminiloogilised ebamäärasused. Neid ebamäärasusi tuleks liidu õigusaktide selguse ja ühtsuse huvides selgitada.
(16)
Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 2073/2005 vastavalt muuta.
(17)
Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega ning Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole vastuväiteid esitanud,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määrust (EÜ) nr 2073/2005 muudetakse järgmiselt:
1)
artiklile 2 lisatakse punkt m:
„m)
kohaldatakse komisjoni 11. märtsi 2013. aasta rakendusmääruse (EL) nr 208/2013 (idandite ja idandite tootmiseks ettenähtud seemnete jälgitavuse nõuete kohta) (8) artikli 2 punktis a sätestatud mõistet „idandid;
2)
I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2013.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 11. märts 2013