РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 512/2014 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 16 април 2014 година
за изменение на Регламент (ЕС) № 912/2010 за създаване на Европейската агенция за ГНСС
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 172 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
след консултация с Комитета на регионите,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
От комбинираните разпоредби на член 14 от Регламент (ЕС) № 1285/2013 на Европейския парламент и на Съвета (3) и на член 2 от Регламент (ЕС) № 912/2010 на Европейския парламент и на Съвета (4) следва, че Европейската агенция за ГНСС (по-нататък „Агенцията“) трябва да обезпечава акредитацията на сигурността на европейските системи за спътникова навигация („системите“), като за целта въвежда процедури за сигурност и следи за прилагането им, както и за изпълнението на одитите на сигурността.
(2)
Системите са определени в член 2 от Регламент (ЕС) № 1285/2013. Това са сложни системи и изграждането и функционирането им включват редица заинтересовани страни с различни функции. Във връзка с това е от особено важно значение класифицираната информация на ЕС да се обработва и защитава от всички заинтересовани страни, свързани с изпълнението на програмите „Галилео“ и EGNOS („програмите“), в съответствие с основните принципи и минималните стандарти, установени в правилата за сигурност на Комисията и на Съвета относно класифицираната информация на ЕС, и член 17 от Регламент (ЕС) № 1285/2013, който гарантира равностойно ниво на защита на класифицираната информация на ЕС, да се прилага по целесъобразност за всички заинтересовани страни, свързани с изпълнението на програмите.
(3)
Заинтересованите страни, които участват в процеса на акредитация на сигурността и са засегнати от него, са държавите членки, Комисията, съответните агенции на Съюза, Европейската космическа агенция (ЕКА) и страните, които участват в Съвместно действие 2004/552/ОВППС на Съвета (5).
(4)
Като се имат предвид спецификата и сложността на системите, различните органи, които участват в тяхното изграждане, и разнообразието на потенциалните потребители, акредитацията на сигурността следва да се улесни чрез подходяща форма на консултация с всички заинтересовани страни, като националните органи в държавите членки и трети държави, които управляват мрежи, свързани със системата, създадена по програмата „Галилео“ за предоставяне на публично регулирани услуги, с други съответни органи в държавите членки, с ЕКА или, ако това е предвидено в международно споразумение, с трети държави, в които са разположени наземните станции на системите.
(5)
За да се осигури правилното изпълнение на задачите, свързани с акредитацията на сигурността, от решаващо значение е Комисията да предостави цялата информация, необходима за изпълнението на тези задачи. Освен това е важно дейностите по акредитация на сигурността да бъдат координирани с работата на органите, натоварени с управлението на програмите в съответствие с Регламент (ЕС) № 1285/2013, и другите субекти, отговарящи за прилагането на разпоредбите, свързани със сигурността.
(6)
Подходът на оценка и управление на риска, който следва да се прилага, трябва да следва най-добрите практики. Той следва да включва прилагането на мерки за сигурност в съответствие с концепцията за защита в дълбочина. Той следва да отчита вероятността от настъпване на дадена опасност или събитие, което носи заплаха. Освен това той следва да бъде пропорционален, уместен, икономически изгоден, като взема предвид разходите по изпълнението на мерките за смекчаване на риска, сравнени с последващите ползи от сигурността. Защитата в дълбочина има за цел да засили сигурността на системите посредством прилагането на технически и нетехнически мерки за сигурност, организирани под формата на многослойна защита.
(7)
Разработването, включително съответните свързани с него научноизследователски дейности, и производството на приемници за публично регулирани услуги или свързани с тези услуги модули за сигурност са особено чувствителни дейности. Ето защо е особено важно да бъдат установени процедури за издаване на разрешения на производителите на приемници за публично регулирани услуги и на модули за сигурност за тези услуги.
(8)
Освен това като се има предвид потенциално големият брой мрежи и оборудване, свързани със системата, създадена в рамките на програмата „Галилео“, по-специално за използването на публично регулирани услуги, в стратегията за акредитация на сигурността следва да бъдат определени принципите за акредитацията на сигурността на тези мрежи и оборудване с цел да се осигури хомогенността на тази акредитация, без да се засяга компетентността на националните органи на държавите членки, притежаващи компетенции по въпросите на сигурността. Прилагането на тези принципи би дало възможност за последователно управление на риска и би намалило необходимостта от разрастване на всички дейности по смекчаване на рисковете на системно равнище, което би имало отрицателно въздействие върху разходите, графика, резултатите и предоставянето на услуги.
(9)
Продуктите и мерките, осигуряващи защита срещу електромагнитни излъчвания (т.е. срещу електронно подслушване), и криптографските продукти, използвани за обезпечаване сигурността на системите, следва да се оценяват и одобряват от националните субекти, компетентни по въпросите на сигурността на държавата, в която е установено предприятието, произвеждащо такива продукти. Във връзка с криптографските продукти тази оценка и одобрението следва да бъдат допълнени в съответствие с принципите, съдържащи се в точки 26 - 30 от приложение IV към Решение 2013/488/ЕС на Съвета (6). Органът, отговорен за акредитацията на сигурността на системите, следва да потвърждава подбора на тези одобрени продукти и мерки, като взема предвид общите изисквания за сигурност на системите.
(10)
Регламент (ЕС) № 912/2010, и по-специално глава III от него формулира условията, при които Агенцията изпълнява поверената ѝ задача за акредитация на сигурността на системите. В тях по-специално се предвижда, като принципен подход, че решенията за акредитация на сигурността се вземат независимо от Комисията и от органите, които отговарят за изпълнението на програмите, и че органът по акредитация на сигурността на системите следва да е самостоятелен орган в рамките на Агенцията, който взема решения по независим начин.
(11)
Съгласно посочения принцип с Регламент (ЕС) № 912/2010 се създава Съвет за акредитация на сигурността на европейските ГНСС системи („Съвет за акредитация на сигурността“), който наред с Административния съвет и с изпълнителния директор е един от трите органа на Агенцията. Съветът за акредитация на сигурността изпълнява задачите, поверени на Агенцията във връзка с акредитацията на сигурността, и има право да взема, от името на Агенцията, решенията за акредитация в областта на сигурността. Той следва да приеме свой процедурен правилник и да назначи свой председател.
(12)
Като се има предвид, че Комисията, в съответствие с Регламент (ЕС) № 1285/2013, трябва да обезпечи сигурността на програмите, включително сигурността на системите и на тяхното функциониране, дейностите на Съвета за акредитация на сигурността следва да се ограничават до дейности по акредитация на сигурността на системите и следва да не засягат задачите и отговорностите на Комисията. Това следва да важи особено по отношение на задачите и отговорностите на Комисията съгласно член 13 от Регламент (ЕС) № 1285/2013 и член 8 от Решение № 1104/2011/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (7), включително за приемането на всякакви документи, свързани със сигурността, посредством делегиран акт, акт за изпълнение или по друг начин в съответствие с тези членове. Без да се засягат тези задачи и отговорности на Комисията, в рамките на своите специфични експертни познания Съветът за акредитация на сигурността следва все пак да има право, в своята област на компетентност, да консултира Комисията при съставянето на проектотекстовете на актовете, посочени в тези членове.
(13)
Следва да се гарантира, че дейностите, свързани с акредитацията на сигурността, се извършват, без да се засягат националната компетентност и правомощията на държавите членки по отношение на акредитацията на сигурността.
(14)
По отношение на сигурността термините „одити“ и „изпитвания“ могат да включват оценки, инспекции, прегледи, одити и изпитвания във връзка със сигурността.
(15)
За да изпълнява всички свои дейности ефикасно и ефективно, Съветът за акредитация на сигурността следва да разполага с възможността да създава подходящи подчинени органи, действащи съгласно неговите инструкции. По-специално той следва да създаде група, която да го подпомага в изготвянето на неговите решения.
(16)
Следва да бъде създадена група от експерти от държавите членки под ръководството на Съвета за акредитация на сигурността, която да изпълнява задачите на Орган за разпределение на криптографски материали (CDA), свързани с управлението на криптографски материали на ЕС. Тази група следва да бъде създадена на временен принцип за осигуряване на приемствеността при управлението на въпросите за сигурността на комуникациите по време на фазата на разгръщане на програмата „Галилео“. В дългосрочен план следва да бъде приложено устойчиво решение за изпълнението на такива оперативни задачи, когато създадената по програмата „Галилео“ система е изцяло в експлоатация.
(17)
Регламент (ЕС) № 1285/2013 определя договореностите за публичното управление на програмите в периода 2014 - 2020 г. С него общата отговорност за програмите се предоставя на Комисията. Освен това с регламента се разширява обхватът на задачите, възложени на Агенцията, и се предвижда по-специално Агенцията да играе важна роля в експлоатацията на системите и извличането на максимални социално-икономически ползи от тях.
(18)
В този нов контекст е важно да се направи необходимото Съветът за акредитация на сигурността да е в състояние да изпълнява поверената му задача по напълно независим начин, по-специално спрямо другите органи и дейности на Агенцията, и да се избягват всякакви конфликти на интереси. Поради това е много важно да се направи още по-отчетливо разделение вътре в самата Агенция между дейностите, свързани с акредитацията на сигурността, и останалите изпълнявани от Агенцията дейности, като управлението на Центъра за наблюдение на сигурността на „Галилео“, приноса за пазарната реализация на системите, както и всички дейности, които Комисията може да повери на Агенцията чрез делегиране, по-специално дейностите, свързани с експлоатацията на системите. За тази цел Съветът за акредитация на сигурността и намиращият се под негов контрол персонал на Агенцията следва да извършват своята работа по начин, който осигурява тяхната самостоятелност и независимост по отношение на останалите дейности на Агенцията. До 1 януари 2014 г. в Агенцията следва да бъде извършено реално и ефективно структурно разделение между различните изпълнявани от нея дейности. Вътрешните правила на Агенцията относно персонала следва също да осигуряват самостоятелността и независимостта на служителите, занимаващи се с дейности по акредитация на сигурността, спрямо служителите, които извършват други дейности на Агенцията.
(19)
По тази причина Регламент (ЕС) № 912/2010 следва да бъде изменен с цел най-вече да се засилят самостоятелността и правомощията на Съвета за акредитация на сигурността и на неговия председател и в най-общ смисъл тази самостоятелност и тези правомощия да бъдат уеднаквени със самостоятелността и правомощията на административния съвет и на изпълнителния директор, като същевременно бъде предвидено задължение за сътрудничество между различните органи на Агенцията.
(20)
При назначаването на членовете на тези съвети и при избирането на техните председатели и заместник-председатели, когато е целесъобразно, следва да се взема предвид значението на балансираното представителство на мъжете и жените. Освен това следва да се вземат под внимание и съответните управленски, административни и бюджетни умения.
(21)
Именно Съветът за акредитация на сигурността, а не административният съвет следва да подготвя и одобрява онази част от работните програми на Агенцията, в която се описват оперативните дейности, свързани с акредитацията на сигурността на системите, както и частта от годишния доклад за дейностите и перспективите на Агенцията, свързана с дейностите по акредитация на сигурността на системите. Той следва да ги изпраща своевременно на административния съвет, за да бъдат включени в работната програма и в годишния доклад на Агенцията. Съветът за акредитация на сигурността следва също така да упражнява дисциплинарен контрол върху своя председател.
(22)
По отношение на дейностите по акредитация на сигурността е желателно на председателя на Съвета за акредитация на сигурността да бъде поверена роля, сходна с упражняваната от изпълнителния директор по отношение на останалите дейности на Агенцията. Следователно освен правомощията по представителство на Агенцията, вече предвидени в Регламент (ЕС) № 912/2010, председателят на Съвета за акредитация на сигурността следва да управлява дейностите по акредитация на сигурността под ръководството на Съвета за акредитация на сигурността и да гарантира изпълнението на онази част от работните програми на Агенцията, която е свързана с акредитацията. Председателят на Съвета за акредитация на сигурността следва също така - по покана на Европейския парламент или на Съвета - да представя отчет за изпълнението на задачите на Съвета за акредитация на сигурността и да прави изявление пред тях.
(23)
Следва да бъдат установени подходящи процедури, за да се гарантира, че процесът на акредитация на сигурността няма да бъде засегнат и може да продължи да се извършва без прекъсване, в случай че Административният съвет не одобри работните програми на Агенцията.
(24)
Като се има предвид участието на редица трети държави и потенциалното участие на международни организации в програмите, включително по въпроси на сигурността, следва да се предвиди изрична разпоредба, даваща възможност на представители на международни организации и на трети държави, по-специално Швейцария, с която следва да се сключи споразумение за сътрудничество (8), да участват по изключение и при определени условия в работата на Съвета за акредитация на сигурността. Тези условия следва да бъдат определени в международно споразумение в съответствие с член 218 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), което да бъде сключено със Съюза, като се отчитат въпросите на сигурността, и по-специално защитата на класифицираната информация на ЕС. Споразумението за сътрудничество за спътникова навигация между Европейския съюз и неговите държави членки и Кралство Норвегия (9), както и протоколи 31 и 37 към Споразумението за ЕИП вече предоставят рамка за участието на Норвегия. Като се имат предвид неговите специфични експертни познания, от Съвета за акредитация на сигурността следва да могат да се искат становища от областта на неговата компетентност преди или по време на преговорите по такива международни споразумения.
(25)
Регламент (ЕС) № 912/2010 следва да бъде приведен в съответствие с принципите, включени в общия подход на Европейския парламент, Съвета и Комисията за децентрализираните агенции, който беше приет от трите институции съответно на 5 юли, 26 юни и 12 юни 2012 г., по-специално що се отнася до правилата за приемане на решенията на Административния съвет, до продължителността на мандата на членовете на Административния съвет и на Съвета за акредитация на сигурността, както и на техните председатели, до наличието на многогодишна работна програма, до правомощията на Административния съвет по отношение на управлението на персонала, до оценката и преразглеждането на регламента, до превенцията и управлението на конфликти на интереси и до боравенето с некласифицирана чувствителна информация. Процесът на приемане на многогодишната работна програма следва да се осъществява при пълно съответствие с принципите на лоялно сътрудничество и като се вземат предвид времевите ограничения, свързани с тази работна програма.
(26)
По отношение на превенцията и управлението на конфликти на интереси е от особена важност Агенцията да си създаде и да поддържа репутация на безпристрастност, почтеност и високи професионални стандарти. Не бива да се допускат никакви основателни причини да се подозира, че е възможно решенията да бъдат повлияни от интереси, които са в конфликт с ролята на Агенцията като орган, служещ на Съюза като цяло, или от частни интереси или връзки на който и да било член на персонала на Агенцията, командирован национален експерт или наблюдател, или на който и да било член на Административния съвет или на Съвета за акредитация на сигурността и които създават или могат потенциално да създадат конфликт с правилното изпълнение на официалните задължения на въпросното лице. Ето защо Административният съвет и Съветът за акредитация на сигурността следва да приемат подробни правила във връзка с конфликта на интереси, които да се отнасят до цялата Агенция. Тези правила следва да са съобразени с препоръките, направени от Сметната палата в нейния Специален доклад № 15 от 2012 г., който беше изготвен по искане на Европейския парламент, както и необходимостта да се избягват конфликти на интереси между членовете на Административния съвет и Съвета за акредитация на сигурността.
(27)
За да се осигури прозрачното функциониране на Агенцията, нейният процедурен правилник следва да бъде публикуван. Въпреки това, посредством режим на изключения, някои публични и частни интереси следва да бъдат обект на защита. За да се осигури гладката работа на програмите, многогодишните и годишните работни програми, както и годишният доклад следва да бъдат възможно най-подробни. В резултат на това те може да съдържат материали, които са чувствителни от гледна точка на сигурността или договорните отношения. Следователно би било уместно да се публикува само резюме на тези документи. В интерес на прозрачността тези резюмета следва обаче да бъдат възможно най-пълни.
(28)
Освен това следва да се подчертае, че работните програми на Агенцията следва да се създават на основата на процес на управление на изпълнението, включително показатели за изпълнение, за ефективна и ефикасна оценка на постигнатите резултати.
(29)
Работните програми на Агенцията следва да съдържат и планиране на ресурсите, включително на човешките и финансовите ресурси, определени за всяка дейност, и като се има предвид фактът, че разходите, свързани с новите нужди от персонал на Агенцията, следва да бъдат частично компенсирани с подходящо съкращаване на щатното разписание на Комисията през същия период, т.е. от 2014 до 2020 г.
(30)
Без да се засягат политическото решение относно седалищата на агенциите на Съюза, стремежът към добро географско разпределение и целите, определени от държавите членки по отношение на седалищата на новите агенции, съдържащи се в заключенията на представителите на държавите членки, заседаващи на равнище държавни и правителствени ръководители на 13 декември 2003 г., и припомнени в заключенията на Европейския съвет от юни 2008 г., в процеса на вземане на решение за избора на местоположение за местните служби на Агенцията следва да бъдат взети предвид обективни критерии. Тези критерии включват достъп до помещенията, наличие на подходяща образователна инфраструктура за обучение на децата на членовете на персонала и на командированите национални експерти, достъп до пазара на труда, системата за социална сигурност и здравните услуги за семействата на членовете на персонала и на командированите национални експерти, както и разходите по изпълнението и оперативните разходи.
(31)
Посредством специални договорености приемащите държави следва да осигурят необходимите условия за гладкото функциониране на Агенцията, като подходящи образователни и транспортни структури.
(32)
С Решение 2010/803/ЕС (10) представителите на правителствата на държавите членки решиха седалището на Агенцията да бъде в Прага. Приемното споразумение между Чешката република и Агенцията беше сключено на 16 декември 2011 г. и влезе в сила на 9 август 2012 г. Счита се, че това приемно споразумение и другите специални договорености изпълняват изискванията на Регламент (ЕС) № 912/2010.
(33)
Финансовите интереси на Съюза трябва да бъдат защитени чрез пропорционални мерки през целия цикъл на разходите, по-специално чрез предотвратяване и откриване на нередностите, извършване на проучвания, възстановяване на изгубени, неправомерно изплатени или използвани средства, а при необходимост - чрез прилагането на санкции.
(34)
Като се има предвид, че в член 8 от Регламент (ЕС) № 1285/2013 се предвижда възможността държавите членки да предоставят допълнителни средства за финансирането на някои елементи от програмите, на Агенцията следва да бъде разрешено да възлага обществени поръчки съвместно с държавите членки, когато това е целесъобразно за изпълнението на задачите ѝ.
(35)
Агенцията следва да прилага правилата за сигурност на Комисията относно сигурността на класифицираната информация на ЕС. Освен това тя следва да може да установи правила за боравенето с некласифицирана, но чувствителна информация. Тези правила следва да се прилагат само когато такава информация се обработва от Агенцията. Терминът некласифицирана, но чувствителна информация е информация или материали, които Агенцията следва да защитава поради правни задължения, залегнали в Договорите, и/или поради чувствителността на информацията или материалите. Той включва, но не се ограничава до информация или материали, които попадат в обхвата на задължението за опазване на професионална тайна, посочено в член 339 от ДФЕС, информация, свързана с въпросите, посочени в член 4 от Регламент (ЕО) № 1049/2001 на Европейския парламент и на Съвета (11), или информация от обхвата на Регламент (ЕО) № 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета (12).
(36)
Поради това Регламент (ЕС) № 912/2010 следва да бъде съответно изменен,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Регламент (ЕС) № 912/2010 се изменя, както следва:
1)
Членове 2 - 8 се заменят със следното:
„Член 2
Задачи
Задачите на Агенцията са определени в член 14 от Регламент (ЕС) № 1285/2013 на Европейския парламент и на Съвета (13).
Член 3
Органи
1. Органите на Агенцията са:
а)
административният съвет;
б)
изпълнителният директор;
в)
съветът за акредитация на сигурността на европейските ГНСС системи („Съветът за акредитация на сигурността“).
2. Органите на агенцията изпълняват задачите си, както е предвидено съответно в членове 6, 8 и 11.
3. Административният съвет и изпълнителният директор, Съветът за акредитация на сигурността и неговият председател си сътрудничат, за да обезпечат функционирането на Агенцията и координацията между нейните органи съгласно реда и условията, определени във вътрешните правила на Агенцията, като процедурния правилник на Административния съвет, процедурния правилник на Съвета за акредитация на сигурността, финансовите разпоредби, приложими за Агенцията, правилата за прилагане на Правилника за персонала и правилата за достъп до документите.
Член 4
Правно положение, местни управления
1. Агенцията е орган на Съюза. Тя има юридическа правосубектност.
2. Във всяка една от държавите членки Агенцията се ползва с най-широката правосубектност, предоставяна на юридическите лица съгласно законодателството. По-специално тя може да придобива или да се разпорежда с движимо и недвижимо имущество и да бъде страна по съдебни производства.
3. Агенцията може да взема решения относно установяването на местни управления в държавите членки с тяхно съгласие, както и в трети държави, участващи в работата на Агенцията в съответствие с член 23.
4. Изборът на седалище за местните управления се прави въз основа на обективни критерии, предназначени да осигурят доброто функциониране на Агенцията.
Разпоредбите относно установяването и функционирането на Агенцията в приемащите държави членки и в приемащите трети държави, както и относно преимуществата, предоставяни от тях на изпълнителния директор, членовете на Административния съвет и на Съвета за акредитация на сигурността и на персонала на Агенцията и членовете на техните семейства, са предмет на специални договорености между Агенцията и посочените държави членки и трети държави. Специалните договорености се одобряват от Административния съвет.
5. Чрез специфичните договорености, посочени в параграф 4, приемащите държави членки и приемащите трети държави предоставят необходимите условия за правилното функциониране на Агенцията.
6. При спазване на член 11а, параграф 1, буква е) Агенцията се представлява от своя изпълнителен директор.
Член 5
Административен съвет
1. Създава се Административен съвет, който да изпълнява задачите, изброени в член 6.
2. Административният съвет се състои от:
а)
по един представител, назначен от всяка държава членка;
б)
четирима представители, назначени от Комисията;
в)
един представител без право на глас, назначен от Европейския парламент.
Членовете на Административния съвет и на Съвета за акредитация на сигурността се назначават въз основа на степента на техния съответен опит и експертните им познания.
Мандатът на членовете на Административния съвет е четири години с възможност за еднократно подновяване. Европейският парламент, Комисията и държавите членки се стремят да ограничат текучеството на своите представители в Административния съвет.
Председателят или заместник-председателят на Съвета за акредитация на сигурността, представител на върховния представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност („ВП“) и представител на Европейската космическа агенция („ЕКА“) се поканват за участие в заседанията на Административния съвет като наблюдатели при условията, определени в процедурния правилник на Административния съвет.
3. Когато е целесъобразно, участието на представители на трети държави или международни организации и условията за такова участие се уреждат със споразуменията, посочени в член 23, параграф 1, и са в съответствие с процедурния правилник на Административния съвет.
4. Административният съвет избира председател и заместник-председател измежду своите членове. Заместник-председателят автоматично заема мястото на председателя, когато последният е възпрепятстван да изпълнява задълженията си. Мандатът на председателя и на заместник-председателя е две години, може да бъден подновяван еднократно и всеки мандат изтича, когато лицето престане да бъде член на Административния съвет.
Административният съвет има право да освобождава председателя, заместник-председателя или и двамата.
5. Заседанията на Административния съвет се свикват от неговия председател.
По принцип изпълнителният директор участва в разискванията, освен в случаите, когато председателят реши друго.
Административният съвет провежда редовно заседание два пъти годишно. Освен това той заседава по инициатива на председателя или по искане на най-малко една трета от членовете си.
Административният съвет има правото да покани на своите заседания като наблюдател всяко лице, чието мнение може да представлява интерес. При спазване на процедурния правилник членовете на Административния съвет могат да бъдат подпомагани от съветници или експерти.
Секретариатът на Административния съвет се осигурява от Агенцията.
6. Освен когато в настоящия регламент не е предвидено друго, Административният съвет взема своите решения с абсолютно мнозинство на членовете си с право на глас.
За избора и освобождаването от длъжност на председателя и на заместник-председателя на Административния съвет, както е посочено в параграф 4, и за приемането на бюджета и на работните програми е необходимо мнозинство от две трети от всички членове с право на глас.
7. Всеки представител на държава членка и на Комисията разполага с един глас. Изпълнителният директор не участва в гласуването. Решенията, основани на член 6, параграф 2, букви а) и б) и параграф 5, с изключение на тези по въпросите от обхвата на глава III, не могат да се приемат без положителен вот от страна на представителите на Комисията.
В процедурния правилник на Административния съвет подробно са уредени разпоредбите за гласуване, по-специално условията, съгласно които даден член може да действа от името на друг член.
Член 6
Задачи на Административния съвет
1. Административният съвет гарантира, че Агенцията изпълнява поверената ѝ работа при условията, установени в настоящия регламент, и взема всички необходими решения за тази цел, без да се засягат компетенциите, поверени на Съвета за акредитация на сигурността във връзка с дейностите по глава III.
2. Освен това Административният съвет:
а)
приема в срок до 30 юни на първата година от многогодишната финансова рамка, предвидена в член 312 от Договора за функционирането на Европейския съюз, многогодишната работна програма на Агенцията за периода от обхвата на многогодишната финансова рамка, след като включи в нея, без изменения, частта, изготвена от Съвета за акредитация на сигурността в съответствие с член 11, параграф 4, буква а), и след като получи становището на Комисията. Извършва се консултация с Европейския парламент по тази многогодишна работна програма, при условие че целта на консултацията е обмен на мнения и резултатите от нея не са обвързващи за Агенцията;
б)
до 15 ноември всяка година приема работната програма на Агенцията за следващата година, след като включи в нея, без изменения, частта, изготвена от Съвета за акредитация на сигурността в съответствие с член 11, параграф 4, буква б), и след като получи становището на Комисията;
в)
изпълнява функциите по отношение на бюджета, предвидени в член 13, параграфи 5, 6, 10 и 11 и в член 14, параграф 5;
г)
осигурява функционирането на Центъра за наблюдение на сигурността на „Галилео“, посочен в член 14, параграф 1, буква а), подточка ii) от Регламент (ЕС) № 1285/2013;
д)
приема правилата за прилагане на Регламент (ЕО) № 1049/2001 на Европейския парламент и на Съвета (14) в съответствие с член 21 от настоящия регламент;
е)
одобрява договореностите, посочени в член 23, параграф 2, след консултация със Съвета за акредитация на сигурността по онези разпоредби на тези договорености, които се отнасят до акредитацията на сигурността;
ж)
приема техническите процедури, необходими за изпълнение на своите задачи;
з)
приема годишния доклад за дейностите и перспективите на Агенцията, след като включи в него без изменения частта, изготвена от Съвета за акредитация на сигурността в съответствие с член 11, параграф 4, буква в), и в срок до 1 юли го изпраща на Европейския парламент, Съвета, Комисията и Сметната палата;
и)
гарантира предприемането на адекватни последващи действия във връзка с констатациите и препоръките, произтичащи от оценките и одитите по член 26, както и тези, произтичащи от разследванията, провеждани от Европейската служба за борба с измамите (OLAF), и от всички вътрешни или външни одитни доклади, и изпраща на бюджетния орган всяка информация, отнасяща се до резултатите от процедурите по оценка;
й)
дава становища на изпълнителния директор по споразуменията за делегиране, посочени в член 14, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1285/2013, преди тяхното подписване;
к)
на базата на предложение на изпълнителния директор одобрява работните договорености между Агенцията и ЕКА, посочени в член 14, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1285/2013;
л)
по предложение на изпълнителния директор одобрява стратегия за борба с измамите;
м)
когато е необходимо, на базата на предложение на изпълнителния директор одобрява организационните структури на Агенцията;
н)
приема и публикува свой процедурен правилник.
3. По отношение на персонала на Агенцията Административният съвет упражнява правомощията на орган по назначаването и на органа, компетентен да сключва договори, предоставени съответно съгласно Правилника за длъжностните лица на Европейския Съюз (15) („Правилник за длъжностните лица“)и Условията за работа на другите служители („правомощия на органа по назначаването“).
Въз основа на член 2, параграф 1 от Правилника за длъжностните лица и член 6 от Условията за работа на другите служители на Съюза и съгласно процедурата, предвидена в член 110 от същия правилник, Административният съвет взема решение за делегиране на съответните правомощия на орган по назначаването на изпълнителния директор и определя условията, при които делегираните правомощия могат да бъдат оттеглени. Изпълнителният директор докладва на Административния съвет за упражняването на тези делегирани правомощия. Изпълнителният директор има правото от своя страна да делегира тези правомощия на други лица.
Ако изключителни обстоятелства го налагат, при прилагането на втората алинея на настоящия параграф Административният съвет може с решение временно да оттегли делегираните правомощия на орган по назначаването на изпълнителния директор, както и тези, които той е делегирал вторично, и да ги упражнява пряко или да ги делегира на някой от членовете си или на член на персонала, различен от изпълнителния директор.
Чрез дерогация от втора алинея обаче Административният съвет е длъжен да делегира на председателя на Съвета за акредитация на сигурността правомощията по първа алинея във връзка с наемането на работа, оценяването и прекатегоризирането на персонала, участващ в дейностите по глава III, както и във връзка с дисциплинарните мерки, които е необходимо да бъдат предприети по отношение на този персонал.
Административният съвет определя правилата за прилагане на Правилника за длъжностните лица и на Условията за работа на другите служители в съответствие с процедурата, предвидена в член 110 от Правилника. Във връзка с наемането на работа, оценяването и прекатегоризирането на персонала, участващ в дейностите съгласно разпоредбите на глава III, както и с дисциплинарните мерки, които трябва да се предприемат спрямо него, той предварително се консултира със Съвета за акредитация на сигурността и надлежно взема предвид неговите съображения.
Освен това той приема решение за определяне на правилата за командироването на национални експерти в Агенцията. Преди приемането на това решение Административният съвет се консултира със Съвета за акредитация на сигурността във връзка с командироването на национални експерти, които вземат участие в дейностите по акредитация на сигурността, посочени в глава III, и надлежно взема предвид неговите съображения.
4. Административният съвет назначава изпълнителния директор и може да продължи или да прекрати неговия мандат в съответствие с член 15б, параграфи 3 и 4.
5. Административният съвет упражнява дисциплинарен контрол над изпълнителния директор по отношение на неговата работа, по-специално що се отнася до въпросите, свързани със сигурността, които са от компетентността на Агенцията, с изключение на дейностите, предприети в съответствие с глава III.
Член 7
Изпълнителен директор
Агенцията се управлява от изпълнителния ѝ директор, който осъществява функциите си под ръководството на Административния съвет, без да се засягат правомощията, предоставени на Съвета за акредитация на сигурността и на председателя на Съвета за акредитация на сигурността, съответно с членове 11 и 11а.
Без да се засягат правомощията на Комисията и на Административния съвет, изпълнителният директор е независим при изпълнението на функциите си и не може да търси или приема инструкции от нито едно правителство или друг орган.
Член 8
Функции на изпълнителния директор
Изпълнителният директор изпълнява следните функции:
а)
отговаря за представителството на Агенцията, с изключение на дейностите и решенията, предприети и взети в съответствие с глави II и III, и подписва споразуменията за делегиране на правомощия, посочени в член 14, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1285/2013, в съответствие с член 6, параграф 2, буква й) от настоящия регламент;
б)
изготвя работните договорености между Агенцията и ЕКА, посочени в член 14, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1285/2013, и ги представя на Административния съвет в съответствие с член 6, параграф 2, буква к) от настоящия регламент и подписва договореностите след одобрение от Административния съвет;
в)
подготвя работата на Административния съвет и участва в работата на Административния съвет без право на глас, при спазване на разпоредбите на член 5, параграф 5, втора алинея;
г)
изпълнява решенията на Административния съвет;
д)
изготвя многогодишните и годишните работни програми на Агенцията и ги представя на Административния съвет за одобрение, с изключение на частите, изготвени и приети от Съвета за акредитация на сигурността в съответствие с член 11, параграф 4, букви а) и б);
е)
изпълнява многогодишните и годишните работни програми, с изключение на частите, които се изпълняват от председателя на Съвета за акредитация на сигурността в съответствие с член 11а, параграф 1, буква б);
ж)
за всяко заседание на Административния съвет изготвя доклад за напредъка по изпълнението на годишната работна програма и при необходимост - на многогодишната работна програма, в който включва, без изменения, частта, изготвена от председателя на Съвета за акредитация на сигурността, в съответствие с член 11а, параграф 1, буква г);
з)
изготвя годишния доклад относно дейностите и перспективите на Агенцията, с изключение на раздела, който се изготвя и одобрява от Съвета за акредитация на сигурността в съответствие с член 11, параграф 4, буква в) по отношение на дейностите, обхванати в глава III, и го представя на Административния съвет за одобрение;
и)
взема всички необходими мерки, включително приемането на вътрешни административни указания и публикуването на съобщения с цел обезпечаване на функционирането на Агенцията в съответствие с настоящия регламент;
й)
съставя проекторазчет на очакваните приходи и разходи на Агенцията в съответствие с член 13 и изпълнява бюджета в съответствие с член 14;
к)
взема необходимите мерки, за да гарантира, че Агенцията в качеството си на оператор на Центъра за наблюдение на сигурността на „Галилео“ може да изпълнява указанията, дадени в съответствие със Съвместно действие 2004/552/ОВППС на Съвета (16), както и ролята си, посочена в член 6 от Решение № 1104/2011/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (17);
л)
осигурява обмена на цялата необходима информация, по-специално по отношение на сигурността, между органите на Агенцията, посочени в член 3, параграф 1 от настоящия регламент;
м)
съобщава на Комисията становището на Агенцията за техническите и оперативните характеристики, необходими за осъществяване развитието на системите, посочено в член 12, параграф 3, буква г) от Регламент (ЕС) № 1285/2013, включително за определянето на процедурите за приемане и преглед, както и научноизследователските дейности в подкрепа на това развитие;
н)
изготвя, в тясно сътрудничество с председателя на Съвета за акредитация на сигурността по въпросите, свързани с дейностите по акредитация на сигурността, обхванати в глава III от настоящия регламент, организационните структури на Агенцията и ги представя на Административния съвет за одобрение;
о)
упражнява по отношение на персонала на Агенцията правомощията по член 6, параграф 3, първа алинея, доколкото тези правомощия са му делегирани по силата на втора алинея от него;
п)
приема след одобрение от Административния съвет необходимите мерки за установяване на местни управления в държавите членки или в трети държави в съответствие с член 4, параграф 3;
р)
гарантира, че на Съвета за акредитация на сигурността, на органите, посочени в член 11, параграф 11, и на председателя на Съвета за акредитация на сигурността са осигурени секретариат и всички ресурси, необходими за правилното им функциониране;
с)
изготвя план за действие, за да гарантира предприемането на последващи действия във връзка с констатациите и препоръките от оценките и одитите по член 26, с изключение на частта от плана за действие, свързана с дейностите по глава III, и представя на Комисията шестмесечен доклад за постигнатия напредък, след като включи, без изменения, частта, изготвена от Съвета за акредитация на сигурността, който се изпраща и до Административния съвет за информация;
т)
взема следните мерки за защита на финансовите интереси на Съюза:
i)
взема превантивни мерки срещу измами, корупция и всяка друга незаконна дейност, както и ефикасни мерки за контрол;
ii)
при установяването на нередности събира неправомерно платените суми и когато е уместно, налага ефективни, пропорционални и възпиращи административни и финансови санкции;
у)
изготвя стратегия на Агенцията за борба с измамите, която е съобразена с риска от измами, като се взема предвид анализът за икономическата ефективност на предвидените за изпълнение мерки, и която отчита констатациите и препоръките от разследванията на OLAF, и я представя на Административния съвет за одобрение.
2)
Вмъква се следният член:
„Член 8а
Работни програми и годишен доклад
1. В многогодишната работна програма на Агенцията, посочена в член 6, параграф 2, буква а), се предвиждат действията, които Агенцията трябва да изпълнява в периода, обхванат от многогодишната финансова рамка, предвидена в член 312 от Договора за функциониране на Европейския съюз, включително действията, свързани с международните отношения и предоставянето на информация, за които тя отговаря. В тази програма се определя цялостното стратегическо планиране, включително цели, етапи, очаквани резултати и показатели за изпълнение, както и планиране на ресурсите, включително човешките и финансовите ресурси, определени за всяка дейност. В нея се вземат предвид оценките и одитите, посочени в член 26 от настоящия регламент. За сведение в многогодишната работна програма се описва също прехвърлянето на задачи, делегирано на Агенцията от Комисията, включително задачите по управление на програмите, посочени в член 14, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1285/2013.
2. Годишната работна програма, посочена в член 6, параграф 2, буква б) от настоящия регламент, е на базата на многогодишната работна програма. В нея се предвиждат действията, които Агенцията да изпълнява през следващата година, включително действията, свързани с международните отношения и предоставянето на информация, за които тя отговаря. Годишната работна програма включва подробни цели и очаквани резултати, в това число и показатели за изпълнение. В нея е указано ясно кои задачи са добавени, променени или заличени в сравнение с предходната финансова година, както и промените в показателите за изпълнение и целевите им стойности. В програмата се посочват също човешките и финансовите ресурси, предназначени за всяка дейност. За сведение в нея се включват задачите, които Комисията чрез споразумение за делегиране съгласно изискванията е делегирала на Агенцията в съответствие с член 14, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1285/2013.
3. След приемането им от Административния съвет изпълнителният директор изпраща многогодишната и годишната работна програма на Европейския парламент, Съвета, Комисията и държавите членки и публикува резюме от тях.
4. В годишния доклад, посочен в член 8, буква з) от настоящия регламент, се включва информация за:
а)
изпълнението на многогодишната и годишната работна програма, включително с оглед на показателите за изпълнение;
б)
изпълнението на бюджета и на плана за политиката за персонала;
в)
системите за управление и вътрешен контрол на Агенцията и напредъка във въвеждането на системите и техниките за управление на проекти, посочени в член 11, буква д) от Регламент (ЕС) № 1285/2013;
г)
всички мерки за подобряване на резултатите на Агенцията от екологична гледна точка;
д)
констатациите от вътрешния и външния одит и последващите действия във връзка с препоръките от одита и с препоръката за освобождаване от отговорност;
е)
декларацията за достоверност на изпълнителния директор.
Публикува се резюме на годишния доклад.“
3)
В член 9 параграф 1 се заменя със следното:
„1. В съответствие с член 16 от Регламент (ЕС) № 1285/2013 винаги когато сигурността на Съюза или на държавите членки може да бъде засегната от функционирането на системите, се прилагат процедурите, предвидени в Съвместно действие 2004/552/ОВППС.“
4)
Членове 10 и 11 се заменят със следното:
„Член 10
Общи принципи
Дейностите по акредитация на сигурността на европейските ГНСС системи, посочени в настоящата глава, се извършват в съответствие със следните принципи:
а)
дейностите и решенията за акредитация на сигурността се предприемат в контекста на колективна отговорност за сигурността на Съюза и на държавите членки;
б)
полагат се усилия за вземане на решенията с консенсус;
в)
дейностите по акредитация на сигурността се извършват чрез използване на подход на оценка и управление на риска, като се отчитат рисковете за сигурността на европейските ГНСС системи, както и въздействието по отношение на разходите и графика, произтичащо от всяка мярка за смекчаване на рисковете, като се има предвид целта да не се понижава общото ниво на сигурност на системите;
г)
решенията за акредитация на сигурността се изготвят и вземат от специалисти с необходимата квалификация в областта на акредитацията на сложни системи, които са проучени за надеждност за подходящо равнище на достъп до класифицирана информация и действат обективно;
д)
полагат се усилия да се проведат консултации с всички заинтересовани участници, които имат интереси в областта на сигурността;
е)
дейностите по акредитация на сигурността се изпълняват от съответните заинтересовани страни съгласно стратегия за акредитация на сигурността, без да се засяга ролята на Европейската комисия, определена в Регламент (ЕС) № 1285/2013;
ж)
при спазване на определения в приложимата стратегия за акредитация на сигурността процес решенията за акредитация на сигурността се основават на местни решения за акредитация на сигурността, взети от съответните национални органи по акредитация на сигурността на държавите членки;
з)
чрез непрекъснат, прозрачен и напълно разбираем процес на наблюдение се гарантира, че са известни рисковете, свързани със сигурността на европейските ГНСС системи, че мерките за сигурност са определени по такъв начин, че тези рискове да се сведат до приемливо ниво, с оглед на нуждите на Съюза и неговите държави членки по отношение на сигурността и за гладката работа на програмите, както и че тези мерки се прилагат в съответствие с концепцията за „защита в дълбочина“. Ефективността на тези мерки подлежи на постоянна оценка. Този процес, свързан с оценката и управлението на риска, свързан със сигурността, се осъществява като повтарящ се процес съвместно от заинтересованите страни по програмите;
и)
решенията за акредитация на сигурността се вземат по напълно независим начин, включително от Комисията и от другите образувания, които отговарят за изпълнението на програмите и за предоставянето на услугите, както и от изпълнителния директор и от Административния съвет на Агенцията;
й)
дейностите по акредитация на сигурността се извършват при надлежно отчитане на необходимостта от подходяща координация между Комисията и органите, отговорни за прилагането на разпоредбите за сигурност;
к)
класифицираната информация на ЕС се обработва и защитава от всички заинтересовани страни, свързани с изпълнението на програмите, в съответствие с основните принципи и минималните стандарти, установени съответно в правилата за сигурност на Комисията и на Съвета относно класифицираната информация на ЕС.
Член 11
Съвет за акредитация на сигурността
1. Създава се Съвет за акредитация на сигурността на европейските ГНСС системи („Съвет за акредитация на сигурността“), който изпълнява задачите, посочени в настоящия член.
2. Съветът за акредитация на сигурността изпълнява задачите си, без да се засяга отговорността, възложена на Комисията по силата на Регламент (ЕС) № 1285/2013, по-специално по въпроси, свързани със сигурността, и без да се засяга компетентността на държавите членки по отношение на акредитацията на сигурността.
3. По отношение на акредитацията на сигурността на европейските ГНСС системи, като орган за акредитация на сигурността, Съветът за акредитация на сигурността отговаря за:
а)
определянето и одобряването на стратегия за акредитация на сигурността, в която се посочват:
i)
обхватът на дейностите, необходими за осъществяването и поддържането на акредитацията на европейските ГНСС системи и тяхната потенциална свързаност с други системи;
ii)
процесът на акредитация на сигурността на европейските ГНСС системи със степен на задълбоченост, съответстваща на необходимата степен на надеждност, и в който ясно се посочват условията за одобрение; този процес се извършва при спазване на съответните изисквания, по-специално посочените в член 13 от Регламент (ЕС) № 1285/2013;
iii)
ролята на съответните заинтересовани страни, свързани с процеса на акредитация;
iv)
график на акредитациите, съобразен с етапите на програмите, по-специално по отношение на разгръщането на инфраструктурата, предоставянето на услуги и развитието;
v)
принципите на акредитацията на сигурността за мрежи и оборудване за публично регулирани услуги, свързани със системите, създадени по програма „Галилео“, която трябва да бъде извършвана от националните органи на държавите членки, компетентни по въпроси, свързани със сигурността;
б)
вземането на решения за акредитация на сигурността, по-специално за одобрение на изстрелването на спътници, разрешение за експлоатация на системите в различните им конфигурации и за различните услуги до и включително сигнала в космическото пространство, и разрешение за експлоатация на наземните станции. По отношение на мрежите и оборудването за публично регулирани услуги, свързани със системата, създадена по програма „Галилео“, Съветът за акредитация на сигурността взема решения единствено относно даването на разрешение на органи да разработват и произвеждат приемниците за публично регулирани услуги или свързаните с тези услуги модули за сигурност, като взема предвид становището на националните органи, компетентни по въпросите на сигурността, и свързаните със сигурността рискове като цяло;
в)
разглеждането и с изключение на документите, които Комисията трябва да приеме по силата на член 13 от Регламент (ЕС) № 1285/2013 и член 8 от Решение № 1104/2011/ЕС - одобряването на цялата документация, свързана с акредитацията на сигурността;
г)
в рамките на неговата компетентност, даването на консултации на Комисията при съставянето на проектотекстове на актовете, посочени в член 13 от Регламент (ЕС) № 1285/2013 и член 8 от Решение № 1104/2011/ЕС, включително за установяването на оперативни процедури за сигурност (SecOps), и предоставянето на документ със заключителната му позиция;
д)
разглеждането и одобрението на оценката на свързания със сигурността риск, разработена съгласно мониторинговия процес по член 10, буква з), като взема предвид съответствието на документите по буква в) от настоящия параграф с тези, разработени съгласно член 13 от Регламент (ЕС) № 1285/2013 и член 8 от Решение № 1104/2011/ЕС; сътрудничеството с Комисията за определяне на мерки за намаляване на риска;
е)
проверката на прилагането на мерките за сигурност по отношение на акредитацията на сигурността на европейските ГНСС системи, като предприема или спонсорира оценки, проверки или прегледи на сигурността, в съответствие с член 12, буква б) от настоящия регламент;
ж)
потвърждаването на избора на одобрени продукти и мерки, осигуряващи защита срещу електронно подслушване (Tempest) и на одобрени криптографски продукти, използвани за обезпечаване на сигурността на европейските ГНСС системи;
з)
одобряването или, когато е целесъобразно, участието съвместно със съответния орган, компетентен по въпросите на сигурността, в одобряването на свързаността на европейските ГНСС системи с други системи;
и)
съгласуването със съответната държава членка на модела за контрол на достъпа, посочен в член 12, буква в);
й)
въз основа на докладите за риска, посочени в параграф 11 от настоящия член, информирането на Комисията относно извършената от него оценка на риска и предоставянето на консултации на Комисията относно вариантите за третиране на остатъчния риск за дадено решение за акредитация на сигурността;
к)
при конкретно искане от страна на Съвета, подпомагането на Съвета, в тясна връзка с Комисията, при изпълнение на Съвместно действие 2004/552/ОВППС;
л)
извършването на консултациите, които са необходими за изпълнение на задачите му.
4. Съветът за акредитация на сигурността също:
а)
изготвя и одобрява онази част от посочената в член 8а, параграф 1 многогодишна работна програма, която е свързана с оперативните дейности, предвидени в настоящата глава, и с финансовите и човешките ресурси, необходими за изпълнението на тези дейности, и я изпраща своевременно на Административния съвет, за да бъде включена в многогодишната работна програма;
б)
изготвя и одобрява онази част от посочената в член 8а, параграф 2 годишна работна програма, която е свързана с оперативните дейности, предвидени в настоящата глава, и с финансовите и човешките ресурси, необходими за изпълнението на тези дейности, и я изпраща своевременно на Административния съвет, за да бъде включена в работната програма;
в)
изготвя и одобрява онази част от посочения в член 6, параграф 2, буква з) годишен доклад, която е свързана с дейностите и перспективите на Агенцията, предвидени в настоящата глава, както и с финансовите и човешките ресурси, необходими за изпълнението на тези дейности и перспективи, и я изпраща своевременно на Административния съвет, за да бъде включена в годишния доклад;
г)
приема и публикува своя процедурен правилник.
5. Комисията постоянно информира Съвета за акредитация на сигурността относно въздействието на предстоящите решения на Съвета за акредитация на сигурността върху правилното провеждане на програмите, както и относно прилагането на плановете за третиране на остатъчния риск. Съветът за акредитация на сигурността взема под внимание всяко подобно становище на Комисията.
6. Решенията на Съвета за акредитация на сигурността се адресират до Комисията.
7. Съветът за акредитация на сигурността се състои от по един представител от всяка държава членка, представител на Комисията и представител на ВП. Държавите членки, Комисията и ВП се стремят да ограничат текучеството на своите представители в Съвета за акредитация на сигурността. Мандатът на членовете на Съвета за акредитация на сигурността е четири години, с възможност за подновяване. Представител на ЕКА се поканва да участва като наблюдател в заседанията на Съвета за акредитация на сигурността. По изключение на тези заседания могат да се канят като наблюдатели и представители на трети държави или международни организации, когато въпросите засягат пряко тези трети държави или международни организации. Договорености за участие на представители на трети държави или международни организации и условията за него се уреждат със споразуменията, посочени в член 23, параграф 1, и са в съответствие с процедурния правилник на Съвета за акредитация на сигурността.
8. Съветът за акредитация на сигурността избира председател и заместник-председател измежду своите членове с мнозинство от две трети от всички членове с право на глас. Заместник-председателят автоматично заема мястото на председателя, когато последният е възпрепятстван да изпълнява задълженията си.
Съветът за акредитация на сигурността има право да освобождава председателя, заместник-председателя или и двамата. Той приема решението за освобождаване с мнозинство от две трети.
Мандатът на председателя и заместник-председателя на Съвета за акредитация на сигурността е две години, с възможност за еднократно подновяване. Мандатът на всяко лице приключва, когато то престане да бъде член на Съвета за акредитация на сигурността.
9. На Съвета за акредитация на сигурността се предоставя достъп до всички необходими човешки и материални ресурси, за да може той да изпълнява подходящи функции на административна поддръжка, а така също и за да може, заедно с органите, посочени в параграф 11, да изпълнява независимо задачите си, по-специално при работата с досиета, започването и наблюдението на начина на прилагане на процедурите за сигурност и извършването на одити на сигурността на системите, подготовката на решения и организирането на заседания. Той разполага също така с достъп до всяка информация, полезна за изпълнението на задачите му и с която разполага Агенцията, без да се засягат принципите на самостоятелност и независимост, посочени в член 10, буква и).
10. Съветът за акредитация на сигурността и намиращият се под негов контрол персонал на Агенцията работят по начин, който гарантира самостоятелност и независимост спрямо останалите извършвани от Агенцията дейности, по-специално спрямо оперативните дейности, свързани с експлоатацията на системите в съответствие с целите на програмата. За тази цел в рамките на Агенцията се създава ефективно организационно звено между персонала, който се занимава с обхванатите в настоящата глава дейности, и останалия персонал на Агенцията. Съветът за акредитация на сигурността незабавно уведомява изпълнителния директор, Административния съвет и Комисията за всички обстоятелства, които биха могли да нарушат неговата автономия и независимост. В случай че не може да бъде намерено решение в рамките на Агенцията, Комисията оценява ситуацията, като се консултира със засегнатите страни. Въз основа на резултатите от тази оценка Комисията взема подходящи смекчаващи мерки, които Агенцията трябва да приложи, и уведомява за това Европейския парламент и Съвета.
11. Съветът за акредитация на сигурността създава специални подчинени органи, които действат под негово ръководство, за разглеждане на конкретни въпроси. По-специално като гарантира необходимата непрекъснатост на работата, той създава група, която да осъществява прегледи и изпитвания във връзка с анализа на сигурността, за да изготви съответните доклади за риска с цел подпомагане на Съвета за акредитация на сигурността при подготовката на неговите решения. Съветът за акредитация на сигурността може да създава и разпуска експертни групи, които да допринасят за работата на въпросната група.
12. Без да се засягат компетентността на държавите членки и задачата на Агенцията, посочена в член 14, параграф 1, буква а), подточка i) от Регламент (ЕС) № 1285/2013, по време на фазата на разгръщането на програмата „Галилео“ под надзора на Съвета за акредитация на сигурността се създава група от експерти на държавите членки, за да изпълнява задачите на Органа за разпределение на криптографски материали (ОРКМ), свързани с управлението на криптографски материали на ЕС, по-специално с цел:
i)
управление на кодовете на полетите и на други кодове, необходими за функционирането на системата, създадена в рамките на програмата „Галилео“;
ii)
проверка на създаването и изпълнението на процедурите за отчитане, защитено обработване, съхраняване и разпространение на ключовете за публично регулираните услуги.
13. Ако не може да бъде постигнат консенсус в съответствие с общите принципи, посочени в член 10 от настоящия регламент, Съветът за акредитация на сигурността взема решения въз основа на гласуване с мнозинство, както е предвидено в член 16 от Договора за Европейския съюз и без да се накърняват разпоредбите на член 9 от настоящия регламент. Представителят на Комисията и представителят на върховния представител не гласуват. Председателят на Съвета за акредитация на сигурността подписва решенията, приети от Съвета за акредитация на сигурността, от името на Съвета за акредитация на сигурността.
14. Комисията информира Европейския парламент и Съвета без неоснователно забавяне относно въздействието на взетите решения за акредитация на сигурността върху правилното провеждане на програмите. Ако Комисията прецени, че дадено решение, взето от Съвета за акредитация на сигурността, може да има значително въздействие върху правилното провеждане на програмите, например по отношение на разходите, графика или резултатите, тя незабавно уведомява Европейския парламент и Съвета.
15. Като взема предвид становищата на Европейския парламент и на Съвета, които следва да бъдат изразявани в срок от един месец, Комисията може да приема всякакви подходящи мерки в съответствие с Регламент (ЕС) № 1285/2013.
16. Административният съвет периодично се информира за напредъка на работата на Съвета за акредитация на сигурността.
17. В работния график на Съвета за акредитация на сигурността се спазва годишната работна програма, посочена в член 27 от Регламент (ЕС) № 1285/2013.“
5)
Вмъква се следният член:
„Член 11а
Функции на председателя на Съвета за акредитация на сигурността
1. Председателят на Съвета за акредитация на сигурността изпълнява следните функции:
а)
управлява дейностите по акредитация на сигурността под ръководството на Съвета за акредитация на сигурността;
б)
под контрола на Съвета за акредитация на сигурността изпълнява частта от многогодишните и годишните работни програми на Агенцията, която попада в обхвата на настоящата глава;
в)
сътрудничи на изпълнителния директор с цел оказване на помощ при изготвянето на проекта за щатното разписание, посочено в член 13, параграф 3, и на организационните структури на Агенцията;
г)
изготвя раздела от посочения в член 8, буква ж) доклад за напредъка, който е свързана с оперативните дейности по настоящата глава, и го изпраща своевременно на Съвета за акредитация на сигурността и на изпълнителния директор, за да бъде включен в доклада за напредъка;
д)
изготвя раздела от годишния доклад и от плана за действие, посочени в член 8, букви з) и с) съответно, който се отнася за оперативните дейности, обхванати от настоящата глава, и го изпраща своевременно на изпълнителния директор;
е)
представлява Агенцията във връзка с дейностите и решенията, обхванати от настоящата глава;
ж)
упражнява по отношение на персонала на Агенцията, участващ в дейностите по настоящата глава, правомощията, предвидени в член 6, параграф 3, първа алинея, които са му делегирани в съответствие с член 6, параграф 3, четвърта алинея.
2. По отношение на дейностите, обхванати в настоящата глава, Европейският парламент и Съветът могат да призоват председателя на Съвета за акредитация на сигурността да обмени мнения с тях във връзка с работата и перспективите на Агенцията, включително по отношение на многогодишните и годишните работни програми.“
6)
В член 12 буква б) се заменя със следното:
„б)
предоставят на надлежно упълномощени лица, назначени от Съвета за акредитация на сигурността, със съгласието и под надзора на националните органи, компетентни по въпроси на сигурността, разрешение за достъп до всякаква класифицирана информация и до всички свързани със сигурността на системите райони и/или обекти в тяхна юрисдикция, в съответствие със законовите и подзаконовите разпоредби на съответната държава и без каквато и да било дискриминация на основание гражданство срещу граждани на държавите членки, включително за целите на одити и изпитвания на сигурността съгласно решенията на Съвета за акредитация на сигурността и на процеса на наблюдение на рисковете за сигурността, посочен в член 10, буква з). Тези одити и изпитвания се извършват в съответствие със следните принципи:
i)
подчертава се значението на сигурността и ефективното управление на риска в рамките на проверяваните единици;
ii)
препоръчват се мерки за противодействие с цел намаляване на конкретните последствия при загуба на поверителност, интегритет или наличност на класифицирана информация.“
7)
Член 13 се изменя, както следва:
а)
параграф 3 се заменя със следния текст:
„3. За дейностите по глава III изпълнителният директор изготвя, в тясно сътрудничество с председателя на Съвета за акредитация на сигурността, проект за прогнозен разчет за приходите и разходите на Агенцията за следващата финансова година, като разграничава ясно елементите на проекта за прогнозен разчет, които са свързани с дейности по акредитация на сигурността и с останалите дейности на Агенцията. Председателят на Съвета за акредитация на сигурността може да изготви писмено становище по проекта, а изпълнителният директор изпраща проекта за прогнозен разчет и становището по него на Административния съвет и на Съвета за акредитация на сигурността, заедно с проект за щатното разписание.“;
б)
параграфи 5 и 6 се заменят със следното:
„5. Всяка година за дейностите по глава III Административният съвет изготвя, на базата на проекта на прогнозния разчет за приходите и разходите и в тясно сътрудничество с председателя на Съвета за акредитация на сигурността, разчет за приходите и разходите на Агенцията за следващата финансова година.
6. До 31 март Административния съвет изпраща прогнозния разчет, в който е включен проект за щатно разписание, заедно с временната годишна работна програма до Комисията и до третите държави или международните организации, с които Съюзът е сключил споразумения в съответствие с член 23, параграф 1.“
8)
В член 14 параграф 10 се заменя със следното:
„10. По препоръка на Съвета, дадена с квалифицирано мнозинство, преди 30 април на година N + 2 Европейският парламент освобождава от отговорност изпълнителния директор за изпълнението на бюджета за година N, с изключение на тази част от изпълнението на бюджета, която произтича от задачите, поверени при необходимост на Агенцията в съответствие с член 14, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1285/2013, за която се прилага процедурата, предвидена в членове 164 и 165 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (18).
9)
Вмъква се следната глава:
„ГЛАВА IVа
ЧОВЕШКИ РЕСУРСИ
Член 15а
Персонал
1. По отношение на персонала, нает от Агенцията, се прилагат Правилникът за длъжностните лица на Европейския съюз, Условията за работа на другите служители и правилата, съвместно приети от институциите на Съюза за целите на прилагането на Правилника за длъжностните лица и на Условията за работа на другите служители.
2. Персоналът на Агенцията се състои от назначени от нея служители във връзка с необходимостта да изпълняват нейните задачи. Те имат разрешения за достъп до класифицирана информация, съответстващи на нивото на класификация на информацията, с която боравят.
3. Вътрешните правила на Агенцията, като процедурния правилник на Административния съвет, процедурния правилник на Съвета за акредитация на сигурността, финансовите разпоредби, приложими за Агенцията, правилата за прилагане на Правилника за персонала и правилата за достъп до документите, гарантират самостоятелността и независимостта на персонала, упражняващ дейностите по акредитация на сигурността, спрямо персонала, упражняващ останалите дейности на Агенцията, в съответствие с член 10, буква и).
Член 15б
Назначаване и мандат изпълнителния директор
1. Изпълнителният директор се наема на работа като срочно нает служител на Агенцията в съответствие с член 2, буква а) от Условията за работа на другите служители.
2. Изпълнителният директор се назначава от Административния съвет въз основа на своите качества и доказани административни и управленски умения, както и съответната компетентност и опит, от списък от кандидати, предложени от Комисията въз основа на общ конкурс, проведен при условията на прозрачност след публикуването на покана за изразяване на интерес в Официален вестник на Европейския съюз или на други места.
Преди да бъде назначен, кандидатът, избран от Управителния съвет, се поканва при първа възможност да направи изявление пред Европейския парламент и да отговори на въпросите, зададени от негови членове.
При сключването на договора с изпълнителния директор Агенцията се представлява от председателя на Административния съвет.
Административният съвет приема решението за назначаване на изпълнителния директор с мнозинство от две трети от членовете си.
3. Мандатът на изпълнителния директор е пет години. В края на мандата Комисията прави оценка на резултатите от работата на изпълнителния директор, като взема предвид бъдещите задачи на Агенцията и предизвикателства, пред които тя се изправя.
По предложение на Комисията, в което се взема предвид оценката, посочена в първа алинея, Административният съвет може еднократно да продължи мандата на изпълнителния директор за срок до четири години.
Решението за продължаване на мандата на изпълнителния директор се приема с мнозинство от две трети от членовете на Административния съвет.
Изпълнителен директор, чийто мандат е бил продължен, не може след това да участва в процедура за подбор за същия пост.
Административният съвет информира Европейския парламент за намерението си да продължи мандата на изпълнителния директор. Преди продължаването изпълнителният директор може да бъде поканен да направи изявление пред съответните комисии на Европейския парламент и да отговори на въпросите на членовете.
4. Административният съвет може да освободи изпълнителния директор по предложение на Комисията или на една трета от своите членове, с решение, което се приема с мнозинство от две трети от членовете на съвета.
5. Европейският парламент и Съветът могат да призоват председателя на Съвета за акредитация на сигурността да обмени мнения с тях във връзка с работата и перспективите на Агенцията, включително по отношение на многогодишните и годишните работни програми. Този обмен на мнения не засяга въпроси, свързани с дейностите по акредитация на сигурността, обхванати в глава III.
Член 15в
Командировани национални експерти
Агенцията може също така да ползва услугите на командировани национални експерти. Тези експерти имат разрешения за достъп до класифицирана информация, съответстващ на нивото на класификация на информацията, с която боравят. Правилникът за длъжностните лица и Условията за работа на другите служители не се прилагат за такъв персонал.“
10)
Членове 16 и 17 се заменят със следното:
„Член 16
Предотвратяване на измами
1. За целите на борбата с измамите, корупцията и всякакви други незаконни дейности за Агенцията се прилага без ограничения Регламент (ЕС, Евратом) № 883/2013 на Европейския парламент и на Съвета (19). За тази цел Агенцията се присъединява към Междуинституционалното споразумение от 25 май 1999 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията на Европейските общности относно вътрешните разследвания, провеждани от Европейската служба за борба с измамите (OLAF) (20), и издава съответните разпоредби, приложими по отношение на персонала на Агенцията и командированите национални експерти, като използва образеца за решение, съдържащ се в приложението към посоченото споразумение.
2. Сметната палата има правомощия да упражнява контрол върху получателите на финансиране от Агенцията, както и върху изпълнителите и подизпълнителите, които са получили средства от Съюза чрез Агенцията, въз основа на представени ѝ документи или чрез проверки на място.
3. По силата на споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства или договорите, сключени от Агенцията, OLAF може да извършва разследвания, включително проверки и инспекции на място, в съответствие с разпоредбите на Регламент (ЕС, Евратом) № 883/2013 и на Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета (21), с цел борба срещу измамите, корупцията и всяка друга незаконна дейност, засягаща финансовите интереси на Съюза.
4. Без да се засягат разпоредбите на параграфи 1, 2 и 3 от настоящия член, в споразуменията за сътрудничество, сключвани от Агенцията с трети държави или с международни организации, договорите и споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства, сключвани от Агенцията с трети страни, както и решенията за финансиране, взети от Агенцията, се предвижда изрично правото на Сметната палата и OLAF да провеждат инспекции и разследвания в съответствие с предоставените им правомощия.
Член 17
Привилегии и имунитети
По отношение на Агенцията и нейния персонал, посочен в член 15а, се прилага Протокол № 7 за привилегиите и имунитетите на Европейския съюз, приложен към Договора за Европейския съюз и към Договора за функциониране на Европейския съюз.
11)
Член 18 се заличава.
12)
Членове 22 и 23 се заменят със следното:
„Член 22
Правила за сигурност във връзка със защитата на класифицирана или чувствителна информация
1. Агенцията прилага правилата за сигурност на Комисията във връзка със защитата на класифицираната информация на ЕС.
2. Агенцията може да включи във вътрешните си правила разпоредби относно боравенето с некласифицирана, но чувствителна информация. Тези разпоредби засягат, наред с другото, обмена, обработката и съхранението на тази информация.
Член 22а
Конфликт на интереси
1. Членовете на Административния съвет и на Съвета за акредитация на сигурността, изпълнителният директор, както и командированите национални експерти и наблюдатели правят декларация за ангажименти и декларация за интереси, в която се заявява отсъствието или съществуването на преки или косвени интереси, за които би могло да се счита, че накърняват тяхната независимост. Тези декларации са точни и пълни. Те се изготвят в писмена форма при встъпване на лицата в длъжност и се подновяват всяка година. Декларациите се актуализират, когато е необходимо, особено в случай че настъпят значителни промени в личното положение на засегнатите лица.
2. Преди всяко събрание, в което участват, членовете на Административния съвет и на Съвета за акредитация на сигурността, изпълнителният директор, както и командированите национални експерти и наблюдатели и външните експерти, участващи в ad hoc работни групи, декларират точно и пълно отсъствието или съществуването на интереси, за които би могло да се счита, че накърняват тяхната независимост по отношение на някоя от точките в дневния ред, и се въздържат от участие в обсъждането и гласуването по тези точки.
3. В процедурния си правилник Административният съвет и Съветът за акредитация на сигурността установяват практическите разпоредби относно правилото за декларацията за интереси, посочена в параграфи 1 и 2, и за предотвратяването и управлението на конфликти на интереси.
Член 23
Участие на трети държави и международни организации
1. Работата на Агенцията е отворена за участие на трети държави и международни организации. Това участие и условията за осъществяването му се определят в споразумение между Съюза и третата държава или международната организация в съответствие с процедурата, предвидена в член 218 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
2. Съгласно съответните разпоредби на тези споразумения се разработват практически договорености за участието на трети държави или международни организации в работата на Агенцията, включително договорености, свързани с участието в инициативите, предприети от Агенцията, финансовите вноски и персонала.
Член 23а
Възлагане на обществени поръчки съвместно с държавите членки
За изпълнение на задачите си Агенцията има право да възлага обществени поръчки съвместно с държавите членки в съответствие с Делегиран регламент (ЕС) № 1268/2012 на Комисията (22).
13)
Член 26 се заменя със следното:
„Член 26
Преразглеждане, оценка и одит
1. До 31 декември 2016 г. и на всеки пет години след това Комисията извършва оценка на Агенцията, отнасяща се по-специално до въздействието от нейната дейност, до нейната ефективност, правилно функциониране, методи на работа, нужди и до използването на поверените ѝ ресурси. Оценката включва по-специално разглеждането на евентуални промени в обхвата или характера на задачите на Агенцията и на финансовото отражение на тези промени. В нея се разглежда прилагането на политиката на Агенцията по отношение на конфликта на интереси и се отразяват всички обстоятелства, които може да са нарушили независимостта или автономията на Съвета за акредитация на сигурността.
2. Комисията изпраща доклада от оценката и заключенията си на Европейския парламент и на Съвета, както и на Административния съвет и на Съвета за акредитация на сигурността на Агенцията. Резултатите от оценката се огласяват.
3. Всяка втора оценка съдържа преглед на отчетеното от Агенцията с оглед на нейните цели и задачи. Комисията, когато е уместно, може да предложи настоящият регламент да бъде отменен, ако счита, че запазването на Агенцията вече не е обосновано във връзка с определените ѝ цели и задачи.
4. По искане на Административния съвет или на Комисията могат да се извършат външни одити на работата на Агенцията.“
Член 2
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на третия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Страсбург на 16 април 2014 година.
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 512/2014,
16. aprill 2014,
millega muudetakse määrust (EL) nr 912/2010, millega luuakse Euroopa GNSSi Agentuur
EUROOPA PARLAMENT JA NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 172,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
olles konsulteerinud Regioonide Komiteega,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)
ning arvestades järgmist:
(1)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1285/2013 (3) artiklist 14 koostoimes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 912/2010 (4) artikliga 2 tulenevalt tagab Euroopa GNSSi Agentuur („agentuur”) Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemide („süsteemid”) turvalisuse akrediteerimise ning sel eesmärgil algatab ta turvamenetlusi ja jälgib nende rakendamist ning turbeauditite läbiviimist.
(2)
Süsteemid on määratletud määruse (EL) nr 1285/2013 artiklis 2. Tegemist on keeruliste süsteemidega, mille loomisesse ja toimimisse on kaasatud palju sidusrühmi, kellel on erinevad rollid. Seetõttu on väga oluline, et kõik Galileo ja EGNOSe programmide („programmid”) rakendamisse kaasatud sidusrühmad käitlevad ja kaitsevad ELi salastatud teavet kooskõlas peamiste põhimõtete ja miinimumstandarditega, mis on sätestatud komisjoni ja nõukogu julgeolekueeskirjades ELi salastatud teabe kaitsmise kohta, ning et määruse (EL) nr 1285/2013 artiklit 17, millega tagatakse ELi salastatud teabe kaitse samaväärne tase, kohaldatakse asjakohasel juhul kõigi sidusrühmade suhtes, kes osalevad programmide rakendamises.
(3)
Turvalisuse akrediteerimises osalevad ja selle poolt mõjutatavad sidusrühmad on liikmesriigid, komisjon, asjaomased liidu ametid, Euroopa Kosmoseagentuur (ESA) ja nõukogu ühismeetmes 2004/552/ÜVJP (5) osalevad pooled.
(4)
Võttes arvesse süsteemide eripära ja keerukust, nende rakendamises osalevaid erinevaid asutusi ning potentsiaalsete kasutajate laia ringi, tuleks turvalisuse akrediteerimist hõlbustada seeläbi, et nõuetekohaselt konsulteeritakse kõigi asjaomaste pooltega, näiteks liikmesriikide ja kolmandate riikide asutustega, kes käitavad võrgustikke, mis on ühendatud Galileo programmiga loodud avaliku reguleeritud teenuse (PRS) osutamise süsteemiga, liikmesriikide teiste asjaomaste asutustega, ESAga, või kui rahvusvahelises lepingus on ette nähtud, siis nende kolmandate riikidega, kus asuvad süsteemide maapealsed jaamad.
(5)
Turvalisuse akrediteerimisega seonduvate ülesannete asjakohase täitmise võimaldamiseks on väga oluline, et komisjon annaks kogu teabe, mis on nende ülesannete täitmiseks vajalik. Samuti on tähtis, et turvalisuse akrediteerimine kooskõlastataks vastavalt määrusele (EL) nr 1285/2013 programmide juhtimise eest vastutavate asutuste ja muude julgeolekunõuete kohaldamise eest vastutavate üksuste tegevusega.
(6)
Kohaldatavat riskihindamise ja -juhtimise lähenemisviisi puhul tuleks järgida parimaid tavasid. See peaks hõlmama turvameetmete võtmist vastavalt süvakaitse põhimõttele. Lähenemisviisis tuleks võtta arvesse riski või kardetud sündmuse realiseerumise tõenäolisust. Samuti peaks lähenemisviis olema proportsionaalne, asjakohane ja kulutõhus, võttes arvesse riskimaandamismeetmete võtmise kulusid võrreldes sellest turvalisusele tuleneva kasuga. Süvakaitse eesmärgiks on tõhustada süsteemide turvalisust, võttes tehnilisi ja mittetehnilisi turvameetmeid, mis toimivad mitme kaitseliinina.
(7)
PRS-vastuvõtjate või PRS-turvamoodulite väljatöötamine (sealhulgas sellega seotud asjakohased teadusuuringud) ja tootmine on eriti tundlikud tegevused. Seetõttu on väga oluline, et kehtestataks kord, mille alusel antakse lubasid PRS-vastuvõtjate ja PRS-turvamoodulite tootjatele.
(8)
Võttes arvesse Galileo programmiga loodud süsteemiga ühendatud võrkude ja seadmete võimalikku suurt arvu, eelkõige seoses PRSi kasutamisega, tuleks turvalisuse akrediteerimise strateegias lisaks kindlaks määrata kõnealuste võrkude ja seadmete turvalisuse akrediteerimise põhimõtted, et tagada kõnealuse akrediteerimise ühtsus, ilma et sellega piirataks liikmesriigis julgeolekuküsimustes pädevate riigisiseste üksuste pädevust. Kõnealuste põhimõtete kohaldamine võimaldaks saavutada riskijuhtimise järjepidevust ja vähendada vajadust koondada kõik leevendamismeetmed süsteemi tasandile, mis omaks negatiivset mõju kuludele, ajakavale, toimimisele ja teenuste osutamisele.
(9)
Tooteid ja meetmeid, mis kaitsevad elektromagnetkiirguse eest (st elektroonilise pealtkuulamise eest), ning krüptovahendeid, mida kasutatakse süsteemide turvalisuse tagamiseks, peaksid hindama ja heaks kiitma selliseid tooteid valmistava äriühingu asukohariigi julgeolekuküsimustes pädevad üksused. Krüptovahendite puhul peaks sellist hindamist ja heakskiitmist täiendama vastavalt põhimõtetele, mis on sätestatud nõukogu otsuse 2013/488/EL (6) IV lisa punktides 26-30. Süsteemide turvalisuse akrediteerimise eest vastutav asutus peaks kinnitama kõnealuste heakskiidetud toodete ja meetmete valiku, võttes arvesse süsteemide üldisi turvanõudeid.
(10)
Määruses (EL) nr 912/2010, eelkõige selle III peatükis on sätestatud, millistes tingimustes agentuur täidab süsteemide turvalisuse akrediteerimise ülesannet. Määruses on eelkõige ette nähtud põhimõte, et turvalisuse akrediteerimise otsused tehakse komisjonist ja programmide rakendamise eest vastutavatest üksustest sõltumatult ning seega peaks süsteemide turvalisuse akrediteerimise asutus moodustama agentuuri sees tegutseva iseseisva üksuse, kes teeb oma otsused sõltumatult.
(11)
Sellest põhimõttest lähtuvalt loodi määrusega (EL) nr 912/2010 Euroopa GNSSi süsteemide turvalisuse akrediteerimise nõukogu („turvalisuse akrediteerimise nõukogu”), kes on haldusnõukogu ja tegevdirektori kõrval agentuuri üks kolmest organist. Turvalisuse akrediteerimise nõukogu täidab agentuurile usaldatud turvalisuse akrediteerimisega seotud ülesandeid ning võtab agentuuri nimel vastu turvalisuse akrediteerimise otsused. Ta peaks vastu võtma oma kodukorra ja nimetama ametisse esimehe.
(12)
Võttes arvesse, et vastavalt määrusele (EL) nr 1285/2013 peab komisjon tagama programmide turvalisuse, sealhulgas süsteemide turvalisuse ja toimimise, peaks turvalisuse akrediteerimise nõukogu tegevus piirnema süsteemide turvalisuse akrediteerimise toimingutega ning sellega ei tohiks piirata komisjoni ülesannete ja kohustuste täitmist. Eelkõige peaks see kehtima komisjoni ülesannete ja kohustuste osas, mis tulenevad määruse (EL) nr 1285/2013 artiklist 13 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1104/2011/EL (7) artiklist 8, sealhulgas mis tahes turvalisusega seotud dokumendi osas, mis võetakse vastu delegeeritud õigusakti või rakendusaktiga või kõnealuste artiklitega kooskõlas oleval muul viisil. Ilma et sellega piirataks komisjoni ülesannete ja kohustuste täitmist ning võttes arvesse komisjoni erilisi eksperditeadmisi, tuleks turvalisuse akrediteerimise nõukogule anda õigus nõustada oma pädevuse piires komisjoni, kui see töötab välja kõnealustes artiklites osutatud õigusaktide eelnõusid.
(13)
Samuti tuleks tagada, et turvalisuse akrediteerimise toimingutega ei piirata liikmesriikide pädevust ja õigusi turvalisuse akrediteerimise valdkonnas.
(14)
Mõisted „auditid” ja „testimine” võivad turvalisusega seoses hõlmata turvalisuse hindamist, inspekteerimisi, läbivaatamist, auditeid ja testimist.
(15)
Oma ülesannete tõhusaks ja tulemuslikuks täitmiseks peaks turvalisuse akrediteerimise nõukogu saama luua vajalikud allorganid, mis tegutsevad vastavalt tema antud juhistele. Eelkõige peaks ta looma toimkonna, mis abistab nõukogu tema otsuste ettevalmistamisel.
(16)
Luua tuleks turvalisuse akrediteerimise nõukogu järelevalve all tegutsev liikmesriikide eksperdirühm, mis täidab krüptitud materjali levitamise asutuse ülesandeid seoses ELi krüptitud materjali haldamisega. See rühm tuleks luua ajutiselt, et tagada sideturbe küsimuste haldamise järjepidevus Galileo programmi kasutuselevõtuetapil. Pikemaajaliselt, kui Galileo programmiga loodud süsteem on täielikult toimiv, tuleks kohaldada kestlikku lahendust kõnealuste tegevusülesannete täitmiseks.
(17)
Määruses (EL) nr 1285/2013 on kindlaks määratud programmide halduskord aastateks 2014-2020. Määrusega antakse üldvastutus programmide eest komisjonile. Lisaks laiendatakse selles agentuurile pandud ülesandeid ja nähakse eelkõige ette agentuuri keskne roll süsteemide kasutamisel ja nende sotsiaalmajandusliku kasu suurendamisel.
(18)
Selles uues olukorras tuleb tagada, et turvalisuse akrediteerimise nõukogu saaks täita oma ülesandeid täiesti sõltumatult, eelkõige teistest agentuuri organitest või muust tegevusest, ning vältida mis tahes huvide konflikte. Seepärast on äärmiselt oluline selgemini eristada agentuuri sees turvalisuse akrediteerimisega seotud toimingud muust tegevusest, nagu Galileo turvaseirekeskuse juhtimine, süsteemide turuleviimise toetamine ja kõik muud ülesanded, mida komisjon saab agentuurile delegeerida, eelkõige süsteemide kasutamisega seotud ülesanded. Sel eesmärgil peaksid turvalisuse akrediteerimise nõukogu ja selle alluvuses olevad agentuuri töötajad töötama viisil, mis tagaks nende autonoomsuse ja sõltumatuse agentuuri muust tegevusest. Agentuuri eri ülesannete vahel tuleks kehtestada selge ja tõhus struktuuripõhine lahusus 1. jaanuariks 2014. Töötajate suhtes kohaldatavate agentuuri sise-eeskirjadega tuleks samuti tagada turvalisuse akrediteerimise toiminguid täitvate töötajate autonoomsus ja sõltumatus agentuuri teisi toiminguid täitvatest töötajatest.
(19)
Seetõttu tuleks määrust (EL) nr 912/2010 muuta, et suurendada turvalisuse akrediteerimise nõukogu ja selle esimehe sõltumatust ja volitusi ning ühtlustada suures osas tema volitused haldusnõukogu ja agentuuri tegevdirektori volitustega, nähes samal ajal ette kohustuse teha koostööd agentuuri eri organitega.
(20)
Nõukogude liikmete ametisse nimetamisel ning nende esimeeste ja aseesimeeste valimisel tuleks asjakohasel juhul võtta arvesse meeste ja naiste tasakaalustatud esindatust. Arvesse tuleks samuti võtta asjakohaseid juhtimis-, haldus- ja eelarvealaseid teadmisi.
(21)
Tööprogrammi selle osa, mis käsitleb süsteemide turvalisuse akrediteerimisega seotud operatiivtoiminguid, ja aastaaruande selle osa, mis käsitleb süsteemide turvalisuse akrediteerimise toiminguid ja agentuuri tulevikuväljavaateid, peaks koostama ja heaks kiitma haldusnõukogu asemel turvalisuse akrediteerimise nõukogu. Ta peaks need dokumendid edastama õigeaegselt haldusnõukogule, et viia need sisse agentuuri tööprogrammi ja aastaaruandesse. Turvalisuse akrediteerimise nõukogu peaks oma esimehe üle teostama ka distsiplinaarjärelevalvet.
(22)
Turvalisuse akrediteerimise nõukogu esimehele tuleks soovitavalt anda turvalisuse akrediteerimise toimingute täitmiseks roll, mis on võrreldav tegevdirektori rolliga agentuuri muude ülesannete täitmisel. Seega, lisaks agentuuri esindamisele, mis on juba ette nähtud määrusega (EL) nr 912/2010, peaks turvalisuse akrediteerimise nõukogu esimees juhtima turvalisuse akrediteerimise nõukogu järelevalve all turvalisuse akrediteerimise toiminguid ja tagama agentuuri tööprogrammi selle osa elluviimise, mis on seotud akrediteerimisega. Samuti peaks turvalisuse akrediteerimise nõukogu esimees esitama Euroopa Parlamendi või nõukogu taotlusel aruande turvalisuse akrediteerimise nõukogu ülesannete täitmise kohta ja esinema nende ees avaldusega.
(23)
Kehtestada tuleks asjaomane kord juhuks, kui haldusnõukogu ei kiida heaks agentuuri tööprogramme, mis tagab, et turvalisuse akrediteerimise protsessi ei mõjutata ja et seda saab katkestamatult jätkata.
(24)
Võttes arvesse, et programmidesse, sealhulgas turvalisuse valdkonnas, on kaasatud ka teatavad kolmandad riigid ning et neis võivad osaleda ka rahvusvahelised organisatsioonid, tuleks sõnaselgelt ette näha, et rahvusvaheliste organisatsioonide ja kolmandate riikide, eelkõige Šveitsi (kellega tuleks sõlmida koostööleping) (8) esindajad võivad erandjuhul ja teatavatel tingimustel osaleda turvalisuse akrediteerimise nõukogu töös. Kõnealused tingimused tuleks täpsustada vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklile 218 liiduga sõlmitavas rahvusvahelises lepingus, võttes arvesse julgeolekuküsimusi ja eriti ELi salastatud teabe kaitsmist. Norra osalemiseks vajaliku raamistiku loovad juba Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Norra Kuningriigi vahel sõlmitud satelliitnavigatsiooni koostööleping (9) ning EMP lepingu protokollid nr 31 ja 37. Võttes arvesse turvalisuse akrediteerimise nõukogu spetsiifilisi eksperditeadmisi, peaks olema võimalik temaga tema pädevuse piires konsulteerida enne selliste rahvusvaheliste lepingute sõlmimiseks peetavaid läbirääkimisi või nende ajal.
(25)
Lisaks tuleks määrus (EL) nr 912/2010 viia kooskõlla põhimõtetega, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühises lähenemisviisis detsentraliseeritud ametite kohta, mille need kolm institutsiooni võtsid vastu vastavalt 5. juulil, 26. juunil ja 12. juunil 2012, eelkõige haldusnõukogu otsuste vastuvõtmise eeskirjad, haldusnõukogu ja turvalisuse akrediteerimise nõukogu liikmete ja nende esimeeste ametiaja kestus, mitmeaastane tööprogramm, haldusnõukogu volitused personalijuhtimisel, määruse hindamine ja läbivaatamine, huvide konfliktide vältimine ja lahendamine ning tundliku, kuid salastamata teabe käitlemine. Mitmeaastase tööprogrammi vastuvõtmisel tuleks täielikult järgida lojaalse koostöö põhimõtet ning võtta arvesse sellise tööprogrammiga seonduvaid ajalisi piiranguid.
(26)
Seoses huvide konfliktide ärahoidmise ja lahendamisega on tähtis, et agentuur looks ja säilitaks maine, mida iseloomustavad erapooletus, usaldusväärsus ja kõrged ametialased standardid. Kunagi ei tohiks tekkida õigustatud põhjust kahtluseks, et otsuseid võivad mõjutada huvid, mis on vastuolus agentuuri kui kogu liitu teeniva asutuse rolliga, erahuvid või agentuuri töötajate, lähetatud riiklike ekspertide või vaatlejate või haldusnõukogu ja turvalisuse akrediteerimise nõukogu liikmete kuuluvus, mis tekitab või võib tekitada konflikti kõnealuste isikute ametikohustuste nõuetekohase täitmisega. Seetõttu peaks haldusnõukogu ja turvalisuse akrediteerimise nõukogu vastu võtma igakülgsed eeskirjad huvide konflikti kohta, mis kehtivad kogu agentuurile. Kõnealustes eeskirjades peaks võtma arvesse Euroopa Parlamendi taotlusel kontrollikoja 2012. aasta eriaruandes nr 15 esitatud soovitusi ning vajadust vältida huvide konflikti haldusnõukogu ja turvalisuse akrediteerimise nõukogu liikmete vahel.
(27)
Agentuuri toimimise läbipaistvuse tagamise eesmärgil tuleks agentuuri kodukord avaldada. Erandkorras tuleks siiski kaitsta teatavaid avalikke ja erahuvisid. Programmide sujuva toimimise tagamiseks peaksid mitmeaastased ja iga-aastased tööprogrammid ning aastaaruanded olema võimalikult üksikasjalikud. Seetõttu võivad nad sisaldada materjali, mis on turvalisuse või lepinguliste suhete aspektist lähtudes tundlik. Seepärast oleks asjakohane avaldada üksnes kõnealuste dokumentide kokkuvõte. Läbipaistvuse huvides peaksid need kokkuvõtted aga olema võimalikult täielikud.
(28)
Samuti tuleks rõhutada, et agentuuri tööprogrammid tuleks kehtestada tulemusjuhtimise, sealhulgas tulemusnäitajate põhjal, et oleks võimalik tulemuslikult ja tõhusalt hinnata saavutatud tulemusi.
(29)
Agentuuri tööprogrammid peaksid samuti sisaldama ressurssidega seonduvat programmitööd, sealhulgas iga tegevuse täitmiseks eraldatud inim- ja rahaliste ressursside osas, ning võtma arvesse asjaolu, et agentuuri uute personalivajadustega seotud kulud tuleks osaliselt kompenseerida komisjoni ametikohtade loetelus asjakohase vähendamise arvelt samas ajavahemikus, st aastatel 2014-2020.
(30)
Ilma et sellega piirataks poliitilist otsust liidu ametite asukohtade geograafilise jaotuse soovitavuse kohta ning liikmesriikide seatud eesmärke uute ametite asukohtade osas, mis on esitatud riigipeade ja valitsusjuhtide tasandil 13. detsembril 2003. aastal Brüsselis kohtunud liikmesriikide esindajate järeldustes ning mida tuletati meelde Euroopa Ülemkogu 2008. aasta juunikuise kohtumise järeldustes, tuleks agentuuri kohalike esinduste asukoha üle otsustamise käigus võtta arvesse objektiivseid kriteeriume. Nende kriteeriumide hulka kuulub juurdepääsetavus tegevuskohtadele, sobiva haridusalase infrastruktuuri olemasolu töötajate ja riikide lähetatud ekspertide laste jaoks, töötajate ja riikide lähetatud ekspertide pereliikmete juurdepääs tööturule, sotsiaalkindlustussüsteemile ja tervishoiuteenustele ning rakendamis- ja tegevuskulud.
(31)
Asukohariigid peaksid erikokkulepete alusel tagama vajalikud tingimused agentuuri sujuvaks toimimiseks, näiteks looma asjakohased haridus- ja transpordivõimalused.
(32)
Liikmesriikide valitsuste esindajad määrasid otsusega 2010/803/EL (10) agentuuri asukohaks Praha. Tšehhi Vabariigi ja agentuuri vaheline asukohaleping sõlmiti 16. detsembril 2011 ning see jõustus 9. augustil 2012. Ollakse seisukohal, et kõnealune asukohaleping ja teised erikokkulepped vastavad määruse (EL) nr 912/2010 nõuetele.
(33)
Liidu finantshuve tuleb kogu kulutsükli jooksul kaitsta proportsionaalsete meetmetega, eelkõige meetmetega eeskirjade eiramise ärahoidmiseks ja avastamiseks, juurdluste korraldamiseks, kaotatud, alusetult makstud või valesti kasutatud rahaliste vahendite tagasinõudmiseks ning vajaduse korral karistuste kohaldamiseks.
(34)
Võttes arvesse, et määruse (EL) nr 1285/2013 artikliga 8 nähakse liikmesriikidele ette võimalus rahastada täiendavalt teatavaid programmide osasid, tuleks agentuurile anda võimalus sõlmida koos liikmesriikidega ühiseid lepinguid, kui see osutub ülesannete täitmiseks vajalikuks.
(35)
Agentuur peaks ELi salastatud teabe kaitsmise osas kohaldama komisjoni eeskirju. Agentuuril peaks samuti olema võimalik kehtestada eeskirjad salastamata, kuid tundliku teabe käitlemiseks. Neid eeskirju tuleks kohaldada üksnes agentuuri poolt kõnealuse teabe käitlemise suhtes. Salastamata, kuid tundlik teave on teave või materjal, mida agentuur peaks kaitsma aluslepingutes sätestatud juriidiliste kohustuste ja/või selle tundlikkuse tõttu. See hõlmab muu hulgas teavet või materjali, mille suhtes kohaldub ELi toimimise lepingu artiklis 339 osutatud ametisaladuse hoidmise kohustus, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (11) artiklis 4 osutatud küsimustega seotud teavet ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 45/2001 (12) reguleerimisalasse kuuluvat teavet.
(36)
Seepärast tuleks määrust (EL) nr 912/2010 vastavalt muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määrust (EL) nr 912/2010 muudetakse järgmiselt.
1)
Artiklid 2-8 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 2
Ülesanded
Agentuuri ülesanded on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1285/2013 (13) artiklis 14.
Artikkel 3
Organid
1. Agentuuri organid on
a)
haldusnõukogu,
b)
tegevdirektor,
c)
Euroopa GNSSi süsteemide turvalisuse akrediteerimise nõukogu (edaspidi „turvalisuse akrediteerimise nõukogu”).
2. Agentuuri organid täidavad oma ülesandeid vastavalt artiklites 6, 8 ja 11 sätestatule.
3. Haldusnõukogu ja tegevdirektor, turvalisuse akrediteerimise nõukogu ja selle esimees teevad koostööd, et tagada agentuuri toimimine ja selle organite tegevuse koordineerimine vastavalt nõuetele, mis on kehtestatud agentuuri sise-eeskirjades, nagu haldusnõukogu kodukord, turvalisuse akrediteerimise nõukogu kodukord, agentuuri suhtes kohaldatavad finantseeskirjad, personalieeskirjade rakenduseeskirjad ja dokumentidele juurdepääsu käsitlevad eeskirjad.
Artikkel 4
Õiguslik seisund, kohalikud esindused
1. GNSSi agentuur on liidu asutus. Ta on juriidiline isik.
2. Agentuuril on igas liikmesriigis kõige ulatuslikum õigusvõime, mis vastavalt selle liikmesriigi õigusaktidele antakse juriidilistele isikutele. Eelkõige võib ta omandada ja võõrandada vallas- ja kinnisasju ning olla kohtus menetlusosaliseks.
3. Agentuur võib teha otsuse luua liikmesriikides nende nõusolekul või agentuuri töös osalevates kolmandates riikides kohalikke esindusi vastavalt artiklile 23.
4. Kõnealuste esinduste asukoha valimisel tuginetakse objektiivsetele kriteeriumitele, mis on töötatud välja agentuuri sujuva toimimise tagamiseks.
Sätted, mis käsitlevad agentuuri sisseseadmist ja toimimist asukohaliikmesriikides ja kolmandates riikides ning nende liikmesriikide ja kolmandate riikide poolt tegevdirektorile, haldusnõukogu ja turvalisuse akrediteerimise nõukogu liikmetele, agentuuri töötajatele ja nende pereliikmetele antavaid soodustusi, määratakse kindlaks agentuuri ning liikmesriikide või kolmandate riikide vaheliste erikokkulepetega. Haldusnõukogu kinnitab erikokkulepped.
5. Asukohaliikmesriik ja kolmas riik tagavad lõikes 4 osutatud erikokkulepete kaudu vajalikud tingimused agentuuri sujuva toimimise tagamiseks.
6. Agentuuri esindab tegevdirektor, kui artikli 11a lõike 1 punktist f ei tulene teisiti.
Artikkel 5
Haldusnõukogu
1. Käesolevaga luuakse haldusnõukogu artiklis 6 loetletud ülesannete täitmiseks.
2. Haldusnõukogu koosneb:
a)
igast liikmesriigist nimetatud ühest esindajast;
b)
komisjoni nimetatud neljast esindajast;
c)
Euroopa Parlamendi nimetatud ühest hääleõiguseta esindajast.
Haldusnõukogu ja turvalisuse akrediteerimise nõukogu liikmete ametisse nimetamise aluseks on nende asjakohaste kogemuste ja teadmiste tase.
Haldusnõukogu liikmete ametiaeg on neli aastat ja seda saab ühe korra pikendada. Euroopa Parlament, komisjon ja liikmesriigid püüavad piirata neid haldusnõukogus esindavate isikute vahetumist.
Süsteemide turvalisuse akrediteerimise nõukogu esimees või aseesimees, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”) esindaja ning Euroopa Kosmoseagentuuri (edaspidi „ESA”) esindaja kutsutakse haldusnõukogu koosolekutele osalema vaatlejana haldusnõukogu töökorras sätestatud tingimustel.
3. Asjakohasel juhul määratakse artikli 23 lõikes 1 osutatud lepingutes kindlaks kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide esindajate osalemine ja tingimused, mis peavad olema kooskõlas haldusnõukogu töökorraga.
4. Haldusnõukogu liikmed valivad endi hulgast esimehe ja aseesimehe. Aseesimees asub automaatselt täitma esimehe kohustusi, kui esimees ei saa neid ise täita. Esimehe ja aseesimehe ametiaeg on kaks aastat, seda saab ühe korra pikendada ning mõlema ametiaeg lõpeb, kui kõnealused isikud ei ole enam haldusnõukogu liikmed.
Haldusnõukogul on õigus esimees, aseesimees või mõlemad ametist vabastada.
5. Haldusnõukogu koosolekud kutsub kokku esimees.
Tegevdirektor osaleb üldjuhul aruteludes, kui esimees ei otsusta teisiti.
Haldusnõukogul on kaks korralist koosolekut aastas. Lisaks tuleb see kokku esimehe kutsel või vähemalt ühe kolmandiku liikmete taotlusel.
Haldusnõukogu võib vaatlejana koosolekule kutsuda isikuid, kelle seisukoht võib olla huvipakkuv. Haldusnõukogu liikmed võivad kasutada nõustajate või ekspertide abi, kui nende töökorrast ei tulene teisiti.
Agentuur osutab haldusnõukogule sekretariaaditeenuseid.
6. Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, teeb haldusnõukogu otsused oma hääleõiguslike liikmete absoluutse häälteenamusega.
Haldusnõukogu esimehe ja aseesimehe valimiseks ja ametist vabastamiseks, millele on osutatud lõikes 4, ning eelarve ja tööprogrammi vastuvõtmiseks on vaja hääleõiguslike liikmete kahekolmandikulist häälteenamust.
7. Igal liikmesriigi ja komisjoni esindajal on üks hääl. Tegevdirektor ei hääleta. Artikli 6 lõike 2 punktide a ja b ning artikli 6 lõike 5 alusel tehtavaid otsuseid, välja arvatud III peatükiga hõlmatud küsimustes, ei võeta vastu ilma komisjoni esindajate poolthääleta.
Haldusnõukogu töökorras sätestatakse üksikasjalikum hääletamiskord, eelkõige tingimused, mille korral üks liige võib teist liiget esindada.
Artikkel 6
Haldusnõukogu ülesanded
1. Haldusnõukogu tagab, et agentuur täidab talle usaldatud ülesandeid käesoleva määrusega kehtestatud tingimustel ning võtab vastu kõik selleks vajalikud otsused, ilma et see piiraks pädevust, mis on turvalisuse akrediteerimise nõukogule antud III peatüki kohases tegevusvaldkonnas.
2. Peale selle täidab haldusnõukogu järgmisi ülesandeid:
a)
võtab hiljemalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 312 ettenähtud mitmeaastase finantsraamistiku esimese aasta 30. juuniks vastu agentuuri mitmeaastase tööprogrammi mitmeaastase finantsraamistikuga hõlmatud ajavahemiku kohta, olles sellesse lisanud muudatusi tegemata turvalisuse akrediteerimise nõukogu poolt artikli 11 lõike 4 punkti a kohaselt koostatud osa ja saanud komisjoni arvamuse. Kõnealuse mitmeaastase tööprogrammi osas konsulteeritakse Euroopa Parlamendiga eeldusel, et selliste konsultatsioonide eesmärk on arvamustevahetus ja nende tulemus ei ole agentuuri jaoks siduv;
b)
võtab iga aasta 15. novembriks vastu agentuuri järgmise aasta tööprogrammi, olles sellesse lisanud muudatusi tegemata turvalisuse akrediteerimise nõukogu poolt artikli 11 lõike 4 punkti b kohaselt koostatud osa ja saanud komisjoni arvamuse;
c)
täidab artikli 13 lõigetes 5, 6, 10 ja 11 ning artikli 14 lõikes 5 ette nähtud eelarvega seotud ülesandeid;
d)
teostab järelevalvet määruse (EL) nr 1285/2013 artikli 14 lõike 1 punkti a alapunktis ii osutatud Galileo turvaseirekeskuse üle;
e)
võtab vastavalt käesoleva määruse artiklile 21 vastu korra Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (14) rakendamiseks;
f)
kiidab heaks artikli 23 lõikes 2 osutatud korra, tehes seda pärast konsulteerimist turvalisuse akrediteerimise nõukoguga kõnealuse korra nende sätete osas, mis käsitlevad turvalisuse akrediteerimist;
g)
kehtestab oma ülesannete täitmiseks vajalikud tehnilised menetlused;
h)
võtab vastu aastaaruande agentuuri tegevuse ja tulevikuväljavaadete kohta, olles sellesse lisanud muudatusi tegemata turvalisuse akrediteerimise nõukogu poolt artikli 11 lõike 4 punkti c kohaselt koostatud osa, ning edastab selle 1. juuliks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale;
i)
tagab artiklis 26 osutatud hindamisest ja auditeerimisest tulenevate järelduste ja soovituste, Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste ning kõigi sise- või välisauditite aruannete asjakohase järgimise ning edastab eelarvepädevatele asutustele kogu hindamismenetluse tulemuse seisukohalt asjakohase teabe;
j)
tegevdirektor konsulteerib määruse (EL) nr 1285/2013 artikli 14 lõikes 2 osutatud delegeerimiskokkulepete osas enne nende allkirjastamist;
k)
kiidab tegevdirektori ettepanekul heaks määruse (EL) nr 1285/2013 artikli 14 lõikes 4 osutatud agentuuri ja ESA vahelise töökorra;
l)
kiidab tegevdirektori ettepanekul heaks pettusevastase tegevuse strateegia;
m)
kiidab vajaduse korral tegevdirektori ettepanekul heaks agentuuri organisatsioonilise struktuuri;
n)
võtab vastu oma kodukorra ja avaldab selle.
3. Agentuuri töötajate küsimustes on haldusnõukogul ametisse nimetava asutuse volitused ja lepinguid sõlmiva asutuse volitused, mis on sätestatud vastavalt Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjades (15) („personalieeskirjad”) ning liidu muude teenistujate teenistustingimustes („ametisse nimetava asutuse volitused”).
Haldusnõukogu võtab kooskõlas ametnike personalieeskirjade artiklis 110 sätestatud menetlusega vastu otsuse, mis põhineb kõnealuste personalieeskirjade artikli 2 lõikel 1 või muude teenistujate teenistustingimuste artiklil 6 ning millega delegeeritakse asjakohased ametisse nimetava asutuse volitused tegevdirektorile ja määratakse kindlaks tingimused, mille alusel volituste delegeerimise võib peatada. Tegevdirektor annab haldusnõukogule aru kõnealuste delegeeritud volituste täitmise kohta. Tegevdirektoril on õigus need volitused edasi delegeerida.
Käesoleva lõike teise lõigu kohaldamisel võib haldusnõukogu erandlike asjaolude korral teha otsuse ajutiselt peatada ametisse nimetava asutuse volituste delegeerimine tegevdirektorile ja tegevdirektori poolt nende volituste edasidelegeerimine ning täita kõnealuseid volitusi ise või delegeerida need ühele oma liikmetest või töötajale, v.a tegevdirektorile.
Erandina teisest lõigust peab haldusnõukogu delegeerima turvalisuse akrediteerimise nõukogu esimehele esimeses lõigus osutatud volitused, mis hõlmavad III peatüki kohase tegevusvaldkonnaga seotud töötajate töölevõtmist, hindamist ja ümberklassifitseerimist ning nimetatud töötajate suhtes võetavaid distsiplinaarmeetmeid.
Haldusnõukogu võtab vastavalt personalieeskirjade artiklis 110 sätestatud menetlusele vastu liidu ametnike ning liidu muude teenistujate teenistustingimuste rakenduseeskirjad. III peatüki kohase tegevusvaldkonnaga seotud töötajate töölevõtmisel, hindamisel ja ümberklassifitseerimisel ning nimetatud töötajate suhtes distsiplinaarmeetmete võtmisel konsulteerib haldusnõukogu eelnevalt turvalisuse akrediteerimise nõukoguga ja võtab nõuetekohaselt arvesse tema tähelepanekuid.
Haldusnõukogu võtab samuti vastu otsuse eeskirjade kohta, mis käsitlevad liikmesriikide ekspertide lähetamist agentuuri. Enne otsuse tegemist konsulteerib haldusnõukogu III peatükis osutatud turvalisuse akrediteerimisega tegelevate riiklike ekspertide lähetamise asjus turvalisuse akrediteerimise nõukoguga ja võtab nõuetekohaselt arvesse tema tähelepanekuid.
4. Haldusnõukogu nimetab ametisse tegevdirektori ja võib pikendada või lõpetada tema ametiaja vastavalt artikli 15b lõigetele 3 ja 4.
5. Haldusnõukogu teostab tegevdirektori üle distsiplinaarjärelevalvet seoses tema tööga, eelkõige agentuuri pädevusse jäävates julgeolekuküsimustes, välja arvatud III peatüki kohase tegevusvaldkonna osas.
Artikkel 7
Tegevdirektor
Agentuuri tööd juhib tegevdirektor, kes täidab oma ülesandeid haldusnõukogu järelevalve all, ilma et see piiraks vastavalt artiklites 11 ja 11a osutatud turvalisuse akrediteerimise nõukogule ja turvalisuse akrediteerimise nõukogu esimehele antud volitusi.
Ilma et see piiraks komisjoni ja haldusnõukogu volitusi, on tegevdirektor oma ülesannete täitmisel sõltumatu ja ta ei taotle ega järgi ühegi valitsuse ega muu asutuse juhiseid.
Artikkel 8
Tegevdirektori ülesanded
Tegevdirektor täidab järgmisi ülesandeid:
a)
vastutab agentuuri esindamise, välja arvatud II ja III peatüki kohaselt tehtavate toimingute ja otsuste eest; allkirjastab määruse (EL) nr 1285/2013 artikli 14 lõikes 2 osutatud delegeerimiskokkulepped kooskõlas käesoleva määruse artikli 6 lõike 2 punktiga j;
b)
koostab määruse (EL) nr 1285/2013 artikli 14 lõikes 4 osutatud GNSSi agentuuri ja ESA vahelise töökorra, esitab selle käesoleva määruse artikli 6 lõike 2 punkti k kohaselt haldusnõukogule ja pärast haldusnõukogult heakskiidu saamist kirjutab sellele alla;
c)
valmistab ette haldusnõukogu töö ja võtab haldusnõukogu tööst osa ilma hääleõiguseta artikli 5 lõike 5 teise lõigu kohaselt;
d)
rakendab haldusnõukogu tehtud otsuseid;
e)
vastutab agentuuri mitmeaastaste ja iga-aastaste tööprogrammide koostamise ja haldusnõukogule heakskiitmiseks esitamise eest, välja arvatud osad, mille koostab ja võtab vastu turvalisuse akrediteerimise nõukogu kooskõlas artikli 11 lõike 4 punktidega a ja b;
f)
vastutab mitmeaastaste ja iga-aastaste tööprogrammide rakendamise eest, välja arvatud osad, mida rakendab turvalisuse akrediteerimise nõukogu esimees kooskõlas artikli 11a lõike 1 punktiga b;
g)
valmistab igaks haldusnõukogu koosolekuks ette eduaruande iga-aastase tööprogrammi ning asjakohasel juhul mitmeaastase tööprogrammi rakendamise kohta, millesse on lisatud muudatusi tegemata turvalisuse akrediteerimise nõukogu esimehe poolt artikli 11a lõike 1 punkti d kohaselt koostatud jaotis;
h)
koostab agentuuri tegevuse ja tulevikuväljavaadete kohta aastaaruande, välja arvatud jaotis, mille koostab ja kiidab heaks turvalisuse akrediteerimise nõukogu kooskõlas artikli 11 lõike 4 punktiga c III peatükiga hõlmatud tegevuste kohta, ning esitab selle haldusnõukogule heakskiitmiseks;
i)
võtab kõik vajalikud meetmed, sealhulgas sisekorraeeskirjade vastuvõtmine ja teadete avaldamine, et tagada agentuuri toimimine vastavalt käesolevale määrusele;
j)
koostab artikli 13 kohaselt agentuuri tulude ja kulude eelarvestuse projekti ning vastutab artikli 14 kohaselt eelarve täitmise eest;
k)
tagab, et agentuur suudab Galileo turvaseirekeskuse käitajana järgida nõukogu ühismeetme 2004/552/ÜVJP (16) alusel antud juhiseid ning täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1104/2011/EL (17) artiklis 6 osutatud ülesandeid;
l)
tagab käesoleva määruse artikli 3 lõikes 1 osutatud agentuuri organite vahel asjakohase teabe, eelkõige julgeolekut käsitleva teabe vahetamise;
m)
edastab komisjonile agentuuri seisukoha tehniliste ja operatiivnõuete kohta, mis on vajalikud, et rakendada määruse (EL) nr 1285/2013 artikli 12 lõike 3 punktis d osutatud süsteemiarendusi, sealhulgas määratleda aktsepteerimise ja läbivaatamise menetlused, ning kõnealust arendamist toetavaid teadusuuringuid;
n)
määrab tihedas koostöös turvalisuse akrediteerimise nõukogu esimehega kindlaks agentuuri organisatsioonilise struktuuri käesoleva määruse III peatükiga hõlmatud turvalisuse akrediteerimise toimingutega seotud küsimustes ja esitab selle haldusnõukogule heakskiitmiseks;
o)
teostab agentuuri töötajate suhtes artikli 6 lõike 3 esimeses lõigus osutatud volitusi, kui need volitused on talle delegeeritud vastavalt nimetatud lõike teisele lõigule;
p)
võtab pärast haldusnõukogult heakskiidu saamist vastu vajalikud meetmed kohalike esinduste loomiseks liikmesriikides või kolmandates riikides vastavalt artikli 4 lõikele 3;
q)
tagab, et turvalisuse akrediteerimise nõukogu, artikli 11 lõikes 11 osutatud organite ning turvalisuse akrediteerimise nõukogu esimehe nõuetekohaseks toimimiseks on olemas sekretariaat ja kõik vajalikud vahendid;
r)
koostab tegevuskava, et tagada järelmeetmete võtmine artiklis 26 osutatud hindamiste ja auditite tulemuste ja soovituste, välja arvatud III peatüki kohast tegevusvaldkonda käsitleva tegevuskava jaotise suhtes, ning edastab komisjonile poolaasta eduaruande, olles sellesse enne lisanud muudatusi tegemata turvalisuse akrediteerimise nõukogu koostatud jaotise; aruanne edastatakse teavitamise eesmärgil ka haldusnõukogule;
s)
võtab liidu finantshuvide kaitsmiseks järgmised meetmed:
i)
pettust/kelmust, korruptsiooni ja muud ebaseaduslikku tegevust ennetavad meetmed ja tõhusad kontrollimeetmed;
ii)
eeskirjade eiramise avastamise korral nõuab sisse alusetult välja makstud summad ning asjakohasel juhul kohaldab tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid haldus- ja rahalisi karistusi;
t)
koostab agentuuri pettusevastase tegevuse strateegia, mis on proportsionaalne pettuseohuga ning milles on võetud arvesse rakendatavate meetmete kulude ja tulude analüüsi ja OLAFi juurdluste järeldusi ja soovitusi, ja esitab selle haldusnõukogule kinnitamiseks.
2)
Lisatakse järgmine artikkel:
„Artikkel 8a
Tööprogrammid ja aastaaruanne
1. Artikli 6 lõike 2 punktis a osutatud agentuuri mitmeaastase tööprogrammiga nähakse ette meetmed, mis agentuur võtab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 312 ettenähtud mitmeaastase finantsraamistikuga hõlmatud ajavahemikus, sealhulgas meetmed, mis on seotud rahvusvaheliste suhete ja teabevahetusega tema vastutusalas. Kõnealuses programmis nähakse ette üldine strateegiline programmitöö, sealhulgas eesmärgid, programmi etapid, oodatavad tulemused ja tulemusnäitajad ning ressursside kavandamine, sealhulgas personal ja rahalised vahendid iga meetme jaoks. Selles võetakse arvesse käesoleva määruse artiklis 26 osutatud hindamiste ja auditite tulemusi. Teavitamise eesmärgil kirjeldatakse kõnealuses mitmeaastases tööprogrammis ka ülesannete üleandmist komisjonilt agentuurile, mis hõlmab ka määruse (EL) nr 1285/2013 artikli 14 lõikes 2 osutatud programmijuhtimise ülesandeid.
2. Käesoleva määruse artikli 6 lõike 2 punktis b osutatud iga-aastane tööprogramm põhineb mitmeaastasel tööprogrammil. Selles nähakse ette meetmed, mida agentuur võtab eesseisval aastal, sealhulgas meetmed, mis on seotud rahvusvaheliste suhete ja teabevahetusega tema vastutusalas. Iga-aastane tööprogramm sisaldab üksikasjalikke eesmärke ja oodatavaid tulemusi, sealhulgas tulemusnäitajaid. Selles on selgelt märgitud, millised ülesanded on lisatud või välja jäetud ja milliseid on muudetud võrreldes eelmise eelarveaastaga ning tulemusnäitajate muutused ja nende sihtväärtused. Programmis nähakse samuti ette personal ja rahalised vahendid iga meetme kohta. Teavitamise eesmärgil sisaldab iga-aastane tööprogramm ülesandeid, mille täitmise on komisjon delegeerimislepinguga nõuetekohaselt üle andnud agentuurile määruse (EL) nr 1285/2013 artikli 14 lõike 2 kohaselt.
3. Tegevdirektor edastab haldusnõukogu vastuvõetud mitmeaastase ja iga-aastase tööprogrammi Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja liikmesriikidele ning avaldab programmide kokkuvõtte.
4. Käesoleva määruse artikli 8 punktis h osutatud aastaaruanne sisaldab teavet järgmise kohta:
a)
mitmeaastase ja iga-aastase tööprogrammi täitmine, sealhulgas tulemusnäitajate osas;
b)
eelarve ja personalipoliitika kava täitmine;
c)
agentuuri juhtimine ja sisekontrollisüsteemid ning määruse (EL) nr 1285/2013 artikli 11 punktis e osutatud projektijuhtimise süsteemide ja tehnikate rakendamise edusammud;
d)
meetmed, mis parandavad agentuuri keskkonnaalast tulemuslikkust;
e)
sise- ja välisauditite tulemused ja auditisoovituste ning eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse käigus esitatud soovituse järelmeetmed;
f)
tegevdirektori kinnitav avaldus.
Aastaaruande kokkuvõte avalikustatakse.”
3)
Artikli 9 lõige 1 asendatakse järgmisega:
„1. Vastavalt määruse (EL) nr 1285/2013 artiklile 16 kohaldatakse alati, kui süsteemide tegevus võib mõjutada liidu või liikmesriikide julgeolekut, ühismeetmes 2004/552/ÜVJP nimetatud menetlusi.”
4)
Artiklid 10 ja 11 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 10
Üldpõhimõtted
Käesolevas peatükis osutatud Euroopa GNSSi süsteemide turvalisuse akrediteerimise toiminguid tehakse vastavalt järgmistele põhimõtetele:
a)
turvalisuse akrediteerimise toimingud ja otsused tehakse liidu ja liikmesriikide ühise julgeoleku nimel ühise vastutuse raames;
b)
tehakse jõupingutusi selleks, et otsused võetaks vastu konsensuse alusel;
c)
turvalisuse akrediteerimise toimingutes kasutatakse riskihindamise ja -juhtimise lähenemisviisi, analüüsides Euroopa GNSSi süsteemide turvalisust ohustavaid riske ning mõju riskide leevendamiseks võetavate meetmete kuludele ja ajakavale, võttes arvesse eesmärki mitte vähendada süsteemide turvalisuse üldist taset;
d)
turvalisuse akrediteerimise otsuseid töötavad välja ja teevad asjatundjad, kellel on keerukate süsteemide akrediteerimise alal nõuetekohane kvalifikatsioon, kes on läbinud nõutaval tasemel julgeolekukontrolli ning kes tegutsevad erapooletult;
e)
tehakse jõupingutusi kõigi julgeolekuküsimustega seotud asjaomaste isikutega konsulteerimiseks;
f)
turvalisuse akrediteerimise toiminguid teevad kõik asjakohased sidusrühmad vastavalt turvalisuse akrediteerimise strateegiale, piiramata sellega Euroopa Komisjoni rolli, mis on kindlaks määratud määruses (EL) nr 1285/2013;
g)
turvalisuse akrediteerimise otsused, järgides turvalisuse akrediteerimise strateegias kehtestatud protsessi, põhinevad kohalikel turvalisuse akrediteerimise otsustel, mille on vastu võtnud liikmesriikide vastavad turvalisuse akrediteerimise asutused;
h)
pidev, läbipaistev ja täiesti arusaadav järelevalveprotsess tagab, et Euroopa GNSSi süsteemide turvariskid on teada, et määratakse kindlaks turvameetmed vähendamaks selliseid riske vastuvõetava tasemeni, pidades silmas liidu ja selle liikmesriikide julgeolekuvajadusi, ja tagamaks programmide tõrgeteta toimimine, ning et kõnealuseid meetmeid kohaldatakse kooskõlas süvakaitse põhimõttega. Selliste meetmete tõhusust hinnatakse pidevalt. Julgeolekuriskide hindamise ja juhtimisega seotud protsessi viivad läbi programmide sidusrühmad ühiselt järkjärgulise protsessina;
i)
turvalisuse akrediteerimise alased otsused võetakse vastu täiesti sõltumatult, sealhulgas sõltumatult komisjonist ning muudest programmide rakendamise ja teenuste osutamise eest vastutavatest üksustest ning agentuuri tegevdirektorist ja haldusnõukogust;
j)
turvalisuse akrediteerimise toimingute tegemisel võetakse arvesse komisjoni ja julgeolekunõuete rakendamise eest vastutavate asutuste vahelise piisava koordineerimise vajadust;
k)
kõik programmide rakendamisse kaasatud sidusrühmad käitlevad ja kaitsevad ELi salastatud teavet kooskõlas peamiste põhimõtete ja miinimumstandarditega, mis on sätestatud nõukogu ja komisjoni julgeolekueeskirjadega ELi salastatud teabe kaitsmise kohta.
Artikkel 11
Turvalisuse akrediteerimise nõukogu
1. Käesolevas artiklis sätestatud ülesannete täitmiseks luuakse Euroopa GNSSi süsteemide turvalisuse akrediteerimise nõukogu (edaspidi „turvalisuse akrediteerimise nõukogu”).
2. Turvalisuse akrediteerimise nõukogu täidab oma ülesandeid, ilma et see piiraks määrusega (EL) nr 1285/2013 komisjonile usaldatud kohustuste täitmist, eelkõige turvalisusega seotud küsimustes, ning liikmesriikide pädevust turvalisuse akrediteerimise osas.
3. Turvalisuse akrediteerimise nõukogu täidab turvalisuse akrediteerimise asutusena Euroopa GNSSi süsteemide turvalisuse akrediteerimisega seoses järgmisi ülesandeid:
a)
töötab välja ja kiidab heaks turvalisuse akrediteerimise strateegia, milles esitatakse:
i)
toimingute ulatus, mis on vajalik Euroopa GNSSi süsteemide akrediteerimiseks ja akrediteeringu säilitamiseks ning nende võimalikuks ühendamiseks teiste süsteemidega;
ii)
Euroopa GNSSi süsteemide turvalisuse akrediteerimise kord, mille põhjalikkuse aste vastab nõutavale kindluse tasemele ja kus on selgelt märgitud heakskiitmise tingimused; kõnealust korda järgitakse asjaomaste nõuete, eelkõige määruse (EL) nr 1285/2013 artiklis 13 osutatud nõuete kohaselt;
iii)
akrediteerimisel osalevate asjakohaste sidusrühmade roll;
iv)
akrediteerimise ajakava, mis on kooskõlas programmide etappidega, eelkõige seoses infrastruktuuri kasutuselevõtu, teenuste osutamise ja arendamisega;
v)
põhimõtted, mida liikmesriigis julgeolekuküsimustes pädevad riigisisesed üksused kohaldavad Galileo programmiga loodud süsteemidega ühendatud võrkude ja PRS-seadmestiku turvalisuse akrediteerimise suhtes;
b)
võtab vastu turvalisuse akrediteerimise otsuseid, eelkõige kiidab heaks satelliitide lähetamise, annab loa süsteemide kasutamiseks nende erinevates konfiguratsioonides, annab loa erinevate teenuste jaoks kuni signaalini õhuruumis (kaasa arvatud) ning annab loa maapealsete jaamade käitamiseks. Galileo programmiga loodud süsteemiga ühendatud võrkude ja PRS-seadmestiku osas võtab turvalisuse akrediteerimise nõukogu üksnes vastu otsuseid, mis käsitlevad loa andmist üksustele seoses PRS-vastuvõtjate või PRS-turvamoodulite väljatöötamise ja tootmisega, võttes arvesse julgeolekuküsimustes pädevate riigisiseste üksuste antud nõuandeid ja üldisi julgeolekuriske;
c)
vaatab läbi ja kinnitab turvalisuse akrediteerimisega seotud dokumendid, välja arvatud dokumendid, mille komisjon võtab vastu määruse (EL) nr 1285/2013 artikli 13 ja otsuse nr 1104/2011/EL artikli 8 kohaselt;
d)
nõustab oma pädevuse piires komisjoni, kui see töötab välja määruse (EL) nr 1285/2013 artiklis 13 ja otsuse nr 1104/2011/EL artiklis 8 osutatud õigusaktide eelnõusid, sealhulgas turvanõuete rakendamise korra kehtestamisel ja lõppseisukoha raames aruande esitamisel;
e)
vaatab läbi ja kinnitab riskihindamise, mis on välja töötatud artikli 10 punktis h osutatud protsessi kohaselt, võttes arvesse kooskõla käesoleva lõike punktis c osutatud dokumentide ning määruse (EL) nr 1285/2013 artikli 13 ja otsuse nr 1104/2011/EL artikli 8 kohaselt välja töötatud dokumentidega; teeb koostööd komisjoniga, et määrata kindlaks riskileevendusmeetmed;
f)
kontrollib Euroopa GNSSi süsteemide turvalisuse akrediteerimisega seoses turvameetmete rakendamist, teostades või rahastades turvalisuse hindamist, kontrolle või ülevaateid käesoleva määruse artikli 12 punkti b kohaselt;
g)
kinnitab heakskiidetud toodete ja meetmete valiku, mis kaitsevad elektroonilise pealtkuulamise vastu (TEMPEST), ning heakskiidetud krüptovahendite valiku, mida kasutatakse Euroopa GNSSi süsteemide turvalisuse tagamiseks;
h)
kiidab heaks Euroopa GNSSi süsteemide ühendamise teiste süsteemidega või osaleb asjakohasel juhul sellise ühendamise ühisel heakskiitmisel koos julgeolekuküsimustes pädeva asjaomase üksusega;
i)
lepib asjaomase liikmesriigiga kokku artikli 12 punktis c osutatud juurdepääsu kontrolliks vajaliku mudeli;
j)
teavitab käesoleva artikli lõikes 11 nimetatud riskiaruannete alusel komisjoni oma riskihinnangust ning annab komisjonile soovitusi konkreetse turvalisuse akrediteerimise otsuse jääkriski käsitlemise võimaluste kohta;
k)
pärast nõukogult konkreetse taotluse saamist aitab tihedas koostöös komisjoniga rakendada nõukogul ühismeedet 2004/552/ÜVJP;
l)
viib läbi oma ülesannete täitmiseks vajalikud konsultatsioonid.
4. Peale selle täidab turvalisuse akrediteerimise nõukogu järgmisi ülesandeid:
a)
koostab ja kiidab heaks artikli 8a lõikes 1 osutatud mitmeaastase tööprogrammi osa käesoleva peatüki kohaste operatiivülesannete ja nende täitmiseks vajaliku personali ja rahaliste vahendite kohta ning edastab selle õigeaegselt haldusnõukogule, et lisada see mitmeaastasesse tööprogrammi;
b)
koostab ja kiidab heaks artikli 8a lõikes 2 osutatud iga-aastase tööprogrammi osa käesoleva peatüki kohaste operatiivülesannete ja nende täitmiseks vajaliku personali ja rahaliste vahendite kohta ning edastab selle õigeaegselt haldusnõukogule, et lisada see iga-aastasesse tööprogrammi;
c)
koostab ja kiidab heaks artikli 6 lõike 2 punktis h osutatud aruande osa, mis käsitleb käesoleva peatüki kohaseid agentuuri tegevusi ja tulevikuväljavaateid ning nende täitmiseks vajalikku personali ja rahalisi vahendeid, ning edastab selle õigeaegselt haldusnõukogule, et lisada see iga-aastasesse aruandesse;
d)
võtab vastu oma kodukorra ja avaldab selle.
5. Komisjon annab turvalisuse akrediteerimise nõukogule pidevalt teada turvalisuse akrediteerimise nõukogu kavandatavate otsuste mõjust programmide nõuetekohasele täitmisele ning jääkriski käsitlemise kavade rakendamisest. Turvalisuse akrediteerimise nõukogu arvestab komisjoni arvamusega.
6. Turvalisuse akrediteerimise nõukogu otsused adresseeritakse komisjonile.
7. Turvalisuse akrediteerimise nõukokku kuulub üks esindaja igast liikmesriigist, üks komisjonist ja üks kõrge esindaja juurest. Liikmesriigid, komisjon ja kõrge esindaja püüavad piirata oma esindajate vahetumist turvalisuse akrediteerimise nõukogus. Turvalisuse akrediteerimise nõukogu liikmete ametiaeg on neli aastat ja seda saab ühe korra pikendada. ESA esindaja kutsutakse turvalisuse akrediteerimise nõukogu koosolekutele osalema vaatlejana. Erandkorras võib koosolekutele vaatlejatena osalema kutsuda ka kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide esindajaid, kui arutatakse kõnealuste kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega otseselt seotud küsimusi. Selline kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide esindajate osalemine ja osalemise tingimused määratakse kindlaks artikli 23 lõikes 1osutatud lepingutes ja kooskõlas turvalisuse akrediteerimise nõukogu töökorraga.
8. Turvalisuse akrediteerimise nõukogu liikmed valivad enda hulgast esimehe ja aseesimehe kõigi liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega. Aseesimees asub automaatselt täitma esimehe kohustusi, kui esimees ei saa neid ise täita.
Turvalisuse akrediteerimise nõukogul on õigus esimees, aseesimees või mõlemad ametist vabastada. Ametist vabastamise otsus tehakse kahekolmandikulise häälteenamusega.
Turvalisuse akrediteerimise nõukogu esimehe ja aseesimehe ametiaeg on kaks aastat ja seda saab ühe korra pikendada. Mõlema isiku ametiaeg lõpeb, kui nad ei ole enam turvalisuse akrediteerimise nõukogu liikmed.
9. Turvalisuse akrediteerimise nõukogul on juurdepääs kogu personalile ja kõikidele materiaalsetele vahenditele, mida on vaja asjakohase haldustoe andmiseks ja selleks, et võimaldada tal koos lõikes 11 osutatud organitega täita sõltumatult oma ülesandeid, eelkõige toimikute käitlemisel, julgeolekumenetluste algatamisel ja nende rakendamise jälgimisel ning süsteemi turbeauditite läbiviimisel, otsuste ettevalmistamisel ja koosolekute korraldamisel. Samuti on tal juurdepääs kogu teabele, mida tal on vaja oma ülesannete täitmiseks ja mis on agentuuri käsutuses, ilma et see piiraks artikli 10 punktis i osutatud iseseisvuse ja sõltumatuse põhimõtete kohaldamist.
10. Turvalisuse akrediteerimise nõukogu ja tema alluvuses olevad agentuuri töötajad töötavad viisil, mis tagab iseseisvuse ja sõltumatuse muust agentuuri tegevusest, eelkõige süsteemide kasutamisega seotud operatiivtegevusest, kooskõlas programmi eesmärkidega. Selleks luuakse agentuuris tegelik organisatsiooniline lahusus käesoleva peatükiga hõlmatud ülesandeid täitvate töötajate ja muude agentuuri töötajate vahel. Turvalisuse akrediteerimise nõukogu teavitab tegevdirektorit, haldusnõukogu ja komisjoni viivitamata kõigist asjaoludest, mis võivad kahjustada tema iseseisvust ja sõltumatust. Juhul kui agentuur ei suuda olukorda ise parandada, hindab olukorda komisjon, konsulteerides asjakohaste isikutega. Selle hindamise tulemusel võtab komisjon asjakohaseid leevendusmeetmeid, mida rakendab agentuur, ja teavitab nendest Euroopa Parlamenti ja nõukogu.
11. Turvalisuse akrediteerimise nõukogu moodustab oma alluvuses eriorganeid, kes tegutsevad tema juhiste kohaselt. Eelkõige moodustab ta töö vajaliku järjepidevuse tagamise eesmärgil toimkonna, mis tegeleb turvaanalüüside läbivaatamise ja testimisega, et abistada turvalisuse akrediteerimise nõukogu tema otsuste ettevalmistamisel. Turvalisuse akrediteerimise nõukogu võib moodustada eksperdirühmi, mis toetavad toimkonna tööd, või nende tegevuse lõpetada.
12. Ilma et see piiraks määruse (EL) nr 1285/2013 artikli 14 lõike 1 punkti a alapunktis i osutatud liikmesriikide pädevust ja agentuuri ülesandeid Galileo programmi kasutuselevõtuetapil, moodustatakse turvalisuse akrediteerimise nõukogu järelevalve all tegutsev liikmesriikide eksperdirühm, mis täidab krüptitud materjali levitamise asutuse ülesandeid seoses ELi krüptitud materjali haldamisega eelkõige järgmistel eesmärkidel:
i)
Galileo programmiga loodud süsteemi toimimiseks vajalike lendude koodivõtmete ja teiste koodivõtmete haldamine;
ii)
PRSi võtmete üle arvepidamise, turvalise käsitlemise, säilitamise ja jaotamise menetluste kehtestamise ja täitmise kontrollimine.
13. Kui käesoleva määruse artiklis 10 osutatud peamiste põhimõtete alusel konsensust ei saavutata, võtab turvalisuse akrediteerimise nõukogu otsused vastu Euroopa Liidu lepingu artiklis 16 sätestatud häälteenamusega, mis ei piira käesoleva määruse artikli 9 kohaldamist. Komisjoni esindaja ja kõrge esindaja esindaja hääletamisest osa ei võta. Turvalisuse akrediteerimise nõukogu esimees allkirjastab turvalisuse akrediteerimise nõukogu nimel turvalisuse akrediteerimise nõukogu vastu võetud otsused.
14. Komisjon teavitab põhjendamatu viivituseta Euroopa Parlamenti ja nõukogu turvalisuse akrediteerimise otsuste vastuvõtmise mõjust programmide nõuetekohasele täitmisele. Kui komisjon leiab, et turvalisuse akrediteerimise nõukogu vastu võetud otsus võib märkimisväärselt mõjutada programmide nõuetekohast täitmist, näiteks kulude, ajakava või toimimise osas, teatab ta sellest viivitamata Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
15. Võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu arvamusi, mis tuleks esitada ühe kuu jooksul, võib komisjon võtta vastu mis tahes asjakohaseid meetmeid kooskõlas määrusega (EL) nr 1285/2013.
16. Haldusnõukogu teavitatakse korrapäraselt turvalisuse akrediteerimise nõukogu tööde arengust.
17. Turvalisuse akrediteerimise nõukogu tööde ajakavas võetakse arvesse määruse (EL) nr 1285/2013 artiklis 27 osutatud iga-aastast tööprogrammi.”
5)
Lisatakse järgmine artikkel:
„Artikkel 11a
Turvalisuse akrediteerimise nõukogu esimehe ülesanded
1. Turvalisuse akrediteerimise nõukogu esimees täidab järgmiseid ülesandeid:
a)
korraldab turvalisuse akrediteerimise nõukogu järelevalve all turvalisuse akrediteerimist;
b)
viib turvalisuse akrediteerimise nõukogu järelevalve all ellu agentuuri mitmeaastaste ja iga-aastaste tööprogrammide käesoleva peatükiga hõlmatud osa;
c)
teeb koostööd tegevdirektoriga, et aidata tal koostada artikli 13 lõikes 3 osutatud ametikohtade loetelu kava ja töötada välja agentuuri organisatsiooniline struktuur;
d)
valmistab ette artikli 8 punktis g osutatud eduaruande jaotise käesoleva peatükiga hõlmatud operatiivülesannete kohta ning edastab selle õigeaegselt turvalisuse akrediteerimise nõukogule ja tegevdirektorile, et selle saaks lisada eduaruandesse;
e)
valmistab ette artikli 8 punktides h ja r osutatud iga-aastase aruande ja tegevuskava jaotise käesoleva peatükiga hõlmatud operatiivülesannete kohta ning edastab need õigeaegselt tegevdirektorile;
f)
esindab agentuuri käesoleva peatüki kohastes toimingutes ja otsustes;
g)
kasutab käesoleva peatüki kohaste ülesannetega seotud agentuuri töötajate suhtes artikli 6 lõike 3 esimeses lõigus osutatud volitusi, mis on talle delegeeritud vastavalt artikli 6 lõike 3 neljandale lõigule.
2. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad seoses käesoleva peatükiga hõlmatud tegevusega paluda turvalisuse akrediteerimise nõukogu esimehel tutvustada Euroopa Parlamendile ja nõukogule seisukohti agentuuri töö ja tulevikuväljavaadete kohta, sealhulgas mitmeaastase ja iga-aastase tööprogrammi osas.”
6)
Artikli 12 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:
„b)
võimaldab turvalisuse akrediteerimise nõukogu määratud nõuetekohaselt volitatud isikutele kokkuleppel kõnealuses liikmesriigis julgeolekuküsimustes pädevate riigisiseste üksustega ja nende järelevalve all juurdepääsu igasugusele teabele ja kõigile aladele, mis on seotud nende jurisdiktsiooni alla kuuluvate süsteemide turvalisusega, kooskõlas oma riigisiseste õigus- ja haldusnormidega ning hoidudes liikmesriikide kodanike diskrimineerimisest kodakondsuse alusel, sealhulgas turvalisuse akrediteerimise nõukogu kavandatud turbeauditite ja testimiste läbiviimise eesmärgil ning artikli 10 punktis h osutatud julgeolekuriskide järelevalveprotsessi eesmärgil. Need auditid ja testimised tehakse järgmisi põhimõtteid järgides:
i)
rõhutatakse julgeoleku ja tõhusa riskijuhtimise olulisust kontrollitavates üksustes;
ii)
soovitatakse vastumeetmeid salastatud teabe salajasuse, tervikluse või käideldavuse kadumisest tuleneva konkreetse mõju leevendamiseks.”
7)
Artiklit 13 muudetakse järgmiselt:
a)
lõige 3 asendatakse järgmisega:
„3. Tegevdirektor koostab tihedas koostöös turvalisuse akrediteerimise nõukogu esimehega agentuuri järgmise eelarveaasta tulude ja kulude eelarvestuse projekti III peatüki kohases tegevusvaldkonnas ning tagab, et esialgses eelarvestuses on turvalisuse akrediteerimise toimingutega seonduvad aspektid ja agentuuri muude tegevustega seonduvad aspektid selgelt eristatud. Turvalisuse akrediteerimise nõukogu esimees võib koostada kõnealuse eelarvestuse kohta aruande ning tegevdirektor edastab nii eelarvestuse kui ka nimetatud aruande koos kavandatud ametikohtade loeteluga haldusnõukogule ja turvalisuse akrediteerimise nõukogule.”;
b)
lõiked 5 ja 6 asendatakse järgmisega:
„5. Haldusnõukogu koostab igal aastal tihedas koostöös turvalisuse akrediteerimise nõukoguga tulude ja kulude esialgse eelarvestuse põhjal agentuuri järgmise eelarveaasta tulude ja kulude eelarvestuse aruande III peatüki kohases tegevusvaldkonnas.
6. Haldusnõukogu edastab kõnealuse eelarvestuse aruande koos kavandatud ametikohtade loetelu ja esialgse iga-aastase tööprogrammiga 31. märtsiks komisjonile ja nendele kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele, kellega liit on sõlminud lepingud vastavalt artikli 23 lõikele 1.”
8)
Artikli 14 lõige 10 asendatakse järgmisega:
„10. Kvalifitseeritud häälteenamusega otsustava nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament enne N + 2 aasta 30. aprilli tegevdirektorile kinnituse N aasta eelarve täitmise kohta, välja arvatud eelarve täitmise see osa, kuhu kuuluvad vajaduse korral agentuurile vastavalt määruse (EL) nr 1285/2013 artikli 14 lõikele 2 antud ülesanded, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (18) artiklites 164 ja 165 sätestatud menetlust.
9)
Lisatakse järgmine peatükk:
„IVa PEATÜKK
PERSONAL
Artikkel 15a
Töötajad
1. Agentuuri töötajate suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu ametnike personalieeskirju, liidu muude teenistujate teenistustingimusi ja liidu institutsioonide poolt nende personalieeskirjade ja teenistustingimuste kohaldamise eesmärgil ühiselt vastuvõetud eeskirju.
2. Agentuuri töötajate hulka kuuluvad kõnealuse agentuuri poolt oma ülesannete täitmiseks tööle võetud teenistujad. Nad on läbinud julgeolekukontrolli ja neile on antud juurdepääsuluba, mis vastab nende poolt käideldava teabe salastatuse tasemele.
3. Agentuuri sise-eeskirjad, nagu haldusnõukogu kodukord, turvalisuse akrediteerimise nõukogu kodukord, agentuuri suhtes kohaldatavad finantseeskirjad, personalieeskirjade rakenduseeskirjad ja dokumentidele juurdepääsu käsitlevad tingimused, tagavad turvalisuse akrediteerimise toiminguid tegevate töötajate iseseisvuse ja sõltumatuse agentuuri muust tegevusest kooskõlas artikli 10 punktiga i.
Artikkel 15b
Tegevdirektori ametisse nimetamine ja ametiaeg
1. Tegevdirektor võetakse agentuuri tööle ajutise teenistujana kooskõlas muude teenistujate teenistustingimuste artikli 2 punktiga a.
2. Haldusnõukogu nimetab tegevdirektori ametisse tema teeneid, dokumenteeritud haldamis- ja juhtimisoskust ning asjaomaseid teadmisi ja kogemusi silmas pidades komisjoni esitatud kandidaatide nimekirjast, mis koostatakse Euroopa Liidu Teatajas ja mujal avaldatud osalemiskutsete põhjal korraldatud avaliku konkursi alusel.
Haldusnõukogu valitud kandidaat võidakse kutsuda esimesel võimalusel esinema avaldusega Euroopa Parlamendi ees ja vastama parlamendiliikmete küsimustele.
Tegevdirektoriga lepingu allakirjutamisel esindab agentuuri haldusnõukogu esimees.
Haldusnõukogu teeb otsuse tegevdirektori ametisse nimetamise kohta oma liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega.
3. Tegevdirektori ametiaeg on viis aastat. Tema ametiaja lõpus koostab komisjon hinnangu, milles käsitletakse tegevdirektori töö tulemuslikkust, võttes arvesse agentuuri tulevasi ülesandeid ja lahendamist vajavaid küsimusi.
Võttes arvesse esimeses lõigus osutatud hinnangut võib haldusnõukogu komisjoni ettepanekul pikendada tegevdirektori ametiaega ühe korra kuni neljaks aastaks.
Ametiaja pikendamist käsitlev otsus võetakse vastu liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega.
Tegevdirektor, kelle ametiaega pikendati, ei saa pikendatud ametiaja lõppedes osaleda sama ametikoha täitmise valikumenetluses.
Haldusnõukogu teatab tegevdirektori ametiaja pikendamise kavatsusest Euroopa Parlamendile. Enne ametiaja pikendamist võib tegevdirektori kutsuda esinema avaldusega Euroopa Parlamendi pädevate komisjonide ette ja vastama parlamendiliikmete küsimustele.
4. Komisjoni või haldusnõukogu ühe kolmandiku liikmete ettepanekul on haldusnõukogul õigus tegevdirektor ametist vabastada otsusega, mis võetakse vastu tema liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega.
5. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad paluda tegevdirektoril tutvustada Euroopa Parlamendile ja nõukogule seisukohti agentuuri töö ja tulevikuväljavaadete kohta, sealhulgas iga-aastase ja mitmeaastase tööprogrammi osas. Selline seisukohtade tutvustus ei puuduta III peatükiga hõlmatud turvalisuse akrediteerimise toimingutega seotud küsimusi.
Artikkel 15c
Riikide lähetatud eksperdid
Agentuur võib kasutada ka riikide lähetatud eksperte. Kõnealused eksperdid on läbinud julgeolekukontrolli ja neile on antud juurdepääsuluba, mis vastab nende poolt käideldava teabe salastatuse tasemele. Nimetatud töötajate suhtes ei kohaldata personalieeskirju ega muude teenistujate teenistustingimusi.”
10)
Artiklid 16 ja 17 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 16
Pettuste tõkestamine
1. Pettuste/kelmuse, korruptsiooni ja muu õigusvastase tegevusega võitlemiseks kohaldatakse piiranguteta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL, Euratom) nr 883/2013 (19). Sel eesmärgil ühineb agentuur Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Komisjoni vahelise 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) (20) sisejuurdluste kohta ning võtab vastu asjakohased agentuuri töötajatele ja riikide lähetatud ekspertidele kohaldatavad sätted, kasutades nimetatud kokkuleppele lisatud näidisotsust.
2. Kontrollikojal on õigus kontrollida nii kontrollikojale esitatud dokumentide põhjal kui ka kohapeal agentuuri rahaliste vahendite saajaid ning agentuuri kaudu liidu rahalisi vahendeid saanud töövõtjaid või alltöövõtjaid.
3. Vastavalt määrusele (EL, Euratom) nr 883/2013 ja nõukogu määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (21) võib OLAF pettuste/kelmuse, korruptsiooni ja liidu finantshuve kahjustava muu ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemiseks korraldada juurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi seoses agentuuri rahastatavate toetuste ja sõlmitud lepingutega.
4. Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamist, nähakse agentuuri ning kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide vahel sõlmitud koostöölepingutes, agentuuri ja kolmandate pooltega sõlmitud lepingutes ja toetuslepingutes ning agentuuri tehtud rahastamisotsustes sõnaselgelt ette kontrollikoja ja OLAFi õigus teha oma vastava pädevuse piires kontrolle ja korraldada juurdlusi.
Artikkel 17
Privileegid ja immuniteedid
Agentuuri ja artiklis 15a osutatud agentuuri töötajate suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 7 (Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide kohta).
11)
Artikkel 18 jäetakse välja.
12)
Artiklid 22 ja 23 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 22
Salastatud või tundliku teabe kaitsmist käsitlevad julgeolekueeskirjad
1. Agentuur kohaldab ELi salastatud teabe kaitsmist käsitlevaid komisjoni julgeolekueeskirju.
2. Agentuur võib näha oma sise-eeskirjades ette sätted salastamata, kuid tundliku teabe käitlemiseks. Sellised sätted hõlmavad muu hulgas sellise teabe vahetamist, käitlemist ja säilitamist.
Artikkel 22a
Huvide konflikt
1. Haldusnõukogu ja turvalisuse akrediteerimise nõukogu liikmed, tegevdirektor ja riikide lähetatud eksperdid ja vaatlejad esitavad kohustuste ja huvide deklaratsiooni, milles nad kinnitavad, et neil ei ole või on otseseid või kaudseid huvisid, mida võib pidada nende sõltumatust kahjustavaks. Nimetatud deklaratsioonid peavad olema täpsed ja täielikud. Need esitatakse kirjalikult ametisse astumisel ja neid uuendatakse igal aastal. Neid deklaratsioone ajakohastatakse vajaduse korral, eelkõige juhul, kui asjaomase isiku isiklikus olukorras toimuvad asjakohased muutused.
2. Haldusnõukogu ja turvalisuse akrediteerimise nõukogu liikmed, tegevdirektor, riikide lähetatud eksperdid ja vaatlejad ning ajutistes töörühmades osalevad väliseksperdid deklareerivad täpselt ja täielikult enne igat koosolekut, kus nad osalevad, et neil ei ole või on huvisid, mida saab pidada nende sõltumatust kahjustavaks päevakorra punktide osas, ning nad hoiduvad selliste punktide üle arutamisest ja hääletamisest.
3. Haldusnõukogu ja turvalisuse akrediteerimise nõukogu näevad oma kodukorras ette lõigetes 1 ja 2 osutatud huvide deklareerimise ja huvide konfliktide vältimise ja lahendamise praktilise korra.
Artikkel 23
Kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide osalemine
1. Agentuur on tegevuses osalemiseks avatud kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele. Selline osalemine ja osalemistingimused määratakse kindlaks lepinguga, mis sõlmitakse liidu ning kõnealuse kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni vahel, tehes seda vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 218 sätestatud menetlusele.
2. Kõnealuste lepingute asjakohaste sätete alusel töötatakse välja kord, milles täpsustatakse kõnealuste riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide agentuuri töös osalemise praktilist korda, sealhulgas sätteid, mis käsitlevad agentuuri esitatud algatustes osalemist, rahalist panust ja töötajaid.
Artikkel 23a
Ühiste hankelepingute sõlmimine liikmesriikidega
Oma ülesannete täitmiseks on agentuuril lubatud sõlmida liikmesriikidega ühiseid lepinguid vastavalt komisjoni delegeeritud määrusele (EL) nr 1268/2012 (22).
13)
Artikkel 26 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 26
Läbivaatamine, hindamine ja auditeerimine
1. Komisjon hindab agentuuri, eelkõige selle mõju, tõhusust, head toimimist, töömeetodeid, vajadusi ja talle eraldatud ressursside kasutust hiljemalt 31. detsembriks 2016 ja seejärel iga viie aasta tagant. See hindamine hõlmab eelkõige võimalikke muutusi agentuuri ülesannete ulatuses ja olemuses ning selliste muutuste finantsmõju. Hindamisel käsitletakse agentuuri huvide konfliktide alase poliitika elluviimist ning selles kajastatakse samuti kõiki asjaolusid, mis võivad olla kahjustanud turvalisuse akrediteerimise nõukogu autonoomsust ja sõltumatust.
2. Komisjon edastab hindamisaruande ja oma sellekohased järeldused Euroopa Parlamendile, nõukogule, agentuuri haldusnõukogule ja turvalisuse akrediteerimise nõukogule. Hindamistulemused avalikustatakse.
3. Igas teises aruandes hinnatakse agentuuri bilanssi, võttes arvesse selle eesmärke ja ülesandeid. Kui komisjon leiab, et agentuurile seatud eesmärkidest ja ülesannetest lähtudes ei ole agentuuri säilitamine enam põhjendatud, võib komisjon teha asjakohasel juhul ettepaneku käesoleva määruse kehtetuks tunnistamiseks.
4. Haldusnõukogu või komisjoni taotlusel võib agentuuri tegevuse tulemuslikkuse kohta korraldada välisauditeid.”
Artikkel 2
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Strasbourg, 16. aprill 2014