РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 603/2013 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 26 юни 2013 година
за създаване на система Евродак за сравняване на дактилоскопични отпечатъци с оглед ефективното прилагане на Регламент (ЕС) № 604/2013 за установяване на критерии и механизми за определяне на държаватачленка, компетентна за разглеждането на молба за международна закрила, която е подадена в една от държавитечленки от гражданин на трета държава или от лице без гражданство и за искане на сравнения с данните в Евродак от правоприлагащите органи на държавитечленки и Европол за целите на правоприлагането и за изменение на Регламент (ЕС) № 1077/2011 за създаване на Европейска агенция за оперативното управление на широкомащабни информационни системи в областта на свободата, сигурността и правосъдието (преработен текст)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 78, параграф 2, буква д), член 87, параграф 2, буква а) и член 88, параграф 2, буква а) от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
като взеха предвид становището на Европейския надзорен орган по защита на данните (1),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Регламент (ЕО) № 2725/2000 на Съвета от 11 декември 2000 г. за създаване на система „Евродак“ за сравняване на дактилоскопични отпечатъци с оглед ефективното прилагане на Дъблинската конвенция (3) и Регламент (ЕО) № 407/2002 на Съвета от 28 февруари 2002 г. за определяне на някои условия за прилагането на Регламент (ЕО) № 2725/2000 относно създаването на системата „Евродак“ за сравняване на дактилоскопични отпечатъци с оглед ефективното прилагане на Дъблинската конвенция (4) трябва да бъдат предмет на няколко съществени изменения. С оглед постигане на яснота посочените регламенти следва да бъдат преработени.
(2)
Общата политика за убежище, включваща обща европейска система за убежище, е съставна част от целта на Европейския съюз за постепенно изграждане на пространство на свобода, сигурност и правосъдие, отворено за онези, които, принудени от обстоятелствата, търсят международна закрила в Съюза.
(3)
На 4 ноември 2004 г. Европейският съвет прие Хагската програма, която определя целите, които трябва да бъдат постигнати в областта на свободата, сигурността и правосъдието през периода 2005-2010 г. Европейският пакт за имиграцията и убежището, приет от Европейския съвет от 15 и 16 октомври 2008 г., призовава към завършване на общата европейска система за убежище чрез създаване на единна процедура, включваща общи гаранции и еднакъв статут за бежанците и за лицата, които отговарят на условията за субсидиарна закрила.
(4)
С оглед прилагането на Регламент (ЕС) № 604/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 г. за установяване на критерии и механизми за определяне на държавата-членка, компетентна за разглеждането на молба за международна закрила, която е подадена в една от държавите-членки от гражданин на трета държава или от лице без гражданство (5), е необходимо да се установи самоличността на лицата, подали молба за международна закрила, и на лицата, които са задържани за неправомерно преминаване на външните граници на Съюза. С цел ефективното прилагане на Регламент (ЕС) № 604/2013, и по-специално на член 18, параграф 1, букви б) и г) от него, е желателно също така всяка държава-членка да може да провери дали даден гражданин на трета държава или лице без гражданство, което се намира незаконно на нейна територия, е подало молба за получаване на международна закрила в друга държава-членка.
(5)
Дактилоскопичните отпечатъци представляват важна част от установяването на самоличността на тези лица. Необходимо е създаването на система за сравняването на данните за дактилоскопичните отпечатъци.
(6)
За тази цел е необходимо да се създаде система, наречена Евродак, която се състои от централна система, която да управлява централна информационна база данни за дактилоскопични отпечатъци, както и от електронни средства за предаване на информация между държавите-членки и централната система, наричана по-нататък „комуникационната инфраструктура“.
(7)
Съгласно Хагската програма следва да се подобри достъпът до съществуващите системи за архивиране на данни в Съюза. Освен това Стокхолмската програма призовава за добре насочено събиране на данни и за разработване на информационен обмен и неговите инструменти, който се определя от нуждите на правоприлагането.
(8)
В борбата срещу тероризма и други тежки престъпления за правоприлагащите органи е от първостепенно значение да имат възможно най-пълната и актуална информация, за да изпълняват възложените им задачи. Информацията, която се съдържа в Евродак, е необходима за целите на предотвратяването, разкриването или разследването на тероризма, както е посочено в Рамково решение 2002/475/ПВР на Съвета от 13 юни 2002 г. относно борбата срещу тероризма (6) или други тежки престъпления, както е посочено в Рамково решение 2002/584/ПВР на Съвета от 13 юни 2002 г. относно европейската заповед за арест и процедурите за предаване между държавите-членки (7). Ето защо данните в Евродак следва да бъдат достъпни при условията, предвидени в настоящия регламент, за сравняване от определените органи на държавите-членки и на Европейската полицейска служба (Европол).
(9)
Правомощията, предоставени на правоприлагащите органи за достъп до Евродак, не следва да засягат правото на лицата, подали молба за международна закрила, молбата им да бъде обработена своевременно съгласно приложимото законодателство. Освен това всяко последващо проследяване след получаването на положителен резултат от Евродак също не следва да засяга посоченото право.
(10)
В съобщението си до Съвета и до Европейския парламент от 24 ноември 2005 г. относно подобрената ефективност, повишената оперативна съвместимост и полезните взаимодействия между европейските бази данни в областта на правосъдието и вътрешните работи, Комисията отбелязва, че органите, отговарящи за вътрешната сигурност, могат да имат достъп до Евродак в строго регламентирани случаи, когато съществува основателно подозрение, че извършителят на терористично или друго тежко престъпление е подал молба за международна закрила. В това съобщение Комисията също посочва, че принципът на пропорционалност изисква в Евродак да се прави търсене за такива цели само когато има много сериозни опасения за обществената сигурност, т.е. ако деянието, извършено от престъпника или терориста, чиято самоличност трябва да бъде установена, е толкова тежко, че оправдава търсене в база данни, която съхранява данни за лица с чисто съдебно минало, и заключи, че прагът за търсене в Евродак от органите, отговарящи за вътрешната сигурност, поради това следва винаги да бъде значително по-висок от прага за търсене в бази данни, съдържащи данни на криминално проявени лица.
(11)
Освен това Европол изпълнява ключова роля по отношение на сътрудничеството между органите на държавите-членки в областта на разследването на трансгранични престъпления в подкрепа на предотвратяването, анализирането и разследването на престъпления на територията на целия Европейски съюз. В резултат на това Европол също следва да има достъп до Евродак в рамките на своите задачи и в съответствие с Решение 2009/371/ПВР на Съвета от 6 април 2009 г. за създаване на Европейска полицейска служба (Европол) (8).
(12)
Исканията на Европол за сравняване на данни от Евродак следва да се допускат само в определени случаи, при определени обстоятелства и при строго регламентирани условия.
(13)
Тъй като Евродак е първоначално създадена, за да улесни прилагането на Дъблинската конвенция, достъпът до Евродак за целите на предотвратяването, разкриването или разследването на терористични или други тежки престъпления представлява промяна в първоначалната цел на Евродак, която представлява намеса в упражняването на основното право на зачитане на личния живот на лицата, чиито лични данни се обработват в Евродак. Всяка подобна намеса трябва да бъде в съответствие със закона, който трябва да бъде формулиран достатъчно точно, за да позволи на лицата да адаптират своето поведение, трябва да защитава лицата срещу произволни действия и да посочва достатъчно ясно обхвата на правомощието за лична преценка, предоставено на компетентните органи, и начина, по който това правомощие се упражнява. Всяка намеса трябва да е необходима в едно демократично общество за защитата на легитимен и пропорционален интерес и трябва да е пропорционална на легитимната цел, която иска да постигне.
(14)
Въпреки че първоначалната цел за създаването на Евродак не изискваше съществуването на възможност за отправяне на искане за сравняване на данни с базата данни въз основа на латентен дактилоскопичен отпечатък, който представлява дактилоскопичната следа, която може да бъде открита на мястото на престъплението, такава възможност е от основно значение в областта на полицейското сътрудничество. Възможността за сравняване на латентен дактилоскопичен отпечатък с данните за дактилоскопични отпечатъци, съхранявани в Евродак, в случаите, в които има основателни причини да се смята, че е възможно извършителят или пострадалият да попадат в една от категориите, обхванати от настоящия регламент, ще предостави на определените органи на държавите-членки много ценен инструмент в предотвратяването, разкриването или разследването на терористични или други тежки престъпления, когато например единствените налични доказателства на мястото на престъплението са латентни дактилоскопични отпечатъци.
(15)
Настоящият регламент посочва също условията, при които следва да се разрешават исканията за сравняване на данните за дактилоскопични отпечатъци с данните в Евродак за целите на предотвратяването, разкриването или разследването на тероризъм или други тежки престъпления, както и необходимите гаранции за осигуряване на защитата на основното право на зачитане на неприкосновеността на личния живот на лицата, чиито лични данни се обработват в Евродак. Стриктното регламентиране на посочените условия отразява факта, че базата данни Евродак регистрира данните за дактилоскопични отпечатъци на лица, които не са заподозрени в извършването на терористично или друго тежко престъпление.
(16)
С оглед на това да се осигури равно третиране на всички лица, подали молба за международна закрила, и на лицата, на които е предоставена международна закрила, както и за да се осигури приемственост с настоящите достижения на правото на Съюза и по-специално с Директива 2011/95/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 13 декември 2011 г. относно стандарти за определянето на граждани на трети държави или лица без гражданство като лица, на които е предоставена международна закрила, за единния статут на бежанците или на лицата, които отговарят на условията за субсидиарна закрила, както и за съдържанието на предоставената закрила (9) и Регламент (ЕС) № 604/2013, целесъобразно е да се разшири обхватът на настоящия регламент, за да се включат в него лицата, търсещи субсидиарна закрила, и лицата, които отговарят на условията за субсидиарна закрила.
(17)
Необходимо е също и държавите-членки незабавно да вземат и предават данните за дактилоскопични отпечатъци на всяко лице, подало молба за международна закрила, и на всеки гражданин на трета държава или лице без гражданство, което е задържано за неправомерно преминаване на външна граница на държава-членка, при условие че лицето е на възраст минимум 14 години.
(18)
Необходимо е да се определят точни правила за предаването на тези данни за дактилоскопични отпечатъци на централната система, за регистрирането на тези данни за дактилоскопични отпечатъци и на други подходящи данни в централната система, за съхранението им, за сравняването им с други данни за дактилоскопични отпечатъци, за предаването на резултатите от сравняването и за маркирането и заличаването на регистрираните данни. Тези правила могат да се променят в зависимост от положението на различните категории граждани на трети държави или лица без гражданство и трябва да бъдат специално адаптирани към това положение.
(19)
Държавите-членки следва да осигурят предаването на данни за дактилоскопични отпечатъци с подходящо качество с цел сравняването им чрез информационната система за разпознаване на дактилоскопичните отпечатъци. Всички органи с право на достъп до Евродак следва да направят инвестиции за подходящо обучение и за необходимото техническо оборудване. Органите с право на достъп до Евродак информират Европейската агенция за оперативното управление на широкомащабни информационни системи в областта на свободата, сигурността и правосъдието, създадена с Регламент (ЕС) № 1077/2011 на Европейския парламент и на Съвета (10). („Агенцията“), относно срещнатите специфични трудности по отношение на качеството на данните, с оглед намиране на решение.
(20)
Фактът, че е невъзможно временно или постоянно да се снемат и/или предадат данни за дактилоскопични отпечатъци по причини като недостатъчно качество на данните за целесъобразно сравняване, технически проблеми, причини свързани с опазване на здравето или поради това, че субектът на данни е негоден или е в невъзможност да предостави дактилоскопичните си отпечатъци поради обстоятелства извън неговия контрол, не следва да засяга разглеждането или решението относно подадената от това лице молба за международна закрила.
(21)
Положителните резултати, получени в Евродак, следва да се проверяват от обучен експерт по дактилоскопичните отпечатъци, за да се гарантира както правилното определяне на компетентността съгласно Регламент (ЕС) № 604/2013, и точното идентифициране на заподозряното в извършване на престъпление лице или на пострадалия от престъпление, чиито данни могат да са съхранявани в Евродак.
(22)
Възможно е граждани на трети държави или лица без гражданство, подали молба за международна закрила в една държава-членка, да имат възможността да търсят международна закрила и в друга държава-членка в продължение на много години. Следователно максималният период, през който следва да се съхраняват данните за дактилоскопични отпечатъци в централната система, следва да бъде много дълъг. Като се има предвид, че повечето граждани на трети държави или лица без гражданство, които са се установили в Съюза от няколко години, са получили статут на постоянно пребиваващи, дори са придобили гражданство в дадена държава-членка в края на този период, може да се счита, че десет години са разумен срок за съхранение на данните за дактилоскопични отпечатъци.
(23)
Периодът на съхранение трябва да бъде намален в някои особени положения, при които не е необходимо данните за дактилоскопичните отпечатъци да се съхраняват толкова дълго време. Данните за дактилоскопичните отпечатъци следва да се заличават в момента, в който гражданите на трети държави или лицата без гражданство получат гражданство на държава-членка.
(24)
Подходящо е да се съхраняват данните, свързани с тези субекти на данни, чиито дактилоскопични отпечатъци първоначално са били регистрирани в Евродак при подаването на молба за международна закрила и на които е предоставена международна закрила в държава-членка, за да могат данните, регистрирани при подаването на молба за международна закрила, да бъдат сравнявани с тях.
(25)
На Агенцията бяха възложени задачите на Комисията, свързани с оперативното управление на Евродак, в съответствие с този регламент, и определени задачи, свързани с комуникационната инфраструктура, считано от началото на дейността на Агенцията на 1 декември 2012 г. Агенцията следва да поеме задачите, които са й възложени по силата на настоящия регламент, а приложимите разпоредби на Регламент (ЕС) № 1077/2011 следва да бъдат съответно изменени. Освен това на Европол следва да се предостави статут на наблюдател на заседанията на управителния съвет на Агенцията, когато в дневния ред е включен въпрос, свързан с прилагането на настоящия регламент във връзка с достъпа за справка в Евродак от определените органи на държавите-членки и от Европол за целите на предотвратяването, разкриването или разследването на терористични или други тежки престъпления. Европол следва да може да определи представител в рамките на консултативната група по Евродак на Агенцията.
(26)
Правилникът за длъжностните лица на Европейския съюз („Правилникът за длъжностните лица“) и Условията за работа на другите служители на Европейския съюз („Условията за работа“), установени с Регламент (ЕИО, Евратом, ЕОВС) № 259/68 на Съвета (11) (наричани съвместно „Правилникът за персонала“), следва да се прилагат за всички служители, работещи в Агенцията по въпроси, свързани с настоящия регламент.
(27)
Необходимо е да се определят ясно съответните отговорности на Комисията и Агенцията относно централната система и комуникационната инфраструктура и тези на държавите-членки относно обработването на данните, защитата на данните, достъпа до регистрираните данни и поправката им.
(28)
Необходимо е да бъдат определени компетентните органи на държавите-членки, както и националното звено за достъп, чрез което са отправени исканията за сравняване с данните в Евродак, и да се води списък на оперативните звена в рамките на определените органи, оправомощени да искат такова сравняване за специфичните цели на предотвратяването, разкриването или разследването на терористични престъпления или други тежки престъпления.
(29)
Искания за сравняване с данни, съхранявани в централната база данни следва да бъдат отправяни от оперативните звена в рамките на определените органи и изпращани до националното звено за достъп през проверяващите органи, и да бъдат обосновани. Оперативните звена в рамките на определените органи, оправомощени да искат сравняване с данните в Евродак, не следва да действат като проверяващ орган. Проверяващите органи следва да действат независимо от определените органи и да отговарят за осигуряването, по независим начин, на стриктното спазване на условията за достъп, установени в настоящия регламент. Проверяващите органи препращат искането за сравняване, без да препращат основанията за него, чрез националното звено за достъп до централната система, след като проверят дали всички условия за получаване на достъп за изпълнени. При извънредни спешни случаи, когато е необходим бърз достъп, за да се реагира на конкретна и реална заплаха, свързана с терористични или други тежки престъпления, проверяващият орган следва да обработи искането незабавно и да направи проверката едва след това.
(30)
Определеният орган и проверяващият орган могат да са част от една и съща организация, ако това се допуска от националното право, но проверяващият орган следва да е независим в изпълнението на възложените му в съответствие с настоящия регламент задачи.
(31)
За целите на защитата на личните данни и за да бъде избегнато систематичното сравняване, което следва да бъде забранено, обработването на данни от Евродак следва да се извършва в особени случаи и когато е необходимо за целите на предотвратяването, разкриването или разследването на терористични или други тежки престъпления. Особен случай е налице по-конкретно, когато искането за сравняване е свързано със специфична и конкретна ситуация или със специфична и конкретна опасност, свързана с терористично престъпление или друго тежко престъпление, или с определени лица, за които има сериозни основания да се счита, че ще извършат или са извършили такива престъпления. Особен случай е също налице, когато искането за сравняване е свързано с лице, което е жертва на терористично или друго тежко престъпление. По тази причина определените органи и Европол следва да искат сравняване с данните в Евродак само когато имат сериозни основания да считат, че това сравняване ще осигури информация, която значително ще им помогне в предотвратяването, разкриването или разследването на терористично или друго тежко престъпление.
(32)
В допълнение достъпът следва да бъде разрешен само при условие, че сравняването с националните бази данни за дактилоскопични отпечатъци на държавата-членка и с автоматизираните системи за дактилоскопична идентификация на всички други държави-членки съгласно Решение 2008/615/ПВР на Съвета от 23 юни 2008 г. за укрепване на трансграничното сътрудничество, по-специално в борбата срещу тероризма и трансграничната престъпност (12) не е довело до установяване на идентичността на субекта на данни. Посоченото условие изисква от запитващата държавата-членка да извършва сравняване с технически достъпните автоматизирани системи за дактилоскопична идентификация на всички други държави-членки съгласно Решение 2008/615/ПВР, освен ако посочената държава-членка може да докаже, че са налице основателни причини да се счита, че това няма да доведе до установяване на идентичността на субекта на данни. Такива основателни причини са налице, когато в оперативен план или за целите на разследването конкретният случай не е свързан със съответната държава-членка. Това условие налага предварително законодателно и техническо прилагане от страна на запитващата държава-членка на Решение 2008/615/ПВР на Съвета в областта на данните за дактилоскопични отпечатъци, тъй като не се разрешава в Евродак да се прави търсене за целите на правоприлагането в случаите, в които първо не са предприети горепосочените стъпки.
(33)
Преди да правят справки в Евродак, определените органи следва също, в случай че са изпълнени условията за посоченото сравняване, когато е възможно, да правят справки във Визовата информационна система съгласно Решение 2008/633/ПВР на Съвета от 23 юни 2008 г. относно достъпа до Визовата информационна система (ВИС) за справки от определени органи на държавите-членки и от Европол с цел предотвратяване, разкриване и разследване на терористични действия и други тежки престъпления (13).
(34)
За целите на ефективното сравняване и обмен на лични данни държавите-членки следва изцяло да изпълняват и прилагат действащите международни споразумения, както и правото на Съюза относно обмена на лични данни, което вече е в сила, и по-специално Решение 2008/615/ПВР.
(35)
Висшият интерес на детето следва да има първостепенно значение за държавите-членки при прилагането на настоящия регламент. Когато запитващата държава-членка констатира, че данните в Евродак се отнасят до непълнолетно лице, тези данни могат да бъдат използвани за целите на правоприлагането от запитващата държава-членка в съответствие със законите на тази държава, приложими за малолетните и непълнолетните лица и в съответствие със задължението на първо място да се взема под внимание висшият интерес на детето.
(36)
Като се има предвид, че извъндоговорната отговорност на Съюза относно функционирането на системата Евродак ще се урежда от съответните разпоредби на Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), е необходимо да се определят специални правила за извъндоговорната отговорност на държавите-членки, която е свързана с функционирането на системата.
(37)
Тъй като целта на настоящия регламент, а именно създаването на система за сравняване на данните за дактилоскопичните отпечатъци, с оглед подпомагане на прилагането на политиката на Съюза в областта на предоставянето на убежище, не може по своето естество да бъде осъществена в достатъчна степен от държавите-членки и следователно може да бъде по-добре постигната на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа за субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз (ДЕС). В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тази цел.
(38)
Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 24 октомври 1995 г. относно защитата на физическите лица при обработка на лични данни и свободното движение на тези данни (14) се прилага към обработката на лични данни от държавите-членки, извършвана в изпълнение на настоящия регламент, освен ако тази обработка се извършва от определените или проверяващите органи на държавите-членки за целите на предотвратяването, разкриването или разследването на терористични или други тежки престъпления.
(39)
Обработката на лични данни от органите на държавите-членки за целите на предотвратяването, разкриването или разследването на терористични или други тежки престъпления съгласно настоящия регламент следва да зачита стандартите за защита на личните данни, установени в националното право, които съответстват на Рамково решение 2008/977/ПВР на Съвета от 27 ноември 2008 г. относно защитата на личните данни, обработвани в рамките на полицейското и съдебното сътрудничество по наказателноправни въпроси (15).
(40)
Принципите, установени в Директива 95/46/ЕО относно защитата на правата и свободите на физическите лица, и по-специално на правото на личен живот, по отношение на обработката на лични данни, трябва да бъдат допълнени или изяснени, особено в някои области.
(41)
Трансферите на лични данни, получени от държава-членка или от Европол съгласно това решение от централната система на, към която и да е трета държава, международна организация или частен субект, установен в Съюза или извън него, следва да бъдат забранени, за да се гарантира правото на убежище и за да се предпазят лицата, подали молба за международна закрила, от разкриване на техните данни пред трета държава. Това означава, че държавите-членки не могат да предават получена чрез централната система информация относно: държавата-членка (държавите-членки) по произход; място и дата на подаване на молбата за международна закрила; референтен номер, използван от държавата-членка по произход; дата, на която са снети дактилоскопичните отпечатъци, както и датата, на която държавата-членка (държавите-членки) са предали данните на Евродак; потребителско име на оператора; и всяка друга информация свързана с трансфер на субекта на данни в съответствие с Регламент (ЕС) № 604/2013. Тази забрана не следва да засяга правото на държавите-членки да изпращат такива данни на трети държави, за които се прилага Регламент (ЕС) № 604/2013, за да се гарантира, че държавите-членки имат възможност да си сътрудничат с тези трети държави за целите на настоящия регламент.
(42)
Националните надзорни органи следва да следят за законосъобразността на обработването на лични данни от държавите-членки, а надзорният орган, създаден с Решение 2009/371/ПВР, следва да следи за законосъобразността на дейностите по обработването на данни, извършвани от Европол.
(43)
Регламент (ЕО) № 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2000 г. относно защитата на лицата по отношение на обработката на лични данни от институции и органи на Общността и за свободното движение на такива данни (16), и по-специално членове 21 и 22 от него относно поверителността и сигурността на обработката се прилагат за обработката на лични данни от институциите, органите, службите и агенциите на Съюза, извършвана в изпълнение на настоящия регламент. Някои въпроси обаче следва да бъдат разяснени по отношение на отговорността за обработката на данни и надзора на защитата на данни, като се има предвид, че защитата на данните е ключов фактор за успешното функциониране на Евродак и че сигурността на данните, високото техническо качество и законосъобразността на извършването на справки са от съществено значение за осигуряването на гладкото и правилно функциониране не само на Евродак, но и за улесняването на прилагането на Регламент (ЕС) № 604/2013.
(44)
Субектът на данни следва да бъде информиран относно целта, заради която неговите данни ще бъдат обработени в рамките на Евродак, което включва и описание на целите на Регламент (ЕС) № 604/2013, както и за използването на неговите данни, осъществено от правоприлагащите органи.
(45)
Целесъобразно е националните надзорни органи да следят за законосъобразността на обработката на лични данни от държавите-членки, докато Европейският надзорен орган по защита на данните, посочен в Регламент (ЕО) № 45/2001, следва да наблюдава дейностите на институциите, органите, службите и агенциите на Съюза във връзка с обработката на лични данни, извършвана в изпълнение на настоящия регламент.
(46)
Държавите-членки, Европейският парламент, Съветът и Комисията следва да гарантират, че националните и европейски надзорни органи са в състояние да надзирават по подходящ начин използването и достъпа до данни на Евродак.
(47)
Резултатите от Евродак следва да се следят и оценяват през редовни интервали от време, включително и за това дали достъпът за целите на правоприлагането не е довел до непряка дискриминация на лицата, подали молба за международна закрила, както беше посочено в оценката на Комисията за съответствието на настоящия регламент с Хартата на основните права на Европейския съюз („Хартата“). Агенцията следва да представя на Европейския парламент и на Съвета годишен доклад за дейностите на централната система.
(48)
Държавите-членки трябва да предвидят система от ефективни, пропорционални и възпиращи санкции, които да прилагат в случай на обработване на данните, въведени в централната система, което противоречи на целта на Евродак.
(49)
Необходимо е държавите-членки да бъдат информирани за статуса на определени процедури за предоставяне на убежище с цел улесняване на правилното прилагане на Регламент (ЕС) № 604/2013.
(50)
Настоящият регламент зачита основните права и съблюдава принципите, признати по-специално от Хартата. По-конкретно настоящият регламент има за цел да гарантира пълно зачитане на защитата на личните данни и правото на търсене на международна закрила и да насърчава прилагането на членове 8 и 18 от Хартата. Настоящият регламент следва да се прилага съответно.
(51)
В съответствие с членове 1 и 2 от Протокол № 22 относно позицията на Дания, приложен към ДЕС и към ДФЕС, Дания не участва в приемането на настоящия регламент и не е обвързана от него и не го прилага.
(52)
В съответствие с член 3 от Протокол № 21 относно позицията на Обединеното кралство и Ирландия по отношение на пространството на свобода, сигурност и правосъдие, приложен към ДЕС и към ДФЕС, Обединеното кралство е уведомило за желанието си да участва в приемането и прилагането на настоящия регламент.
(53)
В съответствие с член 3 от Протокол № 21 относно позицията на Обединеното кралство и Ирландия по отношение на пространството на свобода, сигурност и правосъдие, приложен към ДЕС и към ДФЕС, и без да се засяга член 4 от този протокол, Ирландия не участва в приемането на настоящия регламент и не е обвързана от него, нито от неговото прилагане.
(54)
Следва да се ограничи териториалният обхват на приложение на настоящия регламент с оглед на привеждането му в съответствие с териториалния обхват на приложение на Регламент (ЕС) № 604/2013,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Цел на „Евродак“
1. Създава се система, която се нарича „Евродак“, чиято цел е да допринесе за определянето на държавата-членка, която по силата на Регламент (ЕС) № 604/2013 е компетентна за разглеждане на молба за международна закрила, която е подадена в дадена държава-членка от гражданин на трета държава или от лице без гражданство, и да улесни в други отношения прилагането на Регламент (ЕС) № 604/2013 при предвидените в настоящия регламент условия.
2. Настоящият регламент определя условията, при които определените органи на държавите-членки и Европейската полицейска служба (Европол) могат да искат сравняване на данни за дактилоскопични отпечатъци с тези, съхранявани в централната система, за целите на правоприлагането.
3. Без да се засяга обработването на данните, предназначени за Евродак, от държавата-членка по произход в базите данни, създадени по силата на нейното национално право, данните за дактилоскопичните и другите лични данни могат да бъдат обработвани в Евродак само за целите, които са предвидени в настоящия регламент и член 34, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 604/2013.
Член 2
Определения
1. За целите на настоящия регламент:
а)
„лице, подало молба за международна закрила“ означава гражданин на трета държава или лице без гражданство, което е подало молба за международна закрила, определена в член 2, буква з) от Директива 2011/95/ЕС, по отношение на която все още не е взето окончателно решение;
б)
„държава-членка по произход“ означава:
(i)
в случай на лице, което попада в обхвата на член 9, параграф 1, държавата-членка, която предава личните данни на централната система и получава резултатите от сравняването;
(ii)
в случай на лице, което попада в обхвата на член 14, параграф 1, държавата-членка, която предава личните данни на централната система;
(iii)
в случай на лице, което е предвидено в член 17, параграф 1, държавата-членка, която предава личните данни на централната система и получава резултатите от сравняването;
в)
„лице, на което е предоставена международна закрила“, означава гражданин на трета държава или лице без гражданство, на което е предоставена международна закрила съгласно определението в член 2, буква а) от Директива 2011/95/ЕС;
г)
„положителен резултат“ означава съответствието или съответствията, които са установени от централната система при сравняването между данните за дактилоскопични отпечатъци, които са регистрирани в компютъризираната централна база данни, и предадените от държавата-членка данни за дадено лице, без да се засяга задължението съгласно член 25, параграф 4 на държавата-членка да провери незабавно резултатите от сравняването;
д)
„национално звено за достъп“ означава посочената национална система, която комуникира с централната система;
е)
„Агенция“ означава Агенцията, създадена с Регламент (ЕС) № 1077/2011;
ж)
„Европол“ означава Европейската полицейска служба, създадена с Решение 2009/371/ПВР;
з)
„данни в Евродак“ означава всички данни, съхранявани в централната система в съответствие с член 11 и член 14, параграф 2;
и)
„правоприлагане“ означава предотвратяването, разкриването или разследването на терористични или други тежки престъпления;
й)
„терористични престъпления“ означава престъпления по националното законодателство, които съответстват или са равностойни на тези, посочени в членове 1 - 4 от Рамково решение 2002/475/ПВР;
к)
„тежки престъпления“ означава видовете престъпления, които съответстват или са равностойни на престъпленията, посочени в член 2, параграф 2 от Рамково решение 2002/584/ПВР, ако се наказват по националното право с присъда лишаване от свобода или с мярка, изискваща задържане за максимален срок не по-малко от три години;
л)
„данни за дактилоскопични отпечатъци“ означава данните, свързани с дактилоскопичните отпечатъци от всички пръсти или поне от показалците, а ако те липсват, отпечатъците от всички останали пръсти на дадено лице или латентни дактилоскопични отпечатъци;
2. Определенията на термините в член 2 от Директива 95/46/ЕО имат същото значение в настоящия регламент, доколкото обработването на лични данни се извършва от органи на държавите-членки за целите, предвидени в член 1, параграф 1 от настоящия регламент.
3. Ако не е уредено друго, термините, определени в член 2 от Регламент (ЕС) № 604/2013 имат същото значение в настоящия регламент.
4. Определенията на термините в член 2 от Рамково решение 2008/977/ПВР имат същото значение в настоящия регламент, доколкото личните данни се обработват от органи на държавите-членки за целите, предвидени в член 1, параграф 2 от настоящия регламент.
Член 3
Структура на системата и основни принципи
1. Евродак се състои от:
а)
централна компютърна база данни за дактилоскопични отпечатъци („централна система“), съставена от:
i)
централно звено,
ii)
план и система за осигуряване на непрекъснатост на дейността;
б)
комуникационна инфраструктура между централната система и държавите-членки, която предоставя криптирана виртуална мрежа, предназначена за данните в Евродак („комуникационна инфраструктура“).
2. Всяка държава-членка разполага с едно-единствено национално звено за достъп.
3. Данните за лицата, предвидени в член 9, параграф 1, член 14 параграф 1, и член 17, параграф 1, които се обработват от централната система, се обработват от името на държавата-членка по произход при предвидените в настоящия регламент условия и се отделят по подходящ технически начин.
4. Правилата за Евродак се прилагат и за дейностите, които се извършват от държавите-членки от предаването на данните на централната система до използването на резултатите от сравняването им.
5. Редът за снемане на отпечатъци се определя и прилага съгласно националната практика на съответната държава-членка и при спазване на гаранциите, които са предвидени в Хартата на основните права на Европейския съюз, в Конвенцията за защита на правата на човека и основните свободи и в Конвенцията на Организацията на обединените нации за правата на детето.
Член 4
Оперативно управление
1. Агенцията отговаря за оперативното управление на Евродак.
Оперативното управление на Евродак обхваща всички задачи, необходими за осигуряване на 24-часов режим на работа на ден, 7 дни в седмицата, в съответствие с настоящия регламент, включително поддръжката и технологичните разработки, необходими, за да се гарантира, че системата функционира със задоволително оперативно качество, по-специално що се отнася до времето, необходимо за запитване на централната система. Следва да бъде разработен план и система за осигуряване на непрекъснатост на дейността, като се вземат под внимание необходимостта от поддръжка и непредвидените прекъсвания в работата на системата, включително въздействието на мерките за осигуряване на непрекъснатост на дейността върху защитата на данните и сигурността.
В сътрудничество с държавите-членки Агенцията гарантира, че за централната система винаги се използват най-добрите и най-сигурни налични технологии и техники, при условие че е извършен анализ на разходите и ползите.
2. Агенцията отговаря за следните задачи, свързани с комуникационната инфраструктура:
а)
надзор;
б)
сигурност;
в)
координирането на отношенията между държавите-членки и доставчика.
3. Комисията отговаря за всички задачи, свързани с комуникационната инфраструктура, освен посочените в параграф 2 и по-конкретно:
а)
изпълнението на бюджета;
б)
придобиване и подновяване;
в)
договорни въпроси.
4. Без да се засяга член 17 от Правилника за персонала, Агенцията прилага подходящи правила за професионална тайна или други еквивалентни задължения за поверителност за целия свой персонал, който трябва да работи с данните в Евродак. Това задължение е в сила и след като служителите напуснат длъжността си или работата си или след прекратяване на задълженията им.
Член 5
Органи на държавите членки, определени от за целите на правоприлагането
1. За целите, посочени в член 1, параграф 2, държавите-членки определят органите, които са оправомощени да поискат сравняване с данните в Евродак в съответствие с настоящия регламент. Определените органи са органи на държавите-членки, които отговарят за предотвратяването, разкриването или разследването на терористични или други тежки престъпления. Определените органи не включват агенции или звена, които носят изключителната отговорност за разузнаването във връзка с националната сигурност.
2. Всяка държава-членка води списък на определените органи.
3. Всяка държава-членка води списък на оперативните звена в рамките на определените органи, които са оправомощени да поискат сравняване с данните в Евродак чрез националното звено за достъп.
Член 6
Проверяващи органи на държавите членки за целите на правоприлагането
1. За целите на член 1, параграф 2, всяка държава-членка определя един-единствен национален орган или звено на този орган, който да действа като неин проверяващ орган. Проверяващият орган е орган на държавата-членка, който отговаря за предотвратяването, разкриването или разследването на терористични или други тежки престъпления.
Определеният и проверяващият орган могат да са част от една организация, ако това се допуска от националното право, но проверяващият орган действа независимо при изпълнението на възложените му в съответствие с настоящия регламент задачи. Проверяващият орган е отделен от оперативните звена, посочени в член 5, параграф 3 и не получава инструкции от тях по отношение на резултата от проверката.
Държавите-членки могат да оправомощят повече от един проверяващ орган съобразно техните организационни и административни структури, в съответствие с техните конституционни и законови изисквания.
2. Проверяващият орган се уверява, че условията за отправяне на искане за сравняване на дактилоскопични отпечатъци с данните в Евродак, са изпълнени.
Само надлежно оправомощен персонал на проверяващия орган има право да получава и предава искане за достъп до Евродак, в съответствие с член 19.
Само проверяващият орган е оправомощен да препраща исканията за сравняване на дактилоскопични отпечатъци на националното звено за достъп.
Член 7
Европол
1. За целите на член 1, параграф 2, Европол определя специализирано звено с надлежно оправомощени служители на Европол, което да действа като неин проверяващ орган, който при изпълнение на задачите си в съответствие с настоящия регламент, действа независимо от определения орган, посочен в параграф 2 от настоящия член и не получава инструкции от определения орган по отношение на резултата от проверката. Звеното следи за изпълнението на условията за искане за сравняване на дактилоскопични отпечатъци с данни в Евродак. Европол определя, със съгласието на която и да е държава-членка, националното звено за достъп на тази държава-членка, което ще предава исканията на Европол за сравняване на данни за дактилоскопични отпечатъци на централната система.
2. За целите, определени в член 1, параграф 2, Европол определя оперативно звено, оправомощено да иска сравняване с данните в Евродак чрез нейното определено национално звено за достъп. Определеният орган е оперативно звено на Европол, компетентно да събира, съхранява, обработва, анализира и обменя информация с цел подкрепа и засилване на действията на държавите-членки за предотвратяване, разкриване или разследване на терористични и други тежки престъпления, които се уреждат в рамките на правомощията на Европол.
Член 8
Статистика
1. Агенцията изготвя всяко тримесечие статистически отчети за работата на централната система, които съдържат по-конкретно:
а)
броя групи от данни, които са били предадени относно лицата, които са предвидени в член 9, параграф 1, член 14, параграф 1 и член 17, параграф 1;
б)
броя положителни резултати за лица, подали молба за международна закрила, които са подали молба за международна закрила в друга държава-членка;
в)
броя положителни резултати за лицата, посочени в член 14, параграф 1, които впоследствие са подали молба за международна закрила;
г)
броя положителни резултати за лицата, посочени в член 17, параграф 1, които предварително са подали молба за международна закрила в друга държава-членка;
д)
броя данни за дактилоскопични отпечатъци, които централната система е трябвало да поиска повече от веднъж от държавите-членки по произход, защото данните за дактилоскопични отпечатъци, предадени първия път, не са могли да послужат за сравняването, което е извършено с компютърната система за разпознаване на дактилоскопични отпечатъци;
е)
броя групи от данни, които са маркирани и отмаркирани, блокирани и отблокирани, в съответствие с член 18, параграфи 1 и 3.
ж)
броя на положителните резултати за лицата по член 18, параграф 1, за които са регистрирани положителни резултати съгласно букви б) и г) от настоящия член;
(з)
броя на исканията и на положителните резултати, посочени в член 20, параграф 1;
(и)
броя на исканията и на положителните резултати, посочени в член 21, параграф 1;
2. В края на всяка година се прави статистика под формата на обобщение на тримесечните статистически отчети за тази година, които показват броя на лицата, за които са регистрирани положителни резултати съгласно параграф 1, букви б), в) и г). Статистиката представя разпределение на данните по държави-членки. Резултатите се оповестяват публично.
ГЛАВА II
ЛИЦА, ПОДАЛИ МОЛБА ЗА МЕЖДУНАРОДНА ЗАКРИЛА
Член 9
Събиране, предаване и сравняване на дактилоскопичните отпечатъци
1. Всяка държава-членка незабавно снема отпечатъци от всички пръсти на всяко лице на възраст минимум 14 години, подало молба за международна закрила, и във възможно най-кратък срок и не по-късно от 72 часа след подаването на неговата молба за международна закрила, определена в член 20, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 604/2013 ги предава на централната система заедно с данните по член 11, букви б) - ж) от настоящия регламент.
Неспазването на 72-часовия срок не освобождава държавите-членки от задължението да снемат и предадат дактилоскопичните отпечатъци на централната система. Когато състоянието на пръстите не позволява снемане на дактилоскопични отпечатъци с качество, позволяващо добро сравняване съгласно член 25, държавата-членка по произход снема повторно дактилоскопичните отпечатъци на лицето и ги изпраща отново във възможно най-кратък срок и не по-късно от 48 часа след успешното им повторно снемане.
2. Чрез дерогация от параграф 1, ако на лице, подало молба за международна закрила не е възможно да бъдат снети дактилоскопични отпечатъци поради предприемане на мерки във връзка с неговото здраве или с опазването на общественото здраве, държавите-членки вземат и изпращат тези дактилоскопични отпечатъци възможно най-скоро и не по-късно от 48 часа след отпадането на тези причини във връзка със здравето.
При наличие на сериозни технически проблеми, държавите-членки могат да удължат 72-часовия срок, посочен в параграф 1, с най-много допълнителни 48 часа с цел да изпълнят своите национални планове за непрекъснатост на дейността.
3. Данните за дактилоскопични отпечатъци по смисъла на член 11, буква а), които са предадени от която и да е държава-членка, с изключение на тези, предадени в съответствие с член 10, буква б), се сравняват автоматично с данните за дактилоскопични отпечатъци, предадени от други държави-членки и вече регистрирани в централната система.
4. При искане на дадена държава-членка централната система гарантира, че сравняването по параграф 3 обхваща данните за дактилоскопични отпечатъци, които са предоставени в предходен период от същата държава-членка, както и данните, които са предоставени от други държави-членки.
5. Централната система съобщава автоматично положителния или отрицателния резултат от сравняването на държавата-членка по произход. В случай на положителен резултат тя предава за всички групи от данни, които отговарят на положителен резултат, данните по член 11, букви а) - к) заедно с маркировката по член 18, параграф 1, когато е уместно.
Член 10
Информация за статута на субекта на данни
Следната информация се изпраща на централната система, за да бъде съхранявана в съответствие с член 12 за целите на предаването по член 9, параграф 5:
а)
когато лице, подало молба за международна закрила, или друго лице по член 18, параграф 1, буква г) от Регламент (ЕС) № 604/2013 пристигне в компетентната държава-членка след трансфер по силата на решение, приемащо искане за обратно приемане на лицето съгласно член 25 от него, компетентната държава-членка актуализира своята група от данни, регистрирани в съответствие с член 11 от настоящия регламент и свързани с въпросното лице, като добавя датата на неговото пристигане;
б)
когато лице, подало молба за международна закрила, пристигне в компетентната държава-членка след трансфер по силата на решение, приемащо искане за поемане на отговорност за него съгласно член 22 от Регламент (ЕС) № 604/2013, компетентната държава-членка изпраща група от данни, регистрирани в съответствие с член 11 от настоящия регламент, относно въпросното лице и добавя датата на неговото пристигане;
в)
веднага щом държавата-членка по произход установи, че съответното лице, чиито данни са регистрирани в Евродак в съответствие с член 11 от настоящия регламент, е напуснало територията на държавите-членки, тя актуализира своята група от данни, регистрирани в съответствие с член 11 от настоящия регламент, относно въпросното лице, като добавя датата, на която лицето е напуснало територията, с цел улесняване на прилагането на член 19, параграф 2 и член 20, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 604/2013;
г)
Веднага щом държавата-членка по произход се увери, че съответното лице, чиито данни са регистрирани в Евродак в съответствие с член 11 от настоящия регламент, е напуснало територията на държавите-членки в съответствие с решение за връщане или заповед за извеждане, които тя е издала след оттегляне или отхвърляне на молбата за международна закрила съгласно предвиденото в член 19, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 604/2013, тя актуализира своята група от данни, регистрирани в съответствие с член 11 от настоящия регламент, относно въпросното лице, като добавя датата на неговото извеждане или датата, на която лицето е напуснало територията;
д)
държавата-членка, която става компетентна в съответствие с член 17, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 604/2013, актуализира своята група от данни, регистрирани в съответствие с член 11 от настоящия регламент, относно лицето, подало молба за международна закрила, като добавя датата, на която е взето решението за разглеждане на молбата.
Член 11
Регистриране на данните
В централната система се регистрират само следните данни:
а)
данните за дактилоскопични отпечатъци;
б)
държава-членка по произход, място и дата на подаване на молбата за международна закрила; в случаите по член 10, буква б) датата на молбата е датата, вписана от държавата-членка, която е прехвърлила лицето, подало молбата за международна закрила;
в)
пол;
г)
референтен номер, даден от държавата-членка по произход;
д)
дата, на която са снети дактилоскопичните отпечатъци;
е)
дата, на която данните са предадени на централната система;
ж)
потребителско име на оператора;
з)
когато е приложимо в съответствие с член 10, буква а) или буква б), датата на пристигане на съответното лице след успешен трансфер;
и)
когато е приложимо в съответствие с член 10, буква в), датата, на която съответното лице е напуснало територията на държавите-членки;
й)
когато е приложимо в съответствие с член 10, буква г), датата, на която съответното лице е напуснало територията на държавите-членки или е било изведено от нея;
к)
когато е приложимо в съответствие с член 10, буква д), датата, на която е взето решението за разглеждане на молбата.
Член 12
Съхранение на данните
1. Всяка група от данни по член 11 се съхранява в централната система за срок от десет години, считано от датата на снемане на дактилоскопичните отпечатъци.
2. След изтичането на срока, посочен в параграф 1, централната система автоматично заличава тези данни от централната система.
Член 13
Предварително заличаване на данните
1. Данните относно лице, което е придобило гражданство на някоя държава-членка преди изтичането на срока по член 12, параграф 1, се заличават от централната система съгласно член 27, параграф 4 в момента, в който държавата-членка по произход научи, че заинтересованото лице е придобило такова гражданство.
2. Централната система във възможно най-кратък срок и не по-късно от 72 часа след заличаването уведомява всички държави-членки по произход за заличаването на данни в съответствие с параграф 1, от друга държава-членка по произход, с които данни е получен положителен резултат при сравняване с предадени от тях данни за лицата, посочени в член 9, параграф 1 или член 14, параграф 1.
ГЛАВА III
ГРАЖДАНИ НА ТРЕТИ ДЪРЖАВИ ИЛИ ЛИЦА БЕЗ ГРАЖДАНСТВО, ЗАДЪРЖАНИ ПРИ НЕЗАКОННО ПРЕМИНАВАНЕ НА ВЪНШНА ГРАНИЦА
Член 14
Събиране и предаване на данни за дактилоскопични отпечатъци
1. Всяка държава-членка снема незабавно дактилоскопични отпечатъци от всички пръсти на всеки гражданин на трета държава или лице без гражданство на възраст поне 14 години, което при незаконно преминаване на сухопътната, морската или въздушната й граница, идвайки от трета държава, е било задържано от компетентните контролни органи и не е било върнато или което остава физически на територията на държавите-членки и което не е временно задържано, поставено в изолация или арестувано по време на целия период от време между задържането и извеждането въз основа на решението за неговото връщане.
2. Засегнатата държава-членка във възможно най-кратък срок и не по-късно от 72 часа от датата на задържане предава на централната система следните данни за всеки гражданин на трета държава или лице без гражданство по параграф 1, което не е било върнато:
а)
данни за дактилоскопични отпечатъци;
б)
държава-членка по произход, място и дата на задържане на лицето;
в)
пол;
г)
референтен номер, даден от държавата-членка по произход;
д)
дата, на която са снети дактилоскопичните отпечатъци;
е)
дата, на която данните са предадени на централната система;
ж)
потребителско име на оператора.
3. Чрез дерогация от параграф 2, предаването на данните, посочени в параграф 2 по отношение на лицата, задържани съгласно описаното в параграф 1, които остават физически на територията на държавите-членки, но са временно задържани, поставени в изолация или в арест при задържането им за срок от над 72 часа се извършва преди освобождаването им от временно задържане, изолация или арест.
4. Неспазването на 72-часовия срок по параграф 2 не освобождава държавите-членки от задължението да снемат и предадат дактилоскопичните отпечатъци на централната система. Когато състоянието на пръстите не позволява снемане на дактилоскопични отпечатъци с качество, което позволява добро сравняване съгласно член 25, държавата-членка по произход снема повторно дактилоскопичните отпечатъци на лицата, задържани съгласно описаното в параграф 1 и ги изпраща отново във възможно най-кратък срок и не по-късно от 48 часа след успешното им повторно снемане.
5. Чрез дерогация от параграф 1, ако на лицето, подало молба за международна закрила не е възможно да бъдат снети дактилоскопични отпечатъци поради предприемане на мерки във връзка с неговото здраве или с опазването на общественото здраве, засегнатата държава-членка снема и изпраща дактилоскопичните отпечатъци на това лице възможно най-скоро и не по-късно от 48 часа след отпадането на тези причини във връзка със здравето.
При наличие на сериозни технически проблеми, държавите-членки могат да удължат 72-часовия срок, посочени в параграф 2, с най-много допълнителни 48 часа с цел да изпълнят своите национални планове за непрекъснатост на дейността.
Член 15
Регистриране на данните
1. Данните по член 14, параграф 2 се регистрират в централната система.
Без да се засяга член 8, предадените на централната система данни съгласно член 14, параграф 2 се регистрират единствено за целите да бъдат сравнявани с данните на лицата, подали молба за международна закрила и за целите, посочени в член 1, параграф 2, които впоследствие се предоставят на централната система.
Централната система не сравнява данните, които са й предадени съгласно член 14, параграф 2, с данни, които са регистрирани по-рано в централната система, нито с данни, които са й предадени впоследствие по силата на член 14, параграф 2.
2. Що се отнася до сравняването на данните за лицата, подали молба за международна закрила, които са предоставени впоследствие на централната система, с данните по параграф 1, се прилагат процедурите по член 9, параграфи 3, 5 и член 25, параграф 4.
Член 16
Съхраняване на данните
1. Всяка група от данни за гражданин на трета държава или лице без гражданство по член 14, параграф 1 се съхранява в Централната система в продължение на 18 месеца, считано от датата на снемане на отпечатъците му. След изтичането на този срок централната система автоматично заличава тези данни.
2. Данните относно гражданин на трета държава или лице без гражданство по член 14, параграф 1 се заличават от централната система съгласно член 28, параграф 3 веднага след като държавата-членка по произход научи преди изтичането на 18-месечния срок по параграф 1 от настоящия член едно от следните обстоятелства:
а)
на гражданина на трета държава или лицето без гражданство е бил издаден документ за пребиваване;
б)
гражданинът на трета държава или лицето без гражданство е напуснало територията на държавите-членки;
в)
гражданинът на трета държава или лицето без гражданство е придобило гражданство на някоя държава-членка.
3. Централната система уведомява във възможно най-кратък срок и не по-късно от 72 часа всички държави-членки по произход за заличаването на данни поради причината, посочена в параграф 2, буква а) или б) от настоящия член от друга държава-членка по произход, с които данни е получен положителен резултат при сравняване с предадени от тях данни за лицата, посочени в член 14, параграф 1.
4. Централната система уведомява във възможно най-кратък срок и не по-късно от 72 часа всички държави-членки по произход за заличаването на данни поради причината, посочена в параграф 2, буква в) от настоящия член, от друга държава-членка по произход, с които данни е получен положителен резултат при сравняване с предадени от тях данни за лицата, посочени в член 9, параграф 1 или член 14, параграф 1.
ГЛАВА IV
ГРАЖДАНИ НА ТРЕТИ ДЪРЖАВИ ИЛИ ЛИЦА БЕЗ ГРАЖДАНСТВО, ПРЕБИВАВАЩИ НЕЗАКОННО НА ТЕРИТОРИЯТА НА ДЪРЖАВА-ЧЛЕНКА
Член 17
Сравняване на данните за дактилоскопични отпечатъци
1. С цел да се провери дали даден гражданин на трета държава или лице без гражданство, което пребивава незаконно на територията на държава-членка, не е подало предварително молба за международна закрила в друга държава-членка, дадена държава-членка може да предаде на централната система данните за дактилоскопичните отпечатъци относно дактилоскопичните отпечатъци, които може да е снела от такъв гражданин на трета държава или лице без гражданство, което е на възраст поне 14 години, както и референтния номер, който е даден от тази държава-членка.
По правило следва да се провери дали даден гражданин на трета държава или лице без гражданство не е подало предварително молба за международна закрила в друга държава-членка, когато:
а)
гражданинът на трета държава или лицето без гражданство заявява, че е подало молба за международна закрила, но не посочва държавата-членка, в която я е подало;
б)
гражданинът на трета държава или лицето без гражданство не е подало молба за международна закрила, но се противопоставя на това да бъде върнато в своята държава по произход, като твърди, че там ще бъде в опасност; или
в)
гражданинът на трета държава или лицето без гражданство се опитва да попречи на извеждането му по друг начин, като отказва да сътрудничи за установяването на самоличността му, а именно като не представя никакъв документ за самоличност или като представя фалшиви документи за самоличност.
2. Когато държавите-членки участват в процедурата по параграф 1, те предават на централната система данните за дактилоскопичните отпечатъци за всички пръсти или поне за показалците на гражданите на трета държава или лицата без гражданство по параграф 1, а ако показалците липсват, те предават отпечатъците от всички останали пръсти.
3. Данните за дактилоскопичните отпечатъци на гражданин на трета държава или лице без гражданство по параграф 1 се предават на централната система единствено с цел да бъдат сравнени с данните за дактилоскопични отпечатъци на лицата, подали молба за международна закрила, предадени от други държави-членки и вече регистрирани в централната система.
Данните за дактилоскопичните отпечатъци за такъв гражданин на трета държава или лице без гражданство не се регистрират в централната система и не се сравняват с данните, предадени на централната система по силата на член 14, параграф 2.
4. След като резултатите от сравняването на данните за дактилоскопичните отпечатъци се предадат на държавата-членка по произход, записът от търсенето се пази в централната система на ЕВРОДАК единствено за целите на член 28. Не е възможно съхраняването от държавите-членки или от централната система на записи от търсенето за други цели.
5. Що се отнася до сравняването на данните за дактилоскопични отпечатъци, предадени по силата на настоящия член, с данните за дактилоскопични отпечатъци на лицата, поискали международна закрила, предадени от други държави-членки, които вече са регистрирани в централната система, се прилагат процедурите, предвидени в член 9, параграфи 3 и 5, както и в член 25, параграф 4.
ГЛАВА V
ЛИЦА, НА КОИТО Е ПРЕДОСТАВЕНА МЕЖДУНАРОДНА ЗАКРИЛА
Член 18
Маркиране на данни
1. За целите на член 1, параграф 1, държавата-членка по произход, предоставила международна закрила на лице, подало молба за международна закрила, чиито данни са регистрирани по-рано в централната система по силата на член 11, маркира съответните данни съобразно изискванията за електронна комуникация с централната система, определени от Агенцията. Тази маркировка се съхранява в централната система в съответствие с член 12 за целите на предаването по член 9, параграф 5. Централната система уведомява всички държави-членки по произход относно маркирането на данни от друга държава-членка по произход, която е получила положителен резултат при сравняване на предадени от тях данни за лицата, които са предвидени в член 9, параграф 1 или член 14, параграф 1. Тези държави-членки по произход също маркират съответните групи от данни.
2. Данните на лицата, на които е предоставена международна закрила, съхранявани в централната система и маркирани в съответствие с параграф 1 от настоящия член се предоставят за сравняване за целите, посочени в член 1, параграф 2 за период от три години след датата, на която субектът на данни е получил международна закрила.
В случай на положителен резултат, централната система предава данните, посочени в член 11, букви а) - к) за всички групи от данни, които отговарят на положителен резултат. Централната система не предава маркировката, посочена в параграф 1 от настоящия член. След изтичането на тригодишния период, централната система автоматично блокира предаването на тези данни в случай на искане за сравняване за целите, посочени в член 1, параграф 2, като данните остават на разположение за сравняване за целите на член 1, параграф 1 до момента на тяхното заличаване. Блокираните данни не се предават и централната система връща отрицателен резултат на запитващата държава-членка в случай на положителен резултат.
3. Държавата-членка по произход премахва маркировката на или отблокира данни за гражданин на трета държава или лице без гражданство, чийто данни са били маркирани или блокирани по-рано в съответствие с параграфи 1 или 2 от настоящия член, ако статутът му бъде отнет, прекратен или има отказ за неговото подновяване съгласно членове 14 или 19 от Директива 2011/95/ЕС.
ГЛАВА VI
ПРОЦЕДУРА ЗА СРАВНЯВАНЕ И ПРЕДАВАНЕ НА ДАННИ ЗА ЦЕЛИТЕ НА ПРАВОПРИЛАГАНЕТО
Член 19
Процедура за сравняване на данни за дактилоскопични отпечатъци с данни от Евродак
1. За целите на член 1, параграф 2 определените органи, посочени в член 5, параграф 1 и член 7, параграф 2, могат да изпратят до проверяващия орган обосновано искане в електронна форма, както е предвидено в член 20, параграф 1, заедно с референтния номер, използван от тях, за предаването на данни за дактилоскопични отпечатъци с цел сравняване на централната система чрез националното звено за достъп. При получаване на такова искане проверяващият орган проверява дали са изпълнени всички условия за искане на сравняване, посочени в член 20 или член 21, в зависимост от това кой е приложим.
2. Когато са изпълнени всички условия за искане на сравняване, посочени в член 20 или член 21, проверяващият орган предава искането за сравняване на националното звено за достъп, който го обработва и изпраща на централната система съгласно процедурите, посочени в член 9, параграфи 3 и 5, с цел сравняване с данните, предадени на централната система съгласно член 9, параграф 1 и член 14, параграф 2.
3. При извънредни спешни случаи, при които е необходимо да се предотврати непосредствена опасност, свързана с терористично или друго тежко престъпление, проверяващият орган може да предаде данните за дактилоскопични отпечатъци на националното звено за достъп за сравняване незабавно след получаване на искане от определен орган и едва след това да провери дали всички условия за искане на сравняване, посочени в член 20 или член 21 са изпълнени, включително дали случаят наистина е бил спешен. Последващата проверка се извършва без ненужно забавяне след обработване на искането.
4. Когато последващата проверка установи, че достъпът до данни в Евродак е бил неоснователен, всички органи, които са имали достъп до такива данни заличават информацията, предоставена от Евродак и уведомяват проверяващия орган за това заличаване.
Член 20
Условия за достъп до Евродак от страна на определените органи
1. За целите, посочени в член 1, параграф 2, определените органи могат да изпратят обосновано искане в електронна форма за сравняването на данни за дактилоскопични отпечатъци с тези, съхранявани в централната система, в рамките на предоставените им правомощия само ако сравняването със следните бази данни не води до установяването на самоличността на субекта на данни:
-
националните бази данни за дактилоскопични отпечатъци;
-
автоматизираните системи за дактилоскопична идентификация на всички други държави-членки съгласно Решение 2008/615/ПВР, когато сравняването е технически достъпно, освен ако са налице основателни причини да се счита, че сравняването с тези системи няма да доведе до установяването на самоличността на субекта на данни. Тези основателни причини се включват в обоснованото искане в електронна форма за сравняване с данните в Евродак, изпратено от определения орган до проверяващия орган; и
-
Визовата информационна система, ако са изпълнени условията за подобно сравняване, посочени в Решение 2008/633/ПВР;
и когато са изпълнени следните кумулативни условия:
а)
сравняването е необходимо за целите на предотвратяването, разкриването или разследването на терористични престъпления или други тежки престъпления, което означава, че съществуват много сериозни опасения за обществената сигурност, поради които търсенето в базата данни е пропорционално;
б)
сравняването е необходимо в определен случай (т.е. няма да бъдат правени систематични сравнения); и
в)
съществуват основателни причини да се смята, че сравняването ще подпомогне съществено предотвратяването, разкриването или разследването на което и да е от въпросните престъпления. Тези основателни причини са налице особено когато има основателно подозрение, че заподозряно лице, извършител или жертва на терористично престъпления или друго тежко престъпление попада в категория, обхваната от настоящия регламент.
2. Исканията за сравняване с данните в Евродак са ограничени до търсене по данни за дактилоскопични отпечатъци.
Член 21
Условия за достъп до Евродак от страна на Европол
1. За целите на член 1, параграф 2 определеният орган на Европол може да изпрати обосновано искане в електронна форма за сравняване на данни за дактилоскопични отпечатъци с тези, съхранявани в централната система, в рамките на правомощията на Европол и, когато е необходимо, с цел изпълнение на задачите на Европол, само ако сравняването с данни за дактилоскопични отпечатъци, съхранявани, в която и да е система за обработка на данни, която е технически и законово достъпна за Европол, не води до установяването на самоличността на субекта на данни и когато са изпълнени следните кумулативни условия:
а)
сравняването е необходимо за подкрепа и засилване на действията на държавите-членки за предотвратяване, разкриване или разследване на терористични или други тежки престъпления, обхванати от компетентността на Европол, което означава, че съществува много сериозно опасение за обществената сигурност, поради което търсенето в базата данни е пропорционално;
б)
сравняването е необходимо в определен случай (т.е. няма да бъдат правени систематични сравнявания); и
в)
съществуват основателни причини да се счита, че сравняването ще подпомогне съществено предотвратяването, разкриването или разследването на което и да е от въпросните престъпления. Тези основателни причини са налице особено когато има основателно подозрение, че заподозряно лице, извършител или жертва на терористично престъпление или на друго тежко престъпление попада в категория, обхваната от настоящия регламент.
2. Исканията за сравняване с данните в Евродак са ограничени до сравняване на данни за дактилоскопични отпечатъци.
3. Държавата-членка по произход трябва да даде разрешение за обработката на информация, получена от Европол в резултат на сравняване с данните в Евродак. Такова разрешение се получава чрез националното звено на Европол на тази държава-членка.
Член 22
Комуникация между определените органи, проверяващите органи и националните звена за достъп
1. Без да се засягат разпоредбите на член 26, цялата комуникация между определените органи, проверяващите органи и националните звена за достъп е сигурна и се извършва по електронен път.
2. За целите, посочен в член 1 параграф 2, дактилоскопичните отпечатъци се обработват дигитално от държавата-членка и се предават във формата за данни, посочен в приложение I, за да може сравняването да бъде извършено чрез компютърната система за разпознаване на дактилоскопични отпечатъци.
ГЛАВА VII
ОБРАБОТВАНЕ НА ДАННИТЕ, ЗАЩИТА НА ДАННИТЕ, И ОТГОВОРНОСТ
Член 23
Отговорност при обработване на данните
1. Държавата-членка по произход трябва да гарантира, че:
а)
дактилоскопичните отпечатъци се снемат законосъобразно;
б)
данните за дактилоскопични отпечатъци, както и останалите данни, посочени в член 11, член 14, параграф 2 и член 17, параграф 2, се предават законосъобразно на централната система;
в)
данните са точни и актуализирани при предаването им на централната система;
г)
без да се засягат отговорностите на Агенцията, данните в централната система се регистрират, съхраняват, коригират и заличават при спазване на законодателството;
д)
резултатите от сравняването на данните за дактилоскопични отпечатъци, предадени от централната система, се обработват законосъобразно.
2. Съгласно член 34 държавата-членка по произход гарантира сигурността на данните по параграф 1 преди и по време на предаването им на централната система, както и сигурността на данните, които получава от централната система.
3. Съгласно член 25, параграф 4 държавата-членка по произход отговаря за окончателното идентифициране на данните.
4. Агенцията следи централната система да се ръководи съгласно разпоредбите на настоящия регламент. Агенцията по-специално:
а)
приема мерки, за да гарантира, че лицата, които работят с централната система, обработват данните, които са регистрирани в нея, само съобразно целите на Евродак, определени в член 1;
б)
съгласно член 34 взема необходимите мерки за гарантиране на сигурността на централната система;
в)
гарантира, че само лицата, които са упълномощени да работят с централната система имат достъп до нея, без да се засягат компетенциите на Европейския надзорен орган по защита на данните.
Агенцията информира Европейския парламент и Съвета, както и Европейския надзорен орган по защита на данните, за мерките, които взема съгласно първа алинея.
Член 24
Предаване
1. Цифровизацията на дактилоскопичните отпечатъци и тяхното предаване се извършват във формата за данните, посочен в приложение I. При необходимост, с оглед на правилното функциониране на централната система Агенцията определя техническите изисквания за предаването на формата на данните от държавите-членки към централната система и обратно. Агенцията се уверява, че данните за дактилоскопични отпечатъци, които са предадени от държавите-членки, могат да се сравняват от компютърната система за разпознаване на дактилоскопични отпечатъци.
2. Държавите-членки предават данните, предвидени в член 11 член 14, параграф 2 и член 17, параграф 2, по електронен път. Данните по член 11 и член 14, параграф 2 се регистрират автоматично в централната система. При необходимост, с оглед на правилното функциониране на централната система Агенцията определя техническите изисквания, необходими за правилното предаване на данните по електронен път от държавите-членки към централната система и обратно.
3. Референтният номер по член 11, буква г), член 14, параграф 2, буква г), член 17, параграф 1 и член 19, параграф 1 дава възможност да се свържат категорично данните с дадено лице и с държавата-членка, която предава данните. Той трябва и да позволи да се разбере дали става дума за лице, предвидено в член 9, параграф 1, член 14, параграф 1, или член 17, параграф 1.
4. Референтният номер започва с разграничителната (разграничителните) буква(и), в съответствие с нормата, посочена в приложение I, която посочва държавата-членка, предала данните. След разграничителната буква или букви се дава кодът, посочващ категорията лица или искане. За данните относно лицата по член 9, параграф 1 този код е „1“, за данните относно лицата, предвидени в член 14, параграф 1, този код е „2“, а за данните за лицата, предвидени в член 17, параграф 1, този код е „3“, за исканията, предвидени в член 20, този код е „4“, за исканията, предвидени в член 21, този код е „5“ и за исканията, предвидени в член 29, този код е „9“
5. Агенцията създава необходимите технически процедури, за да позволи на държавите-членки да осигурят получаването на недвусмислени данни от централната система.
6 Централната система потвърждава при първа възможност получаването на предадените данни. За тази цел Агенцията определя техническите изисквания, с които се гарантира, че държавите-членки получават документ, потвърждаващ получаването, ако поискат такъв.
Член 25
Сравняване на дактилоскопичните отпечатъци и предаване на резултата
1. Държавите-членки осигуряват предаването на данните за дактилоскопични отпечатъци с подходящо качество с цел сравняването им чрез компютърната система за разпознаване на дактилоскопични отпечатъци. При необходимост, с цел гарантиране на много висока степен на точност на резултатите от сравняването, направено от централната система, Агенцията определя какво означава подходящо качество на предаваните данни за дактилоскопични отпечатъци. Централната система проверява при първа възможност качеството на предадените данни за дактилоскопични отпечатъци. Ако компютърната система за разпознаване на дактилоскопични отпечатъци не може да ги използва за сравняване, централната система уведомява за това съответната държавата-членка. Тази държава-членка предава данни за дактилоскопични отпечатъци с подходящо качество, като използва същия референтен номер от предишната група от данни за дактилоскопични отпечатъци.
2. Централната система извършва сравненията по реда на постъпване на исканията. Всяко искане трябва да бъде обработено в срок от 24 часа. Държава-членка може да поиска по причини, свързани с вътрешното й право, особено спешните сравнения да бъдат направени в срок от един час. Ако тези срокове за обработка не могат да бъдат спазени поради обстоятелства, които са извън отговорностите на Агенцията, централната система обработва приоритетно искането в момента на отпадането на тези обстоятелства. В такъв случай, при необходимост, с оглед на правилното функциониране на централната система, Агенцията определя критерии с цел осигуряване на приоритетната обработка на исканията.
3. При необходимост, с оглед на правилното функциониране на централната система, Агенцията определя оперативни процедури за обработка на получените данни и предаването на резултата от сравняването.
4. Резултатите от сравняването незабавно се проверяват в получаващата държава-членка от експерт по дактилоскопичните отпечатъци, както е определен в националните правила, който е специално обучен в областта на видовете сравняване на отпечатъци, предвидени в настоящия регламент. За целите на член 1, параграф 1 от настоящия регламент, окончателното идентифициране се извършва от държавата-членка по произход в сътрудничество с други заинтересовани държави-членки съгласно член 34 от Регламент (ЕС) № 604/2013.
Информацията, получена от централната система относно други данни, които са се оказали ненадеждни, се заличава веднага след като се установи ненадеждността на данните.
5. Когато окончателното идентифициране съгласно параграф 4 покаже, че резултатът от сравняването, получен от централната система, не съответства на данните за дактилоскопични отпечатъци, изпратени за сравняване, държавите-членки незабавно заличават резултата от сравняването и съобщават този факт на Комисията и на Агенцията във възможно най-кратък срок и не по-късно от три работни дни.
Член 26
Комуникация между държавите-членки и централната система
Данните, предавани от държавите-членки на централната система и обратно, използват комуникационната инфраструктура. При необходимост, с оглед правилното функциониране на централната система, Агенцията определя техническите процедури, необходими за използването на комуникационната инфраструктура.
Член 27
Достъп, поправяне или заличаване на данните, регистрирани в Евродак
1. Държавата-членка по произход има достъп до данните, които е предала и които са регистрирани в централната система съгласно настоящия регламент.
Никоя държава-членка не може да извършва търсения в данните, предадени от друга държава-членка, нито да получава такива данни, с изключение на тези, които са резултат от сравняването по член 9, параграф 5.
2. Органите на държавите-членки, които съгласно параграф 1 от настоящия член имат достъп до данните, регистрирани в централната система, са органите, определени от всяка държава-членка за целите, посочени в член 1, параграф 1. При това определяне се посочва точният отдел, отговорен за извършване за задачите, свързани с прилагането на настоящия регламент. Всяка държава-членка незабавно изпраща на Комисията и Агенцията списък на тези звена и неговите изменения. Агенцията публикува консолидирания списък в Официален вестник на Европейския съюз. При наличие на промени в него Агенцията публикува в интернет веднъж годишно актуализиран консолидиран списък.
3. Държавата-членка по произход е единствената, която има право да променя, като ги поправя или допълва, данните, които е предала на централната система, или да ги заличава, без да се засяга заличаването, извършено по силата на член 12, параграф 2 или член 16, параграф 1.
4. Ако държава-членка или Агенцията разполага с основания, които подсказват, че данните в централната система са фактически неточни, тя уведомява при първа възможност държавата-членка по произход.
Ако дадена държава-членка разполага със сведения, които подсказват, че данните са били регистрирани в централната система в нарушение на настоящия регламент, тя уведомява при първа възможност Агенцията, Комисията и държавата-членка по произход. Държавата-членка по произход проверява въпросните данни и, при необходимост, незабавно ги променя или заличава.
5. Агенцията не предава или предоставя на органите на трети държави данните, които са регистрирани в централната система. Тази забрана не се прилага за предаване на такива данни на трети държави, по отношение на които се прилага Регламент (ЕС) № 604/2013.
Член 28
Записване на извършените операции
1. Агенцията води записи за всички обработки на данни, извършени в централната система. Тези записи показват целта, датата и часа на достъпа, предадените данни, данните, използвани за целите на запитването, и наименованието на звеното, което е въвело или извлякло данните, както и отговорните лица.
2. Записите, посочени в параграф 1 от настоящия член могат да се използват само за контрол на правомерността на обработката на данните с цел защита на данните, както и за гарантиране на сигурността на данните съгласно член 34. Записите трябва да бъдат защитени чрез прилагане на подходящи мерки срещу всеки неоторизиран достъп, както и да бъдат заличавани след една година след изтичане на срока на съхранение по член 12, параграф 1 и член 16, параграф 1, ако са необходими за вече започнала контролна процедура.
3. За целите на член 1, параграф 1 всяка държава-членка взема необходимите мерки за постигане на целите, посочени в параграфи 1 и 2 от настоящия член, във връзка със своята национална система. Освен това всяка държава-членка съхранява данни за персонала, надлежно оправомощен да вписва или извлича данните.
Член 29
Права на субекта на данни
1. Държавата-членка по произход информира всяко лице, което попада в обхвата на член 9, параграф 1, член 14, параграф 1 или член 17, параграф 1, писмено и, когато е необходимо, устно, на език, който лицето разбира или който с основание може да се предполага, че разбира, относно следното:
а)
самоличността на обработващия лични данни, по смисъла на член 2, буква г) от Директива 95/46/ЕО и на неговия представител, ако има такъв;
б)
причината за обработка на неговите данни в Евродак, включително описание на целите на Регламент (ЕС) № 604/2013, в съответствие с член 4 от него, и разбираемо обяснение, на ясен и обикновен език, на факта, че е възможен достъп до Евродак от страна на държавите-членки и Европол за целите на правоприлагането;
в)
получателите на данните;
г)
задължението да приеме снемането на дактилоскопичните му отпечатъци, в случай на лице по член 9, параграф 1 или член 14, параграф 1;
д)
правото на достъп до неговите данни и правото да поиска неточните негови данни да бъдат поправени или неправомерно обработените негови данни да бъдат заличени, както и правото на информация относно процедурите за упражняване на тези права, включително данните за контакт на обработващия лични данни, и на националните надзорни органи по член 30, параграф 1.
2. В случая с лицата по член 9, параграф 1 или член 14, параграф 1 информацията, посочена в параграф 1 от настоящия член, се предоставя при снемането на дактилоскопичните отпечатъци на лицето.
В случая с лицата по член 17, параграф 1 информацията по параграф 1 от настоящия член се предоставя най-късно при предаването на данните за лицето на централната система. Това задължение не се спазва, когато се окаже невъзможно да се предостави тази информация или когато това изисква непропорционални усилия.
Когато лицето, попадащо в обхвата на член 9, параграф 1, член 14, параграф 1 и член 17, параграф 1, е непълнолетно, държавите-членки предоставят информацията по начин, подходящ за възрастта му.
3. В съответствие с процедурата по член 44, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 604/2013 се изготвя обща брошура, съдържаща поне информацията, посочена в параграф 1 от настоящия член, и информацията, посочена в член 4, параграф 1 от посочения Регламент.
Брошурата се изготвя ясно и просто, на език, който съответното лице разбира или който с основание може да се предполага, че разбира.
Брошура се изготвя по такъв начин, че да дава възможност на държавите-членки да попълват допълнителна специфична за дадена държава-членка информация. Тази специфична за дадена държава-членка информация включва най-малко информация относно правата на субекта на данните, възможността за помощ от страна на националните надзорни органи, както и данните за контакт на службата на лицето, което отговаря за обработката, и на националните надзорни органи.
4. За целите на член 1, параграф 1 от настоящия регламент, във всяка държава-членка всеки субект на данни може съгласно законовите и подзаконовите актове и процедури в тази държава да упражнява правата, които са предвидени в член 12 от Директива 95/46/ЕО.
Без да се засяга задължението за предоставяне на друга информация съгласно член 12, буква а) от Директива 95/46/ЕО, субектът на данни има право да бъде информиран за данните, които се отнасят до него и които са регистрирани в централната система, както и държавата-членка, която ги е предала на централната система. Този достъп до данните може да бъде предоставен само от държава-членка.
5. За целите на член 1, параграф 1, във всяка държава-членка всяко лице може да поиска поправянето на фактически неточни данни или заличаването на неправомерно регистрирани данни. Поправянето и заличаването се извършват без прекалено забавяне от държавата-членка, която е предала данните, съгласно нейните законови и подзаконови актове и процедури.
6. За целите на член 1, параграф 1, ако правата на поправяне и заличаване се упражняват в държава-членка различна от тази или тези, предали данните, органите на тази държава-членка се свързват с органите на въпросната държава-членка или държави-членки, предали данните, за да могат последните да проверят точността на данните и законосъобразността на предаването им и на регистрирането им в централната система.
7. За целите на член 1, параграф 1, ако се окаже, че данните, регистрирани в централната система, са фактически неточни или са били регистрирани неправомерно, държавата-членка, която ги е предала, ги поправя или заличава съгласно член 27, параграф 3. Тази държава-членка потвърждава писмено и без прекалено забавяне на субекта на данни, че е предприела мерки за поправяне или заличаване на данните, които се отнасят до него.
8. За целите на член 1, параграф 1, ако държавата-членка, предала данните, не е съгласна, че данните, които са регистрирани в централната система, са фактически неточни или са били регистрирани незаконосъобразно, тя уведомява писмено и без прекалено забавяне субекта на данни за причините, поради които не е склонна да поправи или заличи данните.
Тази държавата-членка предоставя на субекта на данни също така и информация относно действията, които той може да предприеме, ако не приеме предложеното обяснение. Това включва информация относно начина на предявяване на иск, или, при необходимост, на подаване на жалба до компетентните органи или до съдилищата на тази държава-членка, както и относно всяка финансова или друга помощ, от която лицето може да се ползва по силата на законовите и подзаконовите актове и процедурите на тази държава-членка.
9. Всяко искане по параграфи 4 и 5 съдържа всички необходими подробности за определяне на субекта на данни, включително и дактилоскопичните му отпечатъци. Тези данни се използват само за да позволят упражняването на правата по параграфи 4 и 5 и след това незабавно се заличават.
10. Компетентните органи на държавите-членки активно си сътрудничат с цел своевременно прилагане на правата по параграфи 5, 6 и 7.
11. Когато дадено лице поиска данни, свързани с него, съгласно параграф 4, компетентният орган регистрира под формата на писмен документ, че е отправено такова искане и как е отправено искането, и предоставя този документ на националните надзорни органи незабавно.
12. За целите на член 1, параграф 1 от настоящия регламент, във всяка държава-членка в съответствие с член 28, параграф 4 от Директива 95/46/ЕО националният надзорен орган подпомага субекта на данни, по негово искане, при упражняването на неговите права.
13. За целите на член 1, параграф 1 от настоящия регламент, националният надзорен орган на държавата-членка, която е предала данните, и националният надзорен орган на държавата-членка, в която се намира субектът на данни, подпомагат последния и, ако той поиска, го съветват при упражняването на правото му на поправяне или заличаване на данните. Двата национални надзорни органа си сътрудничат за тази цел. Исканията за помощ могат да бъдат подавани до националния надзорен орган на държавата-членка, в която се намира субектът на данни, който ги препраща на органа на държавата-членка, предала данните.
14. Във всяка държава-членка всяко лице може, в съответствие със законовите и подзаконовите актове и процедурите на тази държава, да предяви иск или, при необходимост, да подаде жалба до компетентните органи или съдилищата на тази държава, ако правото на достъп по параграф 2 му бъде отказано.
15. Всяко лице може, в съответствие със законовите и подзаконовите актове и процедурите на държавата-членка, която е предала данните, да предяви иск или, при необходимост, да подаде жалба до компетентните органи или съдилищата на тази държава относно свързаните с него данни, които са регистрирани в централната система, за да може да упражни правата си по параграф 3. Задължението на националните надзорни органи да подпомагат и, ако субектът на данни поиска, да го съветват съгласно параграф 13 остава в сила по време на цялата процедура.
Член 30
Надзор от страна на националните надзорни органи
1. За целите на член 1, параграф 1 от настоящия регламент, всяка държава-членка предвижда национален надзорен орган или органи, оправомощени по силата на член 28, параграф 1 от Директива 95/46/ЕО, да извършва независим надзор, при спазване на националното законодателство, на законосъобразността на обработката от тази държава-членка на лични данни, в съответствие с настоящия регламент, включително и предаването им на централната система.
2. Всяка държава-членка гарантира, че националният й надзорен орган може да ползва съветите на лица, които имат достатъчно познания относно данните за дактилоскопични отпечатъци.
Член 31
Надзор от Европейския надзорен орган по защита на данните
1. Европейският надзорен орган по защита на данните гарантира, че всички дейности по обработка на лични данни, свързани с Евродак, и по-специално тези, които се извършват от Агенцията, се извършват в съответствие с Регламент (ЕО) № 45/2001 и с настоящия регламент.
2. Европейският надзорен орган по защита на данните гарантира, че одит на дейностите на Агенцията по обработка на лични данни се извършва в съответствие с международните одиторски стандарти най-малко на всеки три години. Доклад от одита се изпраща на Европейския парламент, Съвета, Комисията, Агенцията и националните надзорни органи. На Агенцията се предоставя възможност да направи коментари, преди докладът да бъде приет.
Член 32
Сътрудничество между националните надзорни органи и Европейския надзорен орган по защита на данните
1. Националните надзорни органи и Европейският надзорен орган по защита на данните, всеки от тях действайки в рамките на своите правомощия, си сътрудничат активно в рамките на отговорностите си и осигуряват координиран надзор на Евродак.
2. Държавите-членки гарантират, че всяка година, в съответствие с член 33, параграф 2, независим орган извършва одит на обработката на лични данни за целите, посочени в член 1, параграф 2, включително анализ на извадка от обосновани искания в електронна форма.
Одитът се прилага към годишния доклад на държавите членка, посочен в член 40, параграф 7.
3. Националните надзорни органи и Европейският надзорен орган по защита на данните, в обхвата на своите правомощия, обменят необходимата информация, взаимно си оказват съдействие при извършването на одити и проверки, разглеждат трудностите при тълкуването или прилагането на настоящия регламент, проучват проблемите при упражняването на независим надзор или при упражняването на правата на субектите на данни, съставят хармонизирани предложения за съвместни решения на всеки проблем и, при необходимост, насърчават информираността по отношение на правата, свързани със защитата на данни.
4. За целите, посочени в параграф 3 националните надзорни органи и Европейският надзорен орган по защита на данните заседават поне два пъти годишно. Разходите и обслужването на тези срещи са за сметка на Европейския надзорен орган по защита на данните. На първото заседание се приема процедурен правилник. При необходимост съвместно се разработват допълнителни работни методи. Съвместен доклад за дейностите се изпраща на Европейския парламент, Съвета, Комисията и Агенцията на всеки две години.
Член 33
Защита на личните данни за целите на правоприлагането
1. Всяка държава-членка гарантира, че разпоредбите, приети съгласно националното й право, за прилагане на Рамково решение 2008/977/ПВР се прилагат и по отношение на обработката на лични данни от нейните национални органи за целите, посочени в член 1, параграф 2 от настоящия регламент.
2. Проверката на законосъобразността на обработването от държавите-членки на лични данни съгласно настоящия регламент за целите посочени в член 1, параграф 2 от настоящия регламент, включително тяхното предаване на и от Евродак, се извършва от националните надзорни органи, определени съгласно Рамково решение 2008/977/ПВР.
3. Обработката на лични данни от Европол по силата на настоящия регламент е в съответствие с Решение 2009/371/ПВР и се извършва под надзора на независим външен надзорен орган по защита на данните. Членове 30, 31 и 32 от посоченото решение се прилагат по отношение на обработката на лични данни от Европол съгласно настоящия регламент. Независимият външен надзорен орган по защита на данните гарантира, че не са нарушени правата на физическите лица.
4. Личните данни, получени по силата на настоящия регламент от Евродак за целите, посочени в член 1, параграф 2 от настоящия регламент, се обработват единствено за целите на предотвратяването, разкриването или разследването на конкретния случай, за който държава-членка или Европол са поискали данните.
5. Централната система, определените и проверяващите органи и Европол съхраняват записи на търсенето, с цел да се позволи на националните органи за защита на данните и на Европейския надзорен орган по защита на данните да следят, при обработката на данните, за спазването на правилата на Съюза за защита на данните, включително с цел поддържане на записи с оглед на изготвянето на годишните докладите, посочени в член 40, параграф 8. Освен за посочените цели, личните данни, както и записите на търсенето, се заличават от всички национални файлове и файлове на Европол след период от един месец, освен ако данните са необходими за целите на конкретно текущо наказателно разследване, във връзка с което данните са поискани от държава-членка или от Европол.
Член 34
Сигурност на данните
1. Държавата-членка по произход осигурява сигурността на данните преди и по време на предаването им на централната система.
2. Всяка държава-членка приема във връзка с всички обработени данни от нейните компетентни органи, съгласно настоящия регламент, необходимите мерки, включително план за сигурността, с цел:
а)
физическа защита на данните, включително чрез изготвяне на планове за действие в извънредни ситуации за защита на критичната инфраструктура;
б)
предотвратяване на достъпа на неоправомощени лица до националните съоръжения, в които държавата-членка извършва операции съобразно целите на Евродак (проверки на входа на съоръжението);
в)
предотвратяване на неоторизираното прочитане, копиране, променяне или изнасяне на носители на данни (контрол на носителите на данни);
г)
предотвратяване на неоторизираното въвеждане на данни и неоторизираната проверка, променяне или заличаване на съхраняваните лични данни (контрол на съхраняването);
д)
предотвратяване на неоторизираното обработване на данни в Евродак и на всяка неоторизирана промяна или заличаване на обработените в Евродак данни (контрол на въвеждането на данни);
е)
гарантиране на това, че лицата, имащи право на достъп до Евродак, имат достъп само до данните, до които им е разрешен достъп, посредством индивидуални и уникални потребителски имена и единствено режими на поверителен достъп (контрол на достъпа до данни);
ж)
гарантиране на това, че всички органи с право на достъп до Евродак създават профили с описание на функциите и задълженията на лицата, на които е разрешен достъп и които имат право да въвеждат, актуализират, заличават данни и да търсят в тях, както и че при поискване от националните надзорни органи, посочени в член 28 от Директива 95/46/ЕО и в член 25 от Рамково решение 2008/977/ПВР, незабавно им предоставят тези профили (профили на служителите), както и всяка друга относима информация, която органите биха могли да поискат за целите на надзора;
з)
гарантиране на възможност да се провери и установи на кои органи могат да се предават лични данни чрез използване на комуникационно оборудване (контрол на комуникацията);
и)
гарантиране на възможност да се провери и установи кои данни са били обработени в Евродак, от кого и с каква цел (контрол на регистрирането на данните);
й)
предотвратяване на неоторизираното четене, копиране, променяне или заличаване на лични данни по време на предаването на лични данни на или от Евродак или по време на превоза на носителите на данни, по-специално чрез подходящи техники на криптиране (контрол на транспортирането);
к)
контролиране на ефективността на мерките за сигурност по настоящия параграф и предприемане на необходимите организационни мерки, свързани с вътрешния контрол, за да се гарантира спазване на настоящия регламент (собствен одит) и за да се установява автоматично в срок от 24 часа всяко относимо събитие, произтичащо от прилагането на мерките, изброени в букви б) - й), което може да показва възникването на инцидент, свързан със сигурността.
3. Държавите-членки уведомяват Агенцията за инциденти, свързани със сигурността, които са установили в своите системи. Агенцията уведомява държавите-членки, Европол и Европейския надзорен орган по защита на данните в случай на инциденти, свързани със сигурността. Съответните държави-членки, Агенцията и Европол си сътрудничат по време на инцидент, свързан със сигурността.
4. Агенцията взема необходимите мерки за постигане на целите, посочени в параграф 2, във връзка с функционирането на Евродак, включително приемане на план за сигурност.
Член 35
Забрана за предаване на данни на трети държави или на международни организации, или на частни субекти
1. Личните данни, получени от държава-членка или Европол по силата на настоящия регламент от централната система, не могат да бъдат предавани или предоставяни на трета държава, международна организация, или частен субект, установен във или извън Съюза. Забраната се прилага и ако тези данни са допълнително обработени на национално равнище или между държавите-членки по смисъла на член 2, буква б) от Рамковото решение 2008/977/ПВР.
2. Лични данни, които произхождат от държава-членка и са обменени между държави-членки вследствие на положителен резултат, получен за целите, посочени в член 1, параграф 2, не се предават на трети държави, ако съществува сериозен риск, че в резултат на подобно предаване субектът на данни може да бъде подложен на изтезание, нечовешко и унизително третиране или наказание, или друго нарушение на основните права.
3. Забраните съгласно параграфи 1 и 2 не засягат правото на държавите-членки да предават такива данни на трети държави по отношение на които се прилага Регламент (ЕС) № 604/2013.
Член 36
Регистриране и документиране
1. Всяка държава-членка и Европол правят необходимото всички операции по обработка на данни в резултат на искания за сравняване с данни в Евродак за целите, посочени в член 1, параграф 2, да бъдат регистрирани или документирани за целите на проверката на допустимостта на искането, правомерността на обработката на данни и целостта и сигурността на данните, както и за целите на самоконтрола.
2. Регистърът или документацията във всички случаи съдържа следните елементи:
а)
точната цел на искането за сравняване, включително вида на терористичното или друго тежко престъпление, за което става въпрос, а за Европол - точната цел на искането за сравняване;
б)
основателните причини да не се извърши сравняване с други държави-членки съгласно Решение 2008/615/ПВР, в съответствие с член 20, параграф 1 от настоящия регламент;
в)
референтния номер на националния файл;
г)
датата и точния час на искането за сравняване от националното звено за достъп до централната система;
д)
името на органа, поискал достъп за целите на сравняването, и отговорното лице, отправило искането и обработило данните;
е)
когато е приложимо, използването на спешната процедура по член 19, параграф 3 и решението, взето във връзка с последващата проверка;
ж)
данните, използвани за сравняването;
з)
в съответствие с националните разпоредби или разпоредбите на Решение 2009/371/ПВР, идентификационния знак на служителя, извършил търсенето, и на служителя, наредил търсенето или предоставянето.
3. Регистрите и документацията се използват само за контрол на правомерността на обработката на данните, както и за гарантиране на целостта и сигурността на данните. Единствено регистрите, съдържащи данни от неличен характер, могат да бъдат използвани за наблюдението и оценката по член 40. На компетентните национални надзорни органи, отговарящи за проверката на допустимостта на искането и за проверката на законосъобразността на обработката на данните и целостта и сигурността на данните, се предоставя достъп, при поискване, до тези регистри, за да могат да изпълняват служебните си задължения.
Член 37
Отговорност
1. Всяко лице или държава-членка, които са претърпели вреди поради неправомерна обработка или поради действие, несъвместимо с настоящия регламент, имат право да получат от отговорната държава-членка обезщетение за претърпените вреди. Тази държава е освободена частично или изцяло от тази отговорност, ако докаже, че отговорността за събитието, пораждащо вредата, не е нейна.
2. Ако неспазването от страна на държава-членка на задълженията й по настоящия регламент причини вреда на централната система, тази държава-членка носи отговорност за това, освен ако и доколкото Агенцията или друга държава-членка не е взела разумни мерки за предотвратяване на вредата или за свеждане до минимум на последиците от нея.
3. Исковете за обезщетение, предявени срещу държава-членка за вредата по параграфи 1 и 2, се подчиняват на разпоредбите на националното право на държавата-членка ответник.
ГЛАВА VIII
ИЗМЕНЕНИЯ НА РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1077/2011
Член 38
Изменения на Регламент (ЕС) № 1077/2011
Регламент (ЕС) № 1077/2011 се изменя както следва:
(1)
Член 5 се заменя със следния текст:
„Член 5
Задачи, свързани с Евродак
По отношение на Евродак Агенцията изпълнява:
а)
задачите, възложени на Агенцията с Регламент (ЕС) № 603/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 г. за създаване на система Евродак за сравняване на дактилоскопични отпечатъци с оглед ефективното прилагане на Регламент (ЕС) № 604/2013 за установяване на критерии и механизми за определяне на държавата-членка, компетентна за разглеждането на молба за международна закрила, която е подадена в една от държавите-членки от гражданин на трета държава или от лице без гражданство и за искане на сравнения с данните в Евродак от правоприлагащите органи на държавите-членки за целите на правоприлагането (17); и
б)
задачите, свързани с обучението по техническото използване на Евродак.
(2)
Член 12, параграф 1 се изменя, както следва:
а)
букви ф) и х) се заменят със следния текст:
„ф)
приема годишния отчет за дейностите на централната система на Евродак в съответствие с член 40, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 603/2013;
х)
прави коментари във връзка с докладите от одитите, извършени от Европейския надзорен орган по защита на данните съгласно член 45, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1987/2006, член 42, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 767/2008 и член 31, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 603/2013 и предприема подходящи мерки във връзка с тези одити;“;
б)
буква ч) се заменя със следния текст:
„ч)
изготвя статистика относно работата на централната система на Евродак съгласно член 8, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 603/2013;“;
в)
буква щ) се заменя със следния текст:
„щ)
осигурява годишното публикуване на звената, съгласно член 27, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 603/2013.;“;
(3)
В член 15 параграф 4 се заменя със следното:
„4. Европол и Евроюст могат да присъстват на заседанията на управителния съвет като наблюдатели, когато се обсъжда въпрос, засягащ ШИС II, във връзка с прилагането на Решение 2007/533/ПВР. Европол може също да присъства на заседанията на управителния съвет като наблюдател, когато се обсъжда въпрос, засягащ ВИС, във връзка с прилагането на Решение 2008/633/ПВР или когато се обсъжда въпрос, засягащ Евродак, във връзка с прилагането на Регламент (ЕС) № 603/2013.“;
(4)
Член 17 се изменя, както следва:
а)
в параграф 5 буква ж) се заменя със следния текст:
„ж)
без да се засяга член 17 от Правилника за длъжностните лица на Европейския съюз, установява изисквания за поверителност в изпълнение на член 17 от Регламент (ЕО) № 1987/2006, член 17 от Решение 2007/533/ПВР, член 26, параграф 9 от Регламент (ЕО) № 767/2008 и член 4, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 603/2013.+“;
б)
в параграф 6 буква и) се заменя със следния текст:
„и)
доклади за техническото функциониране на всяка от широкомащабните информационни системи, посочени в член 12, параграф 1, буква у), и годишния отчет за дейностите на централната система на Евродак, посочен в член 12, параграф 1, буква ф), въз основа на резултатите от наблюдението и оценката.“;
(5)
В член 19 параграф 3 се заменя със следния текст:
„3. Европол и Евроюст могат да назначат по един свой представител в рамките на консултативната група по ШИС II. Европол може също да назначи свой представител в консултативната група по ВИС и в тази по Евродак.“.
ГЛАВА IX
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 39
Разходи
1. Разходите, извършени във връзка със създаването и функционирането на централната система и комуникационната инфраструктура, се поемат от общия бюджет на Европейския съюз.
2. Разходите, извършени от националните звена за достъп и разходите за свързването им с централната система се поемат от всяка държава-членка.
3. Всяка държава-членка и Европол създават и поддържат на свои разноски техническата инфраструктура, необходима за прилагане на настоящия регламент, и са отговорни за поемането на разходите, свързани с исканията за сравняване с данни в Евродак за целите, посочени в член 1, параграф 2.
Член 40
Годишен доклад, контрол и оценка
1. Агенцията представя на Европейския парламент, Съвета, Комисията и Европейския надзорен орган по защита на данните годишен доклад за дейностите на централната система, включително относно техническото й функциониране и сигурност. Този годишен доклад съдържа информация за управлението и резултатите на Евродак по отношение на предварително определени количествени показатели за целите по параграф 2.
2. Агенцията следи за създаването на процедури за контрол на функционирането на централната система по отношение на определените цели, свързани с резултата, съотношението разходи/ефективност и качеството на услугите.
3. За целите на техническата поддръжка, отчетността и статистиката Агенцията има достъп до необходимата информация, свързана с операциите по обработка, извършвани в централната система.
4. До 20 юли 2018 г. и впоследствие на всеки четири години Комисията прави цялостна оценка на Евродак, която разглежда постигнатите резултати по отношение на определените цели и въздействието върху основните права, включително дали достъпът с цел правоприлагане е довел до непряка дискриминация на лица, попадащи в обхвата на настоящия регламент, преценява дали основните принципи остават в сила и оценява последиците за бъдещите дейности и прави необходимите препоръки. Комисията изпраща оценката на Европейския парламент и на Съвета.
5. Държавите-членки предоставят на Агенцията и на Комисията необходимата информация за изготвяне на годишния доклад по параграф 1.
6. Агенцията, държавите-членки и Европол предоставят на Комисията необходимата информация за изготвяне на докладите за оценка по параграф 5. Тази информация не може по никакъв начин да застрашава методите на работа, нито да включва данни, които разкриват източници, служители или разследвания на определените органи
7. Като спазва разпоредбите на националното право относно оповестяването на чувствителна информация, всяка държава-членка и Европол изготвят годишни доклади относно ефективността на сравняването на данни за дактилоскопични отпечатъци с данни в Евродак за целите на достъпа с цел правоприлагане, съдържащи информация и статистически данни за:
-
точната цел на сравняването, включително вида терористично или тежко престъпление,
-
посочените причини за основателни подозрения,
-
основателните причини за неизвършването на сравняване с други държави-членки съгласно Решение 2008/615/ПВР, в съответствие с член 20, параграф 1 от настоящия регламент,
-
броя искания за сравняване,
-
броя и вида случаи, завършили с успешно установяване на самоличност, и
-
необходимостта и използването на процедурата по спешност в извънредни случаи, включително за случаите, при които спешността не е била приета при последващата проверка, извършена от проверяващия орган.
Годишните доклади на държавите-членки и на Европол се предават на Комисията до 30 юни на следващата година.
8. Въз основа на годишните доклади на държавите-членки и на Европол, предвидени в параграф 8 и в допълнение към цялостната оценка, предвидена в параграф 4, Комисията изготвя годишен доклад относно достъпа с цел правоприлагане до Евродак и го предава на Европейския парламент, Съвета и на Европейския надзорен орган по защита на данните.
Член 41
Санкции
Държавите-членки предприемат необходимите мерки, за да гарантират, че всяка несъответстваща на целта на Евродак съгласно член 1 обработка на данни, които са въведени в Централната система, се наказва със санкции, включващи административни и/или наказателни санкции в съответствие с националното право, които са ефективни, пропорционални и имат възпиращ ефект.
Член 42
Териториален обхват
Разпоредбите на настоящия регламент не се прилагат на териториите, на които не се прилага Регламент (ЕС) № 604/2013.
Член 43
Уведомяване за определените органи и проверяващите органи
1. В срок до 20 октомври 2013 г. всяка държава-членка уведомява Комисията за своите определени органи, оперативните звена, посочени в член 5, параграф 3, и за своя проверяващ орган, и незабавно уведомява за всяка настъпила промяна, свързана с тях.
2. В срок до 20 октомври 2013 г. Европол уведомява Комисията за своя определен орган, за своя проверяващ орган и за своето определено национално звено за достъп, и незабавно уведомява за всяка настъпила промяна, свързана с тях.
3. Комисията публикува ежегодно информацията по параграфи 1 и 2 в Официален вестник на Европейския съюз и чрез електронна публикация, която е достъпна онлайн и се актуализира без забавяне.
Член 44
Преходна разпоредба
Данните, блокирани в централната система в съответствие с член 12 от Регламент (ЕО) № 2725/2000, се отблокират и се маркират в съответствие с член 18, параграф 1 от настоящия регламент на 20 юли 2015 г..
Член 45
Отмяна
Регламент (ЕО) № 2725/2000 и Регламент (ЕО) № 407/2002 се отменят, считано от 20 юли 2015 г..
Позоваванията на отменените регламенти следва да се считат за позовавания на настоящия регламент и да се четат съгласно таблицата на съответствието от приложение III.
Член 46
Влизане в сила и прилагане
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент започва да се прилага от 20 юли 2015 г..
Държавите-членки уведомяват Комисията и Агенцията веднага щом осигурят техническите средства за предаване на данни на централната система и при всички случаи не по-късно от 20 юли 2015 г..
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко в държавите-членки в съответствие с Договорите.
Съставено в Брюксел на 26 юни 2013 година.
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 603/2013,
26. juuni 2013,
millega luuakse sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteem määruse (EL) nr 604/2013 (millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest) tõhusaks kohaldamiseks ning mis käsitleb liikmesriikide õiguskaitseasutuste ja Europoli taotlusi sõrmejälgede andmete võrdlemiseks Eurodac-süsteemi andmetega õiguskaitse eesmärgil ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1077/2011, millega asutatakse Euroopa amet vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks (uuesti sõnastatud)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 78 lõike 2 punkti e, artikli 87 lõike 2 punkti a ja artikli 88 lõike 2 punkti a,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
võttes arvesse Euroopa Andmekaitseinspektori arvamust (1),
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)
ning arvestades järgmist:
(1)
Nõukogu 11. detsembri 2000. aasta määrusesse (EÜ) nr 2725/2000 (mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil) (3) ja nõukogu 28. veebruari 2002. aasta määrusesse (EÜ) nr 407/2002 (millega nähakse ette sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil käsitleva määruse (EÜ) nr 2725/2000 teatavad rakenduseeskirjad) (4) tuleb teha mitmeid olulisi muudatusi. Kõnealused määrused tuleks selguse huvides uuesti sõnastada.
(2)
Ühine varjupaigapoliitika, sealhulgas Euroopa ühine varjupaigasüsteem, on osa Euroopa Liidu eesmärgist luua järk-järgult vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala, mis on avatud isikutele, kes asjaolude sunnil taotlevad rahvusvahelist kaitset liidus.
(3)
Euroopa Ülemkogu võttis oma 4. novembri 2004. aasta kohtumisel vastu Haagi programmi, milles seatakse vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal rakendatavad eesmärgid aastateks 2005-2010. 15.-16. oktoobril 2008 toimunud Euroopa Ülemkogul heaks kiidetud Euroopa sisserände- ja varjupaigapaktis kutsuti üles viima lõpule Euroopa ühise varjupaigasüsteemi loomine, luues ühtse menetluse, mis hõlmab ühtseid tagatisi ning ühtset pagulase ja täiendavat kaitset saava isiku staatust.
(4)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 604/2013 26. juuni 2013. asta (millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest) (5) kohaldamiseks on vaja kindlaks teha rahvusvahelise kaitse taotlejate ja liidu välispiiride ebaseaduslikul ületamisel kinnipeetute isikud. Samuti on määruse (EL) nr 604/2013 ja eelkõige selle artikli 18 lõike 1 punktide b ja d tõhusaks kohaldamiseks soovitatav anda igale liikmesriigile õigus kontrollida, kas tema territooriumil ebaseaduslikult viibiv kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik on taotlenud rahvusvahelist kaitset teises liikmesriigis.
(5)
Sõrmejäljed on kõnealuste isikute kindalakstegemisel tähtsaks teguriks. On vaja luua selliste isikute sõrmejälgede andmete võrdlemise süsteem.
(6)
Sel eesmärgil on vaja luua Eurodac-süsteem, mis koosneb kesksüsteemist, mis haldab sõrmejälgede andmete infotehnoloogilist keskandmebaasi, ning liikmesriikide ja kesksüsteemi vahelistest elektroonilistest edastusvahenditest (edaspidi „sideinfrastruktuur”).
(7)
Haagi programmis kutsuti üles parandama juurdepääsu liidu olemasolevatele andmekataloogidele. Lisaks kutsuti Stockholmi programmis üles andmeid sihipäraselt koguma ja lähtuvalt õiguskaitsealastest vajadustest arendama teabevahetust ja selleks kasutatavaid vahendeid.
(8)
Võitluses terroriaktide ja muude raskete kuritegude vastu on oluline, et õiguskaitseasutustel oleks oma ülesannete täitmiseks täielik ja kõige ajakohasem teave. Eurodac-süsteemis sisalduv teave on vajalik terroriaktide või muude raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks või uurimiseks nagu on osutatud vastavalt nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsuses 2002/475/JSK terrorismivastase võitluse kohta (6) ja nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsuses 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta (7). Seepärast peaks Eurodac-süsteemi andmed olema kättesaadavad käesolevas määruses sätestatud tingimustel, et neid oleks võimalik võrrelda liikmesriikide määratud asutuste ja Euroopa Politseiameti (Europol) andmetega.
(9)
Õiguskaitseasutustele antud volitus kasutada Eurodac-süsteemi ei tohiks piirata rahvusvahelise kaitse taotleja õigust sellele, et tema taotlust menetletakse teatava aja jooksul vastavalt asjakohastele õigusaktidele. Kõnealust õigust ei tohiks piirata ka mis tahes järelmeetmed, mis võetakse pärast Eurodac-süsteemist leitud kokkulangevuse avastamist.
(10)
Komisjon toonitas oma 24. novembri 2005. aasta teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile (justiits- ja siseküsimuste valdkonna Euroopa andmebaaside suurema tõhususe, tugevdatud koostalitusvõime ja koostoime kohta), et sisejulgeoleku eest vastutavatel ametiasutustel võiks olla juurdepääs Eurodac-süsteemile täpselt määratletud juhtumitel, kui põhjendatult kahtlustatakse, et rahvusvahelise kaitse taotluse on esitanud terroriakti või muu raske kuriteo toimepanija. Kõnealuses teatises leidis komisjon samuti, et proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt tuleks Eurodac-süsteemi kasutada kõnealusel eesmärgil ainult suure ohu korral riigi julgeolekule ehk kui tegu, mille pani toime tuvastatav kurjategija või terrorist, on nii vägivaldne, et see õigustab sellise andmebaasi kasutamist, milles muidu on registreeritud kohtulikult karistamata isikud, ning komisjon järeldas, et Eurodac-süsteemi kasutamise lävitase peaks sisejulgeoleku eest vastutavate ametiasutuste jaoks olema seetõttu märkimisväärselt kõrgem kui lävitase kriminaalõiguslike andmebaaside kasutamiseks.
(11)
Lisaks sellele on Europolil keskne roll koostöös liikmesriikide ametiasutuste vahel, kes tegelevad piiriülese kuritegevuse uurimisega, kuna ta toetab kuritegevuse ennetamist, analüüsimist ja uurimist terves liidus. Seega peaks ka Europolil oma ülesannete raames ja kooskõlas nõukogu 6. aprilli 2009. aasta otsusega 2009/371/JSK, millega asutatakse Euroopa Politseiamet (Europol), (8) olema juurdepääs Eurodac-süsteemile.
(12)
Europolil tuleks lubada taotleda sõrmejälgede andmete võrdlemist Eurodac-süsteemi andmetega ainult konkreetsetel juhtudel, kindlatel asjaoludel ja rangetel tingimustel.
(13)
Kuna Eurodac-süsteem loodi esialgselt Dublini konventsiooni kohaldamise hõlbustamiseks, tähendab terroriaktide või muude raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks või uurimiseks antav juurdepääs Eurodac-süsteemile kõnealuse süsteemi algse eesmärgi muutmist, mis piirab nende isikute põhiõigust eraelu puutumatusele, kelle andmeid Eurodac-süsteemis töödeldakse. Kõik sellised piirangud peavad olema kooskõlas õigusnormidega, mis tuleb sõnastada piisavalt täpselt, et isikud saaksid kohandada oma käitumist, ning need normid peavad kaitsma isikuid omavoli eest ja määrama piisavalt täpselt kindlaks pädevatele asutustele antava kaalutlusõiguse ulatuse ja selle kasutamise korra. Demokraatlikus ühiskonnas peavad kõik sellised piirangud olema vajalikud õigustatud ja proportsionaalse huvi kaitsmiseks ning proportsionaalsed õiguspärase eesmärgiga, mida nendega tahetakse saavutada.
(14)
Kuigi Eurodac-süsteemi esialgne eesmärk ei hõlmanud võimalust taotleda andmete võrdlemist andmebaasis olevate andmetega latentsete sõrmejälgede ehk kuriteopaigalt leitavate daktüloskoopiliste andmete alusel, on kõnealune võimalus politseikoostöö valdkonnas keskse tähtsusega. Võimalus võrrelda latentseid sõrmejälgi Eurodac-süsteemis salvestatud sõrmejälgede andmetega juhtudel, kui on piisavalt alust arvata, et kuriteo toimepanija või ohver kuulub mõnda käesoleva määrusega hõlmatud kategooriasse, annab liikmesriikide määratud asutustele väga väärtusliku vahendi terroriaktide või muude raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks või uurimiseks näiteks juhul, kui kuriteopaigalt leitavad ainsad tõendid on latentsed sõrmejäljed.
(15)
Käesolevas määruses sätestatakse ka tingimused, mille kohaselt tuleks lubada esitada taotlus sõrmejälgede andmete võrdlemiseks Eurodac-süsteemi andmetega terroriaktide või muude raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks või uurimiseks, ning vajalikud kaitsemeetmed, et tagada nende isikute põhiõigus eraelu puutumatusele, kelle andmeid Eurodac-süsteemis töödeldakse. Kõnealuste tingimuste rangus tuleneb asjaolust, et Eurodac-süsteemi andmebaasis registreeritakse selliste isikute sõrmejälgede andmed, keda ei kahtlustata terroriaktide või teiste tõsiste kuritegude toimepanemises.
(16)
Selleks, et tagada kõigi rahvusvahelise kaitse taotlejate ja rahvusvahelise kaitse alla võetud isikute võrdne kohtlemine ning kooskõla kehtivate liidu varjupaigaalaste õigusaktidega, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiiviga 2011/95/EL (mis käsitleb nõudeid, millele kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad vastama, et kvalifitseeruda rahvusvahelise kaitse saajaks, ning nõudeid pagulaste või täiendava kaitse saamise kriteeriumidele vastavate isikute ühetaolisele seisundile ja antava kaitse sisule) (9) ja määrusega (EL) nr 604/2013, on asjakohane laiendada käesoleva määruse reguleerimisala selliselt, et see hõlmaks ka täiendava kaitse taotlejaid ja täiendava kaitse kriteeriumidele vastavaid isikuid.
(17)
Samuti on vaja nõuda, et liikmesriigid võtaksid kohe sõrmejälgede andmed kõigilt rahvusvahelise kaitse taotlejatelt ja liikmesriigi välispiiri ebaseaduslikul ületamisel kinni peetud kolmanda riigi kodanikelt ja kodakondsuseta isikutelt, kes on vähemalt 14aastased, ning edastaksid need viivitamata.
(18)
On vaja kehtestada selliste sõrmejälgede andmete kesksüsteemi edastamise, kõnealuste andmete ja muude asjaomaste andmete kesksüsteemis salvestamise, säilitamise, teiste sõrmejälgede andmetega võrdlemise, võrdlustulemuste edastamise ning salvestatud andmete märkimise ja kustutamise täpsed eeskirjad. Need eeskirjad võivad erinevate kolmandate riikide kodanike või kodakondsuseta isikute kategooriate osas erineda ning neid tuleb kohandada vastavalt olukorrale.
(19)
Liikmesriigid peaksid tagama sõrmejälgede andmete edastamise nõuetekohase kvaliteediga, mis võimaldab nende võrdlemist sõrmejälgede tuvastamise elektroonilise süsteemi abil. Kõik Eurodac-süsteemile juurdepääsu õigust omavad asutused peaksid investeerima oma töötajate asjakohasesse väljaõppesse ja vajalikesse tehnoloogilistesse seadmetesse. Eurodac-süsteemile juurdepääsuõigust omavad Euroopa asutused peaksid teavitama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1077/2011 (10) asutatud vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa ametit (edaspidi „amet”) andmete kvaliteediga seotud probleemidest, et need lahendada.
(20)
Asjaolu, et sõrmejälgede andmete hankimine ja/või edastamine on ajutiselt või püsivalt võimatu selliste põhjuste tõttu nagu andmete halb kvaliteet, mis ei võimalda nende nõuetekohast võrdlemist, tehnilised raskused, tervisekaitsega seotud põhjused või asjaolu, et andmesubjektist sõltumatute asjaolude tõttu ei ole ta võimeline sõrmejälgi andma või on nende võtmine võimatu, ei tohiks negatiivselt mõjutada sama isiku rahvusvahelise kaitse alla võtmise taotluse läbivaatamist või selle kohta otsuse tegemist.
(21)
Eurodac-süsteemis leitud kokkulangevusi peaks kontrollima koolitatud sõrmejäljeekspert, et oleks võimalik tagada nii vastutuse korrektne kindlaksmääramine vastavalt määrusele (EL) nr 604/2013 kui ka selliste kuriteos kahtlustatavate või kuriteoohvrite täpne tuvastamine, kelle andmed võivad olla Eurodac-süsteemis salvestatud.
(22)
Ühes liikmesriigis rahvusvahelist kaitset taotlenud kolmandate riikide kodanikel või kodakondsuseta isikutel võib hiljem mitme aasta jooksul olla võimalus taotleda rahvusvahelist kaitset teises liikmesriigis. Seetõttu peaks maksimaalne aeg, mille jooksul sõrmejälgede andmeid kesksüsteemis säilitatakse, olema küllalt pikk. Et enamik mitmeks aastaks liitu jäänud kolmandate riikide kodanikke või kodakondsuseta isikuid on selle aja möödumisel saanud püsielaniku staatuse või koguni liikmesriigi kodakondsuse, peaks kümme aastat olema mõistlik aeg sõrmejälgede andmete säilitamiseks.
(23)
Säilitusaega tuleks lühendada teatavate eriolukordade puhul, kui ei ole vajadust sõrmejälgede andmeid nii kaua säilitada. Sõrmejälgede andmed tuleks kustutada kohe, kui kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik saab liikmesriigi kodakondsuse.
(24)
Selliste andmesubjektidega seonduvaid andmeid, kelle sõrmejäljed salvestati algselt Eurodac-süsteemi nende rahvusvahelise kaitse taotluse esitamisel ja kellele on liikmesriigis antud rahvusvaheline kaitse, on asjakohane säilitada, et rahvusvahelise kaitse taotluse esitamisel salvestatud andmeid saaks nendega võrrelda.
(25)
Amet peaks alates kuupäevast, mil ta asus oma ülesandeid täitma (1. detsember 2012), võtma üle komisjoni need ülesanded, mis on seotud Eurodac-süsteemi operatiivjuhtimisega kooskõlas käesoleva määrusega, ja teatavad ülesanded, mis on seotud sideinfrastruktuuriga. Amet peaks asuma täitma käesoleva määrusega talle antud ülesandeid ja määruse (EL) nr 1077/2011 asjaomaseid sätteid tuleks vastavalt muuta. Lisaks peaks Europolil olema ameti haldusnõukogu koosolekutel vaatleja staatus, kui päevakorras on käeoleva määruse kohaldamisega seotud küsimused, mis käsitlevad liikmesriikide määratud asutuste ja Europoli juurdepääsu Eurodac-süsteemile terroriaktide või muude raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks või uurimiseks. Europolil peaks olema võimalik nimetada esindaja ameti Eurodaci nõuanderühma.
(26)
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirju (ametnike personalieeskirjad) ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimusi (teenistustingimused), mis on kehtestatud nõukogu määrusega (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (11) (koos osutatud „personalieeskirjad”), tuleks käesoleva määrusega seotud küsimustes kohaldada kõigi ameti töötajate suhtes.
(27)
On vaja selgesti sätestada komisjoni ja ameti kohustused kesksüsteemi ning sideinfrastruktuuri suhtes ja liikmesriikide kohustused andmete töötlemise, andmete turvalisuse ning salvestatud andmetele juurdepääsu ja nende andmete parandamise suhtes.
(28)
On vaja määrata liikmesriikide pädevad asutused ja riiklik juurdepääsupunkt, mille kaudu esitatakse taotlus andmete võrdlemiseks Eurodac-süsteemi andmetega, ning pidada nimekirja määratud asutuste tegevusüksustest, kellel on õigus esitada kõnealune võrdlemistaotlus terroriaktide või muude raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks või uurimiseks.
(29)
Taotluse riiklikule juurdepääsupunktile sõrmejälgede andmete võrdlemiseks kesksüsteemi andmetega peaks esitama määratud asutuse üksus kontrolliasutuse kaudu ja see peaks olema põhjendatud. Määratud asutuste tegevusüksused, kellel on õigus esitada taotlus andmete võrdlemiseks Eurodac-süsteemi andmetega, ei peaks tegutsema kontrolliasutustena. Kontrolliasutused peaksid olema määratud asutustest sõltumatud ja nende ülesanne peaks olema tagada sõltumatul viisil käesolevas määruses sätestatud juurdepääsutingimuste range täitmine. Pärast kõikide juurdepääsutingimuste täitmise kontrollimist peaks kontrolliasutus edastama sõrmejälgede andmete võrdlemise taotluse (jättes märkimata taotluse esitamise põhjused) riikliku juurdepääsupunkti kaudu kesksüsteemile. Kiireloomulistel erandjuhtudel, kui terroriaktidest või muudest rasketest kuritegudest tulenevale konkreetsele ja tegelikule ohule reageerimiseks on vajalik varajane juurdepääs, peaks kontrolliasutus töötlema taotlust viivitamata ning seda kontrollima alles tagantjärele.
(30)
Kui siseriiklikud õigusaktid seda lubavad, võivad määratud asutus ja kontrolliasutus kuuluda samasse organisatsiooni, kuid kontrolliasutus peaks oma käesolevast määrusest tulenevaid ülesandeid täites tegutsema sõltumatult.
(31)
Selleks et tagada isikuandmete kaitse ja välistada süstemaatiline võrdlemine, mis peaks olema keelatud, tuleks Eurodac-süsteemi andmeid töödelda ainult konkreetsetel juhtudel ning kui see on vajalik terroriaktide või muude raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks või uurimiseks. Erijuhtumiga on eelkõige tegemist siis, kui sõrmejälgede andmete võrdlemise taotluse aluseks on terroriakti või muu raske kuriteoga seotud spetsiifiline ja konkreetne olukord või spetsiifiline ja konkreetne oht või konkreetsed isikud, kelle puhul on põhjendatult alust arvata, et nad panevad toime või on toime pannud mis tahes sellise kuriteo. Erijuhtumiga on tegemist ka siis, kui sõrmejälgede andmete võrdlemise taotlus on seotud isikuga, kes on terroriakti või muu raske kuriteo ohver. Määratud asutused ja Europol peaksid seega taotlema andmete võrdlemist Eurodac-süsteemi andmetega üksnes siis, kui neil on piisavalt alust arvata, et sellise võrdluse tulemusena saadakse teavet, mis oluliselt aitab kaasa terroriakti või muu raske kuriteo ennetamisele, avastamisele või uurimisele.
(32)
Lisaks tuleks juurdepääsu võimaldada ainult tingimusel, et võrdlus liikmesriigi riiklike sõrmejälgede andmebaaside ja kõigi teiste liikmesriikide sõrmejälgede automatiseeritud identifitseerimise süsteemidega nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsuse 2008/615/JSK (piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega) (12) alusel ei võimaldanud andmesubjekti isikut kindlaks teha. See tingimus eeldab taotlevalt liikmesriigilt vastavalt otsusele 2008/615/JSK andmete võrdlemist kõigi teiste liikmesriikide tehniliselt kättesaadavate sõrmejälgede automatiseeritud identifitseerimise süsteemidega, välja arvatud juhul, kui nimetatud liikmesriik suudab põhjendada, et on piisavalt alust arvata, et see ei aita andmesubjekti isikut kindlaks teha. Selline piisav alus on olemas eelkõige juhul, kui kõnealusel konkreetsel juhul puudub operatiivne või uurimisalane seos asjaomase liikmesriigiga. See tingimus eeldab, et taotlev liikmesriik rakendaks eelnevalt tehniliselt ja õiguslikult otsust 2008/615/JSK sõrmejälgede andmete osas, sest enne nimetatud sammude astumist ei peaks olema lubatud teha õiguskaitse eesmärgil võrdlust Eurodac-süsteemi andmetega.
(33)
Määratud asutused peaksid selliseks võrdlemiseks vajalike tingimuste täidetuse korral enne Eurodac-süsteemist otsimist kasutama ka viisainfosüsteemi vastavalt nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsusele 2008/633/JSK (mis käsitleb liikmesriikide määratud asutuste ja Europoli juurdepääsu viisainfosüsteemile (VIS) terroriaktide ja muude raskete kuritegude ennetamise, avastamise ja uurimise eesmärkidel) (13).
(34)
Isikuandmete tõhusaks võrdlemiseks ja vahetamiseks peaksid liikmesriigid täielikult rakendama ja kasutama kehtivaid rahvusvahelisi kokkuleppeid, samuti juba kehtivaid isikuandmete vahetamist käsitlevaid liidu õigusakte, eelkõige otsust 2008/615/JSK.
(35)
Käesoleva määruse kohaldamisel peaks liikmesriikide esmane kohus olema kaitsta lapse parimad huve. Kui taotlev liikmesriik teeb kindlaks, et Eurodac-süsteemi andmed on seotud alaealisega, võib neid andmeid õiguskaitse eesmärgil kasutada ainult taotlev liikmesriik kooskõlas selles riigis kehtiva alaealistele kohalduva õigusega ja kohustusega pidada eelkõige silmas lapse parimaid huve.
(36)
Kuigi liidu lepinguvälist vastutust seoses Eurodac-süsteemi toimimisega reguleeritakse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) asjaomaste sätetega, on vaja kehtestada erieeskirjad, millega reguleeritakse liikmesriikide lepinguvälist vastutust seoses kõnealuse süsteemi toimimisega.
(37)
Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt sõrmejälgede andmete võrdlemise süsteemi loomine, mis toetab liidu varjupaigapoliitika rakendamist, ei suuda liikmesriigid selle olemuse tõttu piisavalt saavutada ning seda on parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.
(38)
Liikmesriikides käesoleva määruse kohaldamisel töödeldavate isikuandmete suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta), (14) v.a juhul, kui andmeid töötlevad liikmesriikide määratud asutused või kontrolliasutused terroriaktide või muude raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks või uurimiseks.
(39)
Kui liikmesriikide ametiasutused töötlevad isikuandmeid käesoleva määruse kohaselt terroriaktide või muude raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks või uurimiseks, tuleks rakendada liikmesriikide õigusaktidega kehtestatud isikuandmete kaitse norme, mis on kooskõlas nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsusega 2008/977/JSK kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta (15).
(40)
Direktiivis 95/46/EÜ sätestatud põhimõtteid, mis käsitlevad üksikisikute õiguste ja vabaduste, eelkõige nende eraelu puutumatuse kaitset isikuandmete töötlemisel, tuleks eriti teatavates sektorites täiendada või täpsustada.
(41)
Käesoleva määruse kohaselt liikmesriigi või Europoli poolt kesksüsteemist saadud isikuandmete edastamine mis tahes kolmandale riigile, rahvusvahelisele organisatsioonile või liidus või väljaspool asuvale eraõiguslikule üksusele peaks olema keelatud, et tagada varjupaigaõigus ja kaitsta rahvusvahelise kaitse taotlejaid nende andmete avalikustamise eest kolmandatele riikidele. See tähendab, et liikmesriigid ei tohiks edastada kesksüsteemist saadud andmeid, mis puudutavad päritoluliikmesriiki või päritoluliikmesriike, rahvusvahelise kaitse taotlemise kohta ja kuupäeva, viitenumbrit, mida kasutab päritoluliikmesriik, sõrmejälgede võtmise kuupäeva ning kuupäeva, mil liikmesriik või liikmesriigid edastas(id) andmed Eurodac-süsteemi, operaatori kasutajatunnust ning igasugust teavet mis tahes määruse (EL) nr 604/2013 kohaldamisalasse kuuluvate andmete edastamise kohta. Selleks et tagada liikmesriikidele võimalus teha käesoleva määruse kohaldamisel koostööd kolmandate riikidega, ei tohiks kõnealune keeld piirata liikmesriigi õigust edastada nimetatud andmeid kolmandatele riikidele, kelle suhtes kohaldatakse määrust (EL) nr 604/2013.
(42)
Liikmesriigi järelevalveasutused peaksid jälgima, kas liikmesriik töötleb isikuandmeid õiguspäraselt, ning otsusega 2009/371/JSK loodud järelevalveasutus peaks jälgima, kas Europol töötleb isikuandmeid õiguspäraselt.
(43)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta), (16) eriti selle artikleid 21 ja 22, mis käsitlevad töötlemise konfidentsiaalsust ja turvalisust, kohaldatakse isikuandmete töötlemise suhtes, mida teostavad liidu institutsioonid, organid, asutused ja ametid käesoleva määruse kohaldamisel. Siiski tuleks selgitada andmete töötlemise ja andmekaitse üle teostatava järelevalvega seonduva vastutuse teatavaid aspekte, arvestades et andmekaitse on Eurodac-süsteemi eduka toimimise keskne tegur ning et andmete turvalisus, kõrge tehniline kvaliteet ja päringute seaduslikkus on otsustava tähtsusega Eurodac-süsteemi sujuva ja nõuetekohase toimimise tagamiseks ning määruse (EL) nr 604/2013 kohaldamise hõlbustamiseks.
(44)
Andmesubjekti tuleks teavitada sellest, mis eesmärgil tema andmeid Eurodac-süsteemis töödeldakse, lisades määruse (EL) nr 604/2013 eesmärkide kirjelduse, samuti tuleks talle teada anda, mil viisil õiguskaitseasutused võivad tema andmeid kasutada.
(45)
On asjakohane, et riiklikud järelevalveasutused kontrollivad, kas liikmesriigid töötlevad isikuandmeid õiguspäraselt, samal ajal kui määruses (EÜ) nr 45/2001 osutatud Euroopa andmekaitseinspektor peaks kontrollima liidu institutsioonide, organite, asutuste ja ametite tegevust seoses isikuandmete töötlemisega käesoleva määruse kohaldamisel.
(46)
Liikmesriigid, Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon peaksid tagama, et liikmesriikide ja Euroopa järelevalveasutused oleksid suutelised Eurodac-süsteemi andmete kasutamist ja kättesaadavust piisavalt kontrollima.
(47)
Eurodac-süsteemi toimimist on vaja korrapäraselt jälgida ja hinnata, jälgides sealhulgas, kas õiguskaitseasutuse juurdepääs andmetele on põhjustanud rahvusvahelise kaitse taotlejate kaudset diskrimineerimist, nagu hoiatatakse komisjoni hinnangus käesoleva määruse vastavuse kohta Euroopa Liidu põhiõiguste hartale (edaspidi „harta”). Amet peaks esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule igal aastal aruande kesksüsteemi tegevuse kohta.
(48)
Liikmesriigid peaksid ette nägema tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistuste süsteemi juhuks, kui kesksüsteemi sisestatud andmete töötlemine ei ole kooskõlas Eurodac-süsteemi eesmärgiga.
(49)
Selleks et hõlbustada määruse (EL) nr 604/2013 asjakohast kohaldamist, on vaja liikmesriike teavitada konkreetsete varjupaigamenetluste staatusest.
(50)
Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse põhimõtteid, mida eelkõige tunnustatakse hartas. Eelkõige püütakse käesoleva määrusega tagada isikuandmete täielik kaitse ja õigus taotleda rahvusvahelist kaitset ning edendada harta artiklite 8 ja 18 kohaldamist. Käesolevat määrust tuleks seetõttu vastavalt kohaldada.
(51)
ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.
(52)
ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 3 kohaselt on Ühendkuningriik teatanud oma soovist osaleda käesoleva määruse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.
(53)
ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt ning ilma et see piiraks kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.
(54)
Käesoleva määruse territoriaalset kohaldamisala on asjakohane piirata nii, et see ühtiks määruse (EL) nr 604/2013 territoriaalse kohaldamisalaga,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I PEATÜKK
ÜLDSÄTTED
Artikkel 1
Eurodac-süsteemi eesmärk
1. Käesolevaga luuakse Eurodac-süsteem, mille eesmärk on aidata määrata, milline liikmesriik on määruse (EL) nr 604/2013 kohaselt kohustatud läbi vaatama liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse, ja hõlbustama muul viisil määruse (EL) nr 604/2013 kohaldamist käesolevas määruses sätestatud tingimustel.
2. Käesolevas määruses sätestatakse ka tingimused, mille alusel liikmesriikide määratud asutused ja Euroopa Politseiamet (Europol) võivad taotleda sõrmejälgede andmete võrdlemist kesksüsteemi andmetega õiguskaitse eesmärkidel.
3. Sõrmejälgede andmeid ja muid isikuandmeid võib Eurodac-süsteemis töödelda üksnes käesolevas määruses ja määruse (EL) nr 604/2013 artikli 34 lõikes 1 sätestatud eesmärkidel, ilma et see piiraks päritoluliikmesriigi õigust töödelda Eurodac-süsteemi jaoks mõeldud andmeid oma siseriiklike õigusnormide alusel koostatud andmebaasides.
Artikkel 2
Mõisted
1. Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
a) „rahvusvahelise kaitse taotleja”- kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik, kes on esitanud vastavalt direktiivi 2011/95/EL artikli 2 punktis h sätestatule rahvusvahelise kaitse taotluse, mille suhtes ei ole lõplikku otsust veel tehtud;
b) „päritoluliikmesriik”-
i)
artikli 9 lõikega 1 hõlmatud isiku korral liikmesriik, kes edastab tema isikuandmed kesksüsteemi ja võtab vastu võrdlustulemused;
ii)
artikli 14 lõikega 1 hõlmatud isiku korral liikmesriik, kes edastab tema isikuandmed kesksüsteemi;
iii)
artikli 17 lõikega 1 hõlmatud isiku korral liikmesriik, kes edastab tema isikuandmed kesksüsteemi ja võtab vastu võrdlustulemused;
c) „rahvusvahelise kaitse alla võetud isik”- kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik, kes on võetud direktiivi 2011/95/EL artikli 2 punktis a määratletud rahvusvahelise kaitse alla;
d) „kokkulangevus”- kesksüsteemis võrdlemisel kindlaks tehtud vastavus või vastavused infotehnoloogilises kesksüsteemis salvestatud sõrmejälgede andmete ja liikmesriigi edastatud teatava isiku sõrmejälgede andmete vahel, ilma et see piiraks liikmesriigi kohustust kohe kontrollida võrdlustulemusi vastavalt artikli 25 lõikele 4;
e) „riiklik juurdepääsupunkt”- määratud riiklik süsteem, mis peab sidet kesksüsteemiga;
f) „amet”- määrusega (EL) nr 1077/2011 asutatud amet;
g) „Europol”- otsusega 2009/371/JSK asutatud Euroopa Politseiamet;
h) „Eurodac-süsteemi andmed”- kõik artikli 11 ja artikli 14 lõike 2 kohaselt kesksüsteemis salvestatud andmed;
i) „õiguskaitse”- terroriaktide või muude raskete kuritegude ennetamine, avastamine või uurimine;
j) „terroriakt”- siseriikliku õiguse rikkumine, mis vastab nõukogu raamotsuse 2002/475/JSK artiklites 1-4 osutatud õigusrikkumistele või on nendega samaväärne;
k) „rasked kuriteod”- kuriteo liigid, mis vastavad raamotsuse 2002/584/JSK artikli 2 lõikes 2 osutatud kuritegudele või on nendega samaväärsed ning on siseriikliku õiguse kohaselt karistatavad vabadusekaotuse või vabadust piirava julgeolekumeetmega, mille maksimaalne pikkus on vähemalt kolm aastat;
l) „sõrmejälgede andmed”- andmed kõikide sõrmede või vähemalt nimetissõrmede sõrmejälgede kohta, või kui need puuduvad, siis isiku kõikide teiste sõrmede sõrmejäljed, või latentsed sõrmejäljed.
2. Direktiivi 95/46/EÜ artiklis 2 määratletud mõistetel on käesolevas määruses sama tähendus, niivõrd kui liikmesriikide ametiasutused töötlevad isikuandmeid käesoleva määruse artikli 1 lõikes 1 sätestatud eesmärgil.
3. Kui ei ole sätestatud teisiti, on määruse (EL) nr 604/2013 artiklis 2 määratletud mõistetel käesolevas määruses sama tähendus.
4. Raamotsuse 2008/977/JSK artiklis 2 määratletud mõistetel on käesolevas määruses sama tähendus, kui liikmesriikide ametiasutused töötlevad isikuandmeid käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 sätestatud eesmärgil.
Artikkel 3
Süsteemi ülesehitus ja peamised põhimõtted
1. Eurodac-süsteem koosneb:
a)
sõrmejälgede andmete infotehnoloogilisest keskandmebaasist (edaspidi „kesksüsteem”), mis jaguneb järgmiselt:
i)
kesküksus;
ii)
talitluspidevuse kava ja vastav süsteem;
b)
kesksüsteemi ja liikmesriikide vahelisest sideinfrastruktuurist, mis on Eurodac-süsteemi andmetele ette nähtud krüpteeritud virtuaalne võrk (edaspidi „sideinfrastruktuur”).
2. Igal liikmesriigil on üks riiklik juurdepääsupunkt.
3. Artikli 9 lõikega 1, artikli 14 lõikega 1 ja artikli 17 lõikega 1 hõlmatud isikute andmeid, mida töödeldakse kesksüsteemis, töödeldakse päritoluliikmesriigi nimel vastavalt käesolevas määruses sätestatud tingimustele ja üksteisest asjakohaste tehniliste vahenditega eraldatult.
4. Eurodac-süsteemi reguleerivaid eeskirju kohaldatakse ka liikmesriikide toimingute suhtes alates andmete edastamisest kesksüsteemi kuni võrdlustulemuste kasutamiseni.
5. Sõrmejälgede võtmise menetlus määratakse kindlaks ja seda kohaldatakse vastavalt asjaomase liikmesriigi siseriiklikule tavale ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni lapse õiguste konventsioonis sätestatud kaitsemeetmetele.
Artikkel 4
Operatiivjuhtimine
1. Eurodac-süsteemi operatiivjuhtimise eest vastutab amet.
Eurodac-süsteemi operatiivjuhtimine hõlmab kõiki ülesandeid, mis on vajalikud Eurodac-süsteemi ööpäevaringseks toimimiseks kõigil nädalapäevadel kooskõlas käesoleva määrusega, eelkõige hooldust ja tehnilist arendustööd, mis tagab, et süsteem toimib operatiivse kvaliteedi seisukohalt rahuldaval tasemel, eelkõige seoses kesksüsteemist otsingu tegemiseks kuluva ajaga. Koostatakse talitluspidevuse kava ja vastav süsteem, milles võetakse arvesse hooldusvajadusi ja süsteemi ettenägematuid seisakuid, sealhulgas talitluspidevuse meetmete mõju andmekaitsele ja turvalisusele.
Amet tagab koostöös liikmesriikidega, et kesksüsteemi jaoks kasutatakse alati parimat kättesaadavat ja kõige turvalisemat tehnoloogiat ja tehnikaid/meetodeid, mille suhtes viiakse läbi tasuvusanalüüs.
2. Amet vastutab järgmiste sideinfrastruktuuriga seonduvate ülesannete eest:
a)
järelevalve;
b)
turvalisus;
c)
liikmesriikide ja teenuseosutaja vaheliste suhete koordineerimine.
3. Komisjon vastutab sideinfrastruktuuriga seonduvate ülesannete, eelkõige järgmiste, lõikes 2 nimetamata ülesannete täitmise eest:
a)
eelarve täitmine;
b)
soetamine ja uuendamine;
c)
lepingulised küsimused.
4. Ilma et see piiraks personalieeskirjade artikli 17 kohaldamist, kohaldab amet asjakohaseid ametisaladuse hoidmise eeskirju või muid samaväärseid konfidentsiaalsusnõudeid kõigi oma töötajate suhtes, kes töötavad Eurodac-süsteemi andmetega. Nimetatud kohustust kohaldatakse ka pärast seda, kui kõnealused töötajad on oma ameti- või töökohalt lahkunud või kui nad on oma tegevuse lõpetanud.
Artikkel 5
Liikmesriikide määratud asutused, kellel on juurdepääs õiguskaitse eesmärgil
1. Liikmesriigid määravad artikli 1 lõikes 2 sätestatud eesmärgil kindlaks ametiasutused, kellel on käesoleva määruse kohaselt õigus esitada taotlus andmete võrdlemiseks Eurodac-süsteemi andmetega. Määratud asutused on liikmesriikide need ametiasutused, kes vastutavad terroriaktide või muude raskete kuritegude ennetamise, avastamise või uurimise eest. Määratud asutuste hulka ei kuulu ametid ja üksused, kes vastutavad üksnes riikliku julgeolekuga seotud luuretegevuse eest.
2. Iga liikmesriik peab määratud asutuste nimekirja.
3. Iga liikmesriik peab nimekirja määratud asutuste tegevusüksustest, kellel on õigus esitada riikliku juurdepääsupunkti kaudu taotlus andmete võrdlemiseks Eurodac-süsteemi andmetega.
Artikkel 6
Õiguskaitse eesmärgil toimuvat juurdepääsu kontrollivad liikmesriikide kontrolliasutused
1. Artikli 1 lõikes 2 sätestatud eesmärgil määrab iga liikmesriik kontrolliasutuseks ühe riigiasutuse või riigiasutuse üksuse. Kontrolliasutus on liikmesriigi selline ametiasutus, kes on vastutav terroriaktide või muude raskete kuritegude ennetamise, avastamise või uurimise eest.
Kui siseriiklik õigus seda lubab, võivad määratud asutus ja kontrolliasutus kuuluda samasse organisatsiooni, kuid kontrolliasutus peab oma käesolevast määrusest tulenevaid ülesandeid täites tegutsema sõltumatult. Kontrolliasutus on artikli 5 lõikes 3 osutatud tegevusüksustest eraldatud ega saa neilt juhiseid kontrollimise tulemuste kohta.
Liikmesriigid võivad oma organisatsiooniliste ja haldusstruktuuride tõttu määrata kooskõlas oma põhiseaduslike või (muudest) õigusaktidest tulenevate nõuetega rohkem kui ühe kontrolliasutuse.
2. Kontrolliasutus tagab, et taotluse esitamise tingimused sõrmejälgede andmete võrdlemiseks Eurodac-süsteemi andmetega on täidetud.
Ainult kontrolliasutuse nõuetekohaselt volitatud töötajatel on õigus artiklis 19 sätestatud korra kohaselt vastu võtta ja edastada Eurodac-süsteemile juurdepääsu taotlusi.
Ainult kontrolliasutusel on õigus edastada sõrmejälgede andmete võrdlemise taotlus riiklikule juurdepääsupunktile.
Artikkel 7
Europol
1. Artikli 1 lõikes 2 sätestatud eesmärgil määrab Europol oma kontrolliasutuseks nõuetekohaste volitustega Europoli ametnikest koosneva eriüksuse, kes oma käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmisel tegutseb käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud määratud asutusest sõltumatult ega saa määratud asutuselt juhiseid kontrollimise tulemuste kohta. Selline eriüksus tagab, et taotluse esitamise tingimused sõrmejälgede andmete võrdlemiseks Eurodac-süsteemi andmetega oleksid täidetud. Europol määrab kokkuleppel iga liikmesriigiga asjaomase liikmesriigi riikliku juurdepääsupunkti, kes edastab tema sõrmejälgede andmete võrdlemise taotlused kesksüsteemi.
2. Artikli 1 lõikes 2 sätestatud eesmärgil määrab Europol tegevusüksuse, kellel on õigus esitada tema määratud riikliku juurdepääsupunkti kaudu taotlus andmete võrdlemiseks Eurodac-süsteemi andmetega. Määratud asutus on Europoli tegevusüksus, kellel on õigus koguda, salvestada, töödelda, analüüsida ja vahetada teavet, et toetada ja tugevdada liikmesriikide meetmeid Europoli pädevusse kuuluvate terroriaktide või muude raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks või uurimiseks.
Artikkel 8
Statistika
1. Amet koostab igas kvartalis kesksüsteemi töö kohta statistilise aruande, kus eelkõige esitatakse:
a)
artikli 9 lõikes 1, artikli 14 lõikes 1 ja artikli 17 lõikes 1 nimetatud isikuid käsitlevate edastatud andmekogumite arv;
b)
kokkulangevuste arv teises liikmesriigis rahvusvahelise kaitse taotluse esitanud rahvusvahelise kaitse taotlejate osas;
c)
kokkulangevuste arv artikli 14 lõikes 1 nimetatud isikute osas, kes on hiljem esitanud rahvusvahelise kaitse taotluse;
d)
kokkulangevuste arv artikli 17 lõikes 1 nimetatud isikute osas, kes olid enne esitanud rahvusvahelise kaitse taotluse teises liikmesriigis;
e)
niisuguste sõrmejälgede andmete arv, mida kesksüsteem pidi päritoluliikmesriikidelt rohkem kui üks kord paluma, sest algselt edastatud sõrmejälgede andmeid ei olnud võimalik sõrmejälgede tuvastamise elektroonilise süsteemi abil võrrelda;
f)
kooskõlas artikli 18 lõigetega 1 ja 3 märgitud ja blokeeritud ning märke ja blokeeringu eemaldamise andmekogumite arv;
g)
artikli 18 lõikes 1 osutatud nende isikute arv, kelle puhul tuvastati kokkulangevusi vastavalt käesoleva artikli punktidele b ja d;
h)
artikli 20 lõikes 1 osutatud taotluste ja kokkulangevuste arv;
i)
artikli 21 lõikes 1 osutatud taotluste ja kokkulangevuste arv.
2. Iga aasta lõpus koostatakse statistiline aruanne, mis võtab kokku kõnealuse aasta statistilised kvartaliaruanded ja kus esitatakse isikute arv, kelle osas tuvastati kokkulangevusi vastavalt lõike 1 punktidele b, c ja d. Statistikas esitatakse andmed iga liikmesriigi kohta eraldi. Tulemused avalikustatakse.
II PEATÜKK
RAHVUSVAHELISE KAITSE TAOTLEJAD
Artikkel 9
Sõrmejälgede andmete kogumine, edastamine ja võrdlemine
1. Iga liikmesriik võtab viivitamata kõikidelt vähemalt 14-aastastelt rahvusvahelise kaitse taotlejatelt kõikide sõrmede sõrmejäljed ning võimalikult kiiresti ja hiljemalt 72 tunni jooksul pärast määruse (EL) nr 604/2013 artikli 20 lõikes 2 määratletud rahvusvahelise kaitse taotluse esitamist edastab need koos käesoleva määruse artikli 11 punktides b-g nimetatud andmetega kesksüsteemi.
Nimetatud 72-tunnise tähtaja mittetäitmine ei vabasta liikmesriike sõrmejälgede võtmise ja kesksüsteemi edastamise kohustusest. Kui sõrmeotste seisukord ei võimalda võtta sõrmejälgi kvaliteediga, mis võimaldaks asjakohaselt teostada artikli 25 kohast võrdlust, peab päritoluliikmesriik võtma taotlejalt uued sõrmejäljed ning saatma need uuesti võimalikult kiiresti ning hiljemalt 48 tunni jooksul pärast nende edukat uuesti võtmist.
2. Juhul kui rahvusvahelise kaitse taotleja sõrmejälgi ei ole võimalik võtta taotleja tervise tagamiseks või rahvatervise kaitseks võetud meetmete tõttu, siis peavad liikmesriigid erandina lõikest 1 võtma sellised sõrmejäljed ja edastama need võimalikult kiiresti ja hiljemalt 48 tunni jooksul pärast seda, kui nimetatud tervisealaseid põhjuseid enam ei esine.
Tõsiste tehniliste raskuste korral võivad liikmesriigid riiklike talitluspidevuse kavade rakendamiseks lõikes 1 nimetatud 72-tunnist tähtaega pikendada kõige rohkem 48 tunni võrra.
3. Liikmesriigi edastatud artikli 11 punktis a kirjeldatud sõrmejälgede andmeid, välja arvatud vastavalt artikli 10 punktile b edastatud andmeid, võrreldakse automaatselt teiste liikmesriikide edastatud ja kesksüsteemis juba talletatud sõrmejälgede andmetega.
4. Liikmesriigi nõudmisel tagab kesksüsteem, et lõikes 3 nimetatud võrdlemine hõlmaks lisaks teistest liikmesriikidest saadud andmetele ka selle liikmesriigi varem edastatud sõrmejälgede andmeid.
5. Kesksüsteem edastab automaatselt päritoluliikmesriigile teate kokkulangevuse või negatiivsete võrdlustulemuste kohta. Kokkulangevuse korral edastab kesksüsteem kõikide kokkulangevate andmekogumite kohta artikli 11 punktides a-k nimetatud andmed, vajaduse korral koos artikli 18 lõikes 1 osutatud märkega.
Artikkel 10
Teave andmesubjekti staatuse kohta
Kesksüsteemi saadetakse järgmine teave, et selle saaks salvestada vastavalt artiklile 12, võimaldamaks artikli 9 lõikega 5 ettenähtud edastamist:
a)
kui rahvusvahelise kaitse taotleja või muu määruse (EL) nr 604/2013 artikli 18 lõike 1 punktis d osutatud isik saabub taotluse läbivaatamise eest vastutavasse liikmesriiki nimetatud määruse artiklis 25 osutatud, isiku tagasivõtmise palve rahuldamiseks tehtud otsuse kohase üleandmise tulemusena, ajakohastab vastutav liikmesriik oma asjaomast isikut käsitlevat andmekogumit, mis on salvestatud kooskõlas käesoleva määruse artikliga 11, lisades sinna tema saabumiskuupäeva;
b)
kui rahvusvahelise kaitse taotleja saabub taotluse läbivaatamise eest vastutavasse liikmesriiki määruse (EL) nr 604/2013 artiklis 22 osutatud, isiku vastuvõtmise palve rahuldamiseks tehtud otsuse kohase üleandmise tulemusena, saadab vastutav liikmesriik asjaomast isikut käsitleva andmekogumi, mis on salvestatud kooskõlas käesoleva määruse artikliga 11 ning lisab sinna tema saabumiskuupäeva;
c)
niipea kui päritoluliikmesriik tõendab, et asjaomane isik, kelle andmed salvestati vastavalt käesoleva määruse artiklile 11 Eurodac-süsteemi, on liikmesriikide territooriumilt lahkunud, ajakohastab ta oma asjaomast isikut käsitlevat andmekogumit, mis on salvestatud kooskõlas käesoleva määruse artikliga 11, lisades sinna selle isiku territooriumilt lahkumise kuupäeva, et lihtsustada määruse (EL) nr 604/2013 artikli 19 lõike 2 ja artikli 20 lõike 5 kohaldamist;
d)
niipea kui päritoluliikmesriik saab tagada, et asjaomane isik, kelle andmed salvestati vastavalt käesoleva määruse artiklile 11 Eurodac-süsteemi, on liikmesriikide territooriumilt lahkunud kooskõlas tagasisaatmisotsuse või väljasaatmiskorraldusega, mille päritoluliikmesriik tegi pärast rahvusvahelise kaitse taotluse tagasivõtmist või tagasilükkamist vastavalt määruse (EL) nr 604/2013 artikli 19 lõikele 3, ajakohastab päritoluliikmesriik oma asjaomast isikut käsitlevat andmekogumit, mis on salvestatud kooskõlas käesoleva määruse artikliga 11, lisades sinna isiku territooriumilt väljasaatmise või lahkumise kuupäeva;
e)
liikmesriik, kellest vastavalt määruse (EL) nr 604/2013 artikli 17 lõikele 1 saab vastutav liikmesriik, ajakohastab oma asjaomast taotlejat käsitlevat andmekogumit, mis on salvestatud kooskõlas käesoleva määruse artikliga 11, lisades sinna kuupäeva, mil tehti otsus rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise kohta.
Artikkel 11
Andmete salvestamine
Kesksüsteemis salvestatakse üksnes järgmised andmed:
a)
sõrmejälgede andmed;
b)
päritoluliikmesriik, rahvusvahelise kaitse taotluse esitamise koht ja kuupäev; artikli 10 punktis b osutatud juhtudel mõeldakse taotluse esitamise kuupäeva all kuupäeva, mille sisestas taotleja üle andnud liikmesriik;
c)
sugu;
d)
viitenumber, mida kasutab päritoluliikmesriik;
e)
sõrmejälgede võtmise kuupäev;
f)
andmete kesksüsteemi edastamise kuupäev;
g)
operaatori kasutajatunnus;
h)
kui see on kohaldatav, siis vastavalt artikli 10 punktile a või b asjaomase isiku õnnestunud üleandmise järgne saabumiskuupäev;
i)
kui see on kohaldatav, siis vastavalt artikli 10 punktile c asjaomase isiku liikmesriikide territooriumilt lahkumise kuupäev;
j)
kui see on kohaldatav, siis vastavalt artikli 10 punktile d asjaomase isiku liikmesriikide territooriumilt lahkumise või väljasaatmise kuupäev;
k)
kui see on kohaldatav, siis vastavalt artikli 10 punktile e taotluse läbivaatamise otsuse tegemise kuupäev.
Artikkel 12
Andmete säilitamine
1. Kõiki artiklis 11 nimetatud andmekogumeid säilitatakse kesksüsteemis kümne aasta jooksul pärast sõrmejälgede võtmist.
2. Lõikes 1 osutatud tähtaja möödudes kustutab kesksüsteem automaatselt kesksüsteemis olevad andmed.
Artikkel 13
Andmete varasem kustutamine
1. Andmed isiku kohta, kes on saanud liikmesriigi kodakondsuse enne artikli 12 lõikes 1 nimetatud tähtaja lõppu, kustutatakse kesksüsteemist vastavalt artikli 27 lõikele 4 niipea, kui päritoluliikmesriik saab teada, et kõnealune isik on saanud kodakondsuse.
2. Kesksüsteem teavitab võimalikult kiiresti ja hiljemalt 72 tunni jooksul kõiki päritoluliikmesriike sellest, et mõni teine päritoluliikmesriik, kelle otsing on leidnud kokkulangevuse nende poolt artikli 9 lõikes 1 või artikli 14 lõikes 1 osutatud isikutega seoses edastatud andmetega, on kustutanud andmed kooskõlas lõikega 1.
III PEATÜKK
VÄLISPIIRI EBASEADUSLIKUL ÜLETAMISEL KINNI PEETUD KOLMANDATE RIIKIDE KODANIKUD VÕI KODAKONDSUSETA ISIKUD
Artikkel 14
Sõrmejälgede andmete kogumine ja edastamine
1. Iga liikmesriik võtab viivitamata kõikide sõrmede sõrmejäljed kõikidelt vähemalt 14-aastastelt kolmandatest riikidest saabunud kolmandate riikide kodanikelt või kodakondsuseta isikutelt, kelle pädevad kontrolliasutused on kinni pidanud seoses kõnealuse liikmesriigi maismaa-, mere- või õhupiiri ebaseadusliku ületamisega ja keda ei ole tagasi saadetud või kes asuvad füüsiliselt liikmesriikide territooriumil ning keda ei ole kogu kinnipidamise ja tagasisaatmise otsuse alusel väljasaatmise vahelise ajavahemiku vältel hoitud vahi all, vangistuses või kes ei ole olnud eeluurimise all.
2. Asjaomane liikmesriik edastab võimalikult kiiresti ja hiljemalt 72 tunni jooksul pärast kinnipidamise kuupäeva kesksüsteemi iga lõikes 1 nimetatud kolmandate riikide kodaniku või kodakondsuseta isiku kohta, keda ei ole tagasi saadetud, järgmised andmed:
a)
sõrmejälgede andmed;
b)
päritoluliikmesriik, kinnipidamise koht ja kuupäev;
c)
sugu;
d)
viitenumber, mida kasutab päritoluliikmesriik;
e)
sõrmejälgede võtmise kuupäev;
f)
andmete kesksüsteemi edastamise kuupäev;
g)
operaatori kasutajatunnus.
3. Erandina lõikest 2 tuleb lõikes 2 nimetatud andmed, mis on seotud isikutega, kes on kinni peetud vastavalt lõikes 1 kirjeldatule ning kes viibivad füüsiliselt liikmesriikide territooriumil, kuid keda hoitakse pärast nende kinnipidamist vahi all, vangistuses või eeluurimise all kauem kui 72 tundi, edastada enne nende vahi alt, vangistusest või eeluurimise alt vabanemist.
4. Käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud 72-tunnise tähtaja mittetäitmine ei vabasta liikmesriike sõrmejälgede võtmise ja kesksüsteemi edastamise kohustusest. Kui sõrmeotste seisukord ei võimalda võtta sõrmejälgi kvaliteediga, mis võimaldaks asjakohaselt teostada artikli 25 kohast võrdlust, peab päritoluliikmesriik vastavalt käesoleva artikli lõikes 1 kirjeldatule kinni peetud isikute sõrmejäljed uuesti võtma ja saatma need uuesti võimalikult kiiresti ning hiljemalt 48 tunni jooksul pärast nende edukat uuesti võtmist.
5. Juhul kui kinnipeetud isiku sõrmejälgi ei ole võimalik võtta tema tervise tagamiseks või rahvatervise kaitseks võetud meetmete tõttu, siis peab asjaomane liikmesriik erandina lõikest 1 võtma selle isiku sõrmejäljed ja edastama need võimalikult kiiresti ja hiljemalt 48 tunni jooksul pärast seda, kui nimetatud tervisealaseid põhjuseid enam ei esine.
Tõsiste tehniliste raskuste korral võivad liikmesriigid riiklike talitluspidevuse kavade rakendamiseks pikendada lõikes 2 nimetatud 72-tunnist tähtaega kõige rohkem 48 tunni võrra.
Artikkel 15
Andmete salvestamine
1. Artikli 14 lõikes 2 nimetatud andmed salvestatakse kesksüsteemis.
Ilma et see piiraks artikli 8 kohaldamist, salvestatakse artikli 14 lõike 2 kohaselt kesksüsteemi edastatud andmed üksnes artikli 1 lõikes 2 sätestatud eesmärgil ja selleks, et neid võrrelda edaspidi kesksüsteemi edastatavate rahvusvahelise kaitse taotlejate andmetega.
Kesksüsteem ei võrdle artikli 14 lõike 2 kohaselt talle edastatud andmeid kesksüsteemis eelnevalt salvestatud andmetega ega artikli 14 lõike 2 kohaselt edaspidi kesksüsteemi edastatavate andmetega.
2. Edaspidi kesksüsteemi edastatavate rahvusvahelise kaitse taotlejaid käsitlevate andmete ja lõikes 1 nimetatud andmete võrdlemisel kohaldatakse artikli 9 lõigetes 3 ja 5 ning artikli 25 lõikes 4 sätestatud korda.
Artikkel 16
Andmete säilitamine
1. Kõiki artikli 14 lõikes 1 nimetatud kolmandate riikide kodanikke või kodakondsuseta isikuid käsitlevaid andmekogumeid säilitatakse kesksüsteemis 18 kuu jooksul pärast nendelt sõrmejälgede võtmise kuupäeva. Selle aja möödudes kustutab kesksüsteem andmed automaatselt.
2. Artikli 14 lõikes 1 osutatud andmed kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku kohta kustutatakse kesksüsteemist vastavalt artikli 28 lõikele 3 niipea, kui päritoluliikmesriik saab enne käesoleva artikli lõikes 1 osutatud 18 kuu möödumist teada ühe järgmistest asjaoludest:
a)
kolmanda riigi kodanikule või kodakondsuseta isikule on välja antud elamisluba;
b)
kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik on liikmesriikide territooriumilt lahkunud;
c)
kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik on saanud ühe liikmesriigi kodakondsuse.
3. Kesksüsteem teavitab võimalikult kiiresti ja hiljemalt 72 tunni jooksul kõiki päritoluliikmesriike sellest, et andmed on kustutatud käesoleva artikli lõike 2 punktis a või b esitatud põhjustel või et mõni teine päritoluliikmesriik, kelle otsing on leidnud kokkulangevuse nende poolt artikli 14 lõikes 1 osutatud isikutega seoses edastatud andmetega, on kustutanud andmed.
4. Kesksüsteem teavitab võimalikult kiiresti ja hiljemalt 72 tunni jooksul kõiki päritoluliikmesriike sellest, et mõni teine päritoluliikmesriik, kelle otsing on leidnud kokkulangevuse nende poolt artikli 9 lõikes 1 või artikli 14 lõikes 1 osutatud isikutega seoses edastatud andmetega, on kustutanud andmed käesoleva artikli lõike 2 punktis c esitatud põhjusel.
IV PEATÜKK
LIIKMESRIIGIS EBASEADUSLIKULT VIIBIVAD KOLMANDATE RIIKIDE KODANIKUD VÕI KODAKONDSUSETA ISIKUD
Artikkel 17
Sõrmejälgede andmete võrdlemine
1. Liikmesriik võib edastada kesksüsteemi oma viitenumbriga varustatud andmed sõrmejälgede kohta, mida liikmesriik võib olla võtnud ebaseaduslikult liikmesriigis viibimiselt tabatud vähemalt 14-aastastelt kolmandate riikide kodanikelt või kodakondsuseta isikutelt, et kontrollida, kas nad on varem esitanud rahvusvahelise kaitse taotluse teises liikmesriigis.
Üldjuhul on põhjust kontrollida, kas kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik on esitanud varem teises liikmesriigis rahvusvahelise kaitse taotluse, kui:
a)
kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik kinnitab, et ta on esitanud rahvusvahelise kaitse taotluse, kuid ei nimeta, millises liikmesriigis ta selle esitas;
b)
kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik ei taotle rahvusvahelist kaitset, kuid on päritoluriiki tagasisaatmise vastu, väites et ta on seal hädaohus, või
c)
kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik püüab muul viisil takistada enda väljasaatmist, keeldudes koostööst oma isiku tuvastamisel, eelkõige nii, et ei esita isikut tõendavaid dokumente või esitab võltsitud dokumendid.
2. Kui liikmesriigid osalevad lõikes 1 nimetatud menetluses, edastavad nad kesksüsteemi lõikes 1 nimetatud kolmandate riikide kodanike või kodakondsuseta isikute sõrmejälgede andmed kõikide või vähemalt nimetissõrmede kohta, ja kui need puuduvad, siis kõikide teiste sõrmede kohta.
3. Lõikes 1 nimetatud kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku sõrmejälgede andmed edastatakse kesksüsteemi üksnes selleks, et neid võrrelda teiste liikmesriikide edastatud ja kesksüsteemis juba salvestatud rahvusvahelise kaitse taotlejate sõrmejälgede andmetega.
Sellise kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku sõrmejälgede andmeid ei salvestata kesksüsteemis ega võrrelda artikli 14 lõike 2 kohaselt kesksüsteemi edastatavate andmetega.
4. Pärast sõrmejälgede andmete võrdluse tulemuste päritoluliikmesriigile edastamist säilitatakse otsinguandmeid kesksüsteemis üksnes artiklis 28 nimetatud põhjustel. Mingitel muudel põhjustel ei või mingeid muid otsinguandmeid ei liikmesriikides ega kesksüsteemis säilitada.
5. Käesoleva artikli kohaselt edastatavate sõrmejälgede andmete ja kesksüsteemis juba säilitatavate teiste liikmesriikide edastatud rahvusvahelise kaitse taotlejate sõrmejälgede andmete võrdlemisel kohaldatakse artikli 9 lõigetes 3 ja 5 ning artikli 25 lõikes 4 sätestatud korda.
V PEATÜKK
RAHVUSVAHELISE KAITSE SAAJAD
Artikkel 18
Andmete märkimine
1. Päritoluliikmesriik, kes on võtnud rahvusvahelise kaitse alla rahvusvahelise kaitse taotleja, kelle andmed olid artikli 11 kohaselt eelnevalt kesksüsteemi salvestatud, teeb artikli 1 lõikes 1 sätestatud eesmärgil asjaomaste andmete kohta märke kooskõlas nõuetega, mille amet on kesksüsteemiga toimuva elektroonilise teabevahetuse jaoks kehtestanud. Kõnealust märget säilitatakse kesksüsteemis vastavalt artiklile 12, et võimaldada artikli 9 lõikega 5 ettenähtud edastamist. Kesksüsteem teavitab kõiki päritoluliikmesriike sellest, et teine päritoluliikmesriik, kelle otsing on leidnud kokkulangevuse tema poolt artikli 9 lõikes 1 ja artikli 14 lõikes 1 osutatud isikute kohta esitatud andmetega, on teinud andmete kohta märke. Teised päritoluliikmesriigid teevad samuti vastavate andmekogumite kohta märke.
2. Rahvusvahelise kaitse alla võetud isikute kesksüsteemis säilitatavad ja käesoleva artikli lõike 1 kohaselt märgitud andmed tehakse artikli 1 lõikes 2 sätestatud eesmärgil võrdlemise jaoks kättesaadavaks kolmeks aastaks alates andmesubjekti rahvusvahelise kaitse alla võtmise kuupäevast.
Kokkulangevuse korral edastab kesksüsteem kõikide kokkulangevate andmekogumite kohta artikli 11 punktides a-k osutatud andmed. Kesksüsteem ei edasta käesoleva artikli lõikes 1 osundatud märget. Pärast kolme aasta möödumist blokeerib kesksüsteem automaatselt selliste andmete edastamise artikli 1 lõikes 2 sätestatud eesmärgil võrdlemise taotluse korral, kuid jätab andmed kuni nende kustutamiseni kättesaadavaks võrdluse teostamiseks artikli 1 lõikes 2 sätestatud eesmärgil. Blokeeritud andmeid ei edastata ning kokkulangevuse korral annab kesksüsteem taotlevale liikmesriigile negatiivse tulemuse.
3. Päritoluliikmesriik eemaldab kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku andmete kohta eelnevalt kooskõlas käesoleva artikli lõikega 1 või 2 tehtud märke või blokeeringu, kui tema staatus on direktiivi 2011/95/EL artikli 14 või 19 alusel tühistatud, lõpetatud või selle uuendamisest on keeldutud.
VI PEATÜKK
ÕIGUSKAITSE EESMÄRGIL TOIMUVA ANDMETE VÕRDLEMISE JA EDASTAMISE KORD
Artikkel 19
Sõrmejälgede andmete Eurodac-süsteemi andmetega võrdlemise kord
1. Artikli 5 lõikes 1 ja artikli 7 lõikes 2 osutatud määratud asutused võivad artikli 1 lõikes 2 sätestatud eesmärgil esitada kontrolliasutusele artikli 20 lõikes 1 osutatud põhjendatud elektroonilise taotluse koos nende kasutatava viitenumbriga, et ta edastaks sõrmejälgede andmed võrdlemiseks riikliku juurdepääsupunkti kaudu kesksüsteemile. Kontrolliasutus kontrollib kõnealuse taotluse saamise korral, kas kõik artiklis 20 või 21 sätestatud tingimused andmete võrdlemise taotlemiseks on täidetud.
2. Kui kõik artiklis 20 või 21 osutatud tingimused andmete võrdlemise taotlemiseks on täidetud, edastab kontrolliasutus andmete võrdlemise taotluse riiklikule juurdepääsupunktile, kes omakorda edastab selle vastavalt artikli 9 lõigetele 3 ja 5 kesksüsteemile andmete võrdlemiseks artikli 9 lõike 1 ja artikli 14 lõike 2 kohaselt kesksüsteemile edastatud andmetega.
3. Kiireloomulistel erandjuhtudel, kui on vaja ennetada terroriakti või muu raske kuriteoga seonduvat vahetut ohtu, võib kontrolliasutus edastada sõrmejälgede andmed võrdlemiseks riiklikule juurdepääsupunktile kohe pärast määratud asutuselt taotluse saamist ning alles tagantjärele kontrollida, kas kõik artiklis 20 või 21 osutatud tingimused andmete võrdlemise taotlemiseks on täidetud, sealhulgas seda, kas ka tegelikult oli tegemist kiireloomulise erandjuhtumiga. Kõnealune järelkontroll tehakse liigse viivituseta pärast taotluse menetlemist.
4. Kui järelkontrolli käigus tehakse kindlaks, et juurdepääs Eurodac-süsteemi andmetele ei olnud õigustatud, kustutavad kõik Eurodac-süsteemist saadud teabele juurdepääsu omanud asutused selle teabe ja teavitavad kõnealusest kustutamisest kontrolliasutust.
Artikkel 20
Tingimused määratud asutuste juurdepääsuks Eurodac-süsteemile
1. Määratud asutused võivad oma volituste piires ja artikli 1 lõikes 2 sätestatud eesmärgil esitada põhjendatud elektroonilise taotluse sõrmejälgede andmete võrdlemiseks kesksüsteemis säilitatavate andmetega ainult siis, kui andmesubjekti ei õnnestunud tuvastada võrdlemisel järgmistes andmebaasides olevate andmetega:
-
siseriiklikud sõrmejälgede andmebaasid;
-
otsusel 2008/615/JSK põhinevad teiste liikmesriikide sõrmejälgede automatiseeritud identifitseerimise süsteemid, mille andmetega võrdlemine on tehniliselt võimalik, välja arvatud juhul, kui võib põhjendatult eeldada, et nende süsteemide andmetega võrdlemine ei aita andmesubjekti tuvastada. Vastavad põhjendatud eeldused lisatakse elektroonilisse põhjendatud taotlusesse Eurodac-süsteemi andmetega võrdlemiseks, mille määratud asutus esitab kontrolliasutusele ning
-
viisainfosüsteem, eeldusel et on täidetud otsuses 2008/633/JSK sellise võrdluse teostamiseks määratud tingimused
ning täidetud on kõik alljärgnevad tingimused:
a)
võrdlemine on vajalik terroriaktide või muude raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks või uurimiseks, st et esineb ülekaalukas avaliku julgeoleku huvi, mis muudab andmebaasi päringu proportsionaalseks meetmeks;
b)
võrdlemine on vajalik konkreetse juhtumi korral (s.t et süstemaatilisi võrdlusi ei teostata) ning
c)
on põhjendatult alust arvata, et võrdlemine aitab oluliselt kaasa asjaomase kuriteo ennetamisele, avastamisele või uurimisele. Selline põhjendatud alus esineb eeskätt põhjendatud kahtluse korral, et terroriaktis või muus tõsises kuriteos kahtlustatav isik või selle toimepanija või ohver kuulub käesoleva määrusega hõlmatud isikute kategooriasse.
2. Taotlus andmete võrdlemiseks Eurodac-süsteemi andmetega piirdub sõrmejälgede andmete otsinguga.
Artikkel 21
Tingimused Europoli juurdepääsuks Eurodac-süsteemile
1. Europoli määratud asutus võib artikli 1 lõikes 2 sätestatud eesmärgil esitada põhjendatud elektroonilise taotluse sõrmejälgede andmete võrdlemiseks kesksüsteemis säilitatavate andmetega, seda Europoli volituste piires ja kui see on vajalik Europoli ülesannete täitmiseks ning üksnes juhul, kui võrdlused mis tahes Europolile tehniliselt ja õiguslikult kättesaadavates infotöötlussüsteemides säilitatavate sõrmejälgede andmetega ei võimaldanud andmesubjekti isikut tuvastada ning kui täidetud on kõik alljärgnevad tingimused:
a)
võrdlemine on vajalik, et toetada ja tugevdada liikmesriikide meetmeid Europoli pädevusse kuuluvate terroriaktide või muude raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks või uurimiseks, s.t et esineb ülekaalukas avaliku julgeoleku huvi, mis muudab andmebaasi päringu proportsionaalseks meetmeks;
b)
võrdlemine on vajalik konkreetse juhtumi korral (s.t et süstemaatilisi võrdlusi ei teostata) ning
c)
on põhjendatult alust arvata, et võrdlemine aitab oluliselt kaasa asjaomase kuriteo ennetamisele, avastamisele või uurimisele. Selline põhjendatud alus esineb eeskätt põhjendatud kahtluse korral, et terroriaktis või muus raskes kuriteos kahtlustatav isik või selle toimepanija või ohver kuulub käesoleva määrusega hõlmatud isikute kategooriasse.
2. Taotlus andmete võrdlemiseks Eurodac-süsteemi andmetega piirdub sõrmejälgede andmete võrdlemisega.
3. Teabe töötlemiseks, mida Europol saab Eurodac-süsteemi andmetega võrdlemise tulemusel, on vajalik päritoluliikmesriigi luba. Selline luba saadakse kõnealuses liikmesriigis asuva Europoli siseriikliku üksuse kaudu.
Artikkel 22
Määratud asutuste, kontrolliasutuste ja riiklike juurdepääsupunktide vaheline teabevahetus
1. Ilma et see piiraks artikli 26 kohaldamist, peab igasugune määratud asutuste, kontrolliasutuste ja riiklike juurdepääsupunktide vaheline teabevahetus olema turvaline ja toimuma elektrooniliselt.
2. Artikli 1 lõikes 2 sätestatud eesmärgil töötlevad liikmesriigid sõrmejälgede andmeid digitaalselt ja edastavad need I lisas osutatud andmevormingus, tagamaks et andmeid oleks võimalik võrrelda sõrmejälgede tuvastamise elektroonilise süsteemi abil.
VII PEATÜKK
ANDMETE TÖÖTLEMINE, ANDMEKAITSE JA VASTUTUS
Artikkel 23
Vastutus andmete töötlemise eest
1. Päritoluliikmesriik vastutab järgneva tagamise eest:
a)
sõrmejälgi võetakse seaduslikul viisil;
b)
sõrmejälgede andmed ja muud artiklis 11, artikli 14 lõikes 2 ja artikli 17 lõikes 2 nimetatud andmed edastatakse kesksüsteemi seaduslikul viisil;
c)
kesksüsteemi edastamise ajal on andmed täpsed ja ajakohased;
d)
andmeid salvestatakse, säilitatakse ja parandatakse kesksüsteemis ning kustutatakse sealt seaduslikul viisil, ilma et see piiraks ameti vastutust;
e)
kesksüsteemi poolt edastatud sõrmejälgede andmete võrdlustulemusi töödeldakse seaduslikul viisil.
2. Vastavalt artiklile 34 tagab päritoluliikmesriik lõikes 1 nimetatud andmete turvalisuse enne kesksüsteemi edastamist ja edastamise ajal, samuti nende andmete turvalisuse, mille ta saab kesksüsteemist.
3. Päritoluliikmesriik vastutab andmete lõpliku identifitseerimise eest vastavalt artikli 25 lõikele 4.
4. Amet tagab, et kesksüsteem tegutseb käesoleva määruse kohaselt. Amet teeb eelkõige järgmist:
a)
võtab meetmed, mis tagavad, et kesksüsteemiga töötavad isikud töötleksid selles salvestatud andmeid üksnes Eurodac-süsteemi eesmärkide kohaselt, mis on sätestatud artiklis 1;
b)
võtab kõik vajalikud meetmed, et tagada kesksüsteemi turvalisus vastavalt artiklile 34;
c)
tagab, et kesksüsteemile oleks juurdepääs ainult kesksüsteemiga töötama volitatud isikutel, ilma et see piiraks Euroopa andmekaitseinspektori pädevust.
Amet teatab Euroopa Parlamendile ja nõukogule ning Euroopa andmekaitseinspektorile kõikidest esimese lõigu kohaselt võetavatest meetmetest.
Artikkel 24
Andmete edastamine
1. Sõrmejälgede andmeid töödeldakse digitaalselt ning need edastatakse I lisas osutatud andmevormingus. Kui see on kesksüsteemi tõhusaks toimimiseks vajalik, kehtestab amet tehnilised nõuded kõnealuses vormingus andmete edastamiseks liikmesriikide ja kesksüsteemi vahel. Amet tagab, et liikmesriikide edastatud sõrmejälgede andmeid on võimalik võrrelda sõrmejälgede tuvastamise elektroonilise süsteemi abil.
2. Liikmesriigid peavad artiklis 11, artikli 14 lõikes 2 ja artikli 17 lõikes 2 nimetatud andmed esitama elektrooniliselt. Artiklis 11 ja artikli 14 lõikes 2 osutatud andmed salvestatakse automaatselt kesksüsteemi. Kui see on kesksüsteemi tõhusaks toimimiseks vajalik, kehtestab amet tehnilised nõuded, tagamaks et andmeid on võimalik nõuetekohaselt liikmesriikide ja kesksüsteemi vahel elektrooniliselt edastada.
3. Artikli 11 punktis d, artikli 14 lõike 2 punktis d, artikli 17 lõikes 1 ja artikli 19 lõikes 1 osutatud viitenumbri abil on võimalik andmed üheselt siduda konkreetse isiku ning andmeid edastava liikmesriigiga. Lisaks võimaldab see tuvastada, kas nimetatud andmed seonduvad artikli 9 lõikes 1, artikli 14 lõikes 1 või artikli 17 lõikes 1 nimetatud isikuga.
4. Viitenumber algab identifitseerimistähe või -tähtedega, mille alusel tehakse vastavalt I lisas osutatud normile kindlaks andmed edastanud liikmesriik. Identifitseerimistähele või -tähtedele järgneb isiku või taotluse kategooria tähis. „1” tähistab artikli 9 lõikes 1 nimetatud isikute andmeid, „2” artikli 14 lõikes 1 nimetatud isikute andmeid, „3” artikli 17 lõikes 1 nimetatud isikute andmeid, „4” artiklis 20 nimetatud taotlusi, „5” artiklis 21 nimetatud taotlusi ning „9” artiklis 29 nimetatud taotlusi.
5. Amet kehtestab tehnilised menetlused, mille abil liikmesriigid tagavad üheste andmete jõudmise kesksüsteemi.
6. Kesksüsteem kinnitab nii kiiresti kui võimalik andmete kättesaamist. Selleks kehtestab amet vajalikud tehnilised nõuded, tagamaks et liikmesriik saab taotluse korral kättesaamistõendi.
Artikkel 25
Võrdlemine ja tulemuste edastamine
1. Liikmesriigid tagavad sõrmejälgede andmete edastamise nõuetekohase kvaliteediga, mis võimaldab nende võrdlemist sõrmejälgede tuvastamise elektroonilise süsteemi abil. Kui see on kesksüsteemi võrdlustulemuste ülima täpsuse tagamiseks vajalik, määrab amet kindlaks edastatavate sõrmejälgede andmete kvaliteedinõuded. Kesksüsteem kontrollib edastatud sõrmejälgede andmete kvaliteeti niipea kui võimalik. Kui sõrmejälgede andmeid ei ole võimalik sõrmejälgede tuvastamise elektroonilise süsteemi abil võrrelda, teavitab kesksüsteem asjaomast liikmesriiki. Asjaomane liikmesriik edastab seejärel nõuetekohase kvaliteediga sõrmejälgede andmed, kasutades selleks sama viitenumbrit, kui varem edastatud sõrmejälgede andmete puhul.
2. Kesksüsteem teostab võrdlusi taotluste saabumise järjekorras. Igale taotlusele vastatakse 24 tunni jooksul. Liikmesriigid võivad siseriiklikest õigusaktidest tulenevatel põhjustel nõuda eriti kiireloomulisi võrdlusi, mis tehakse ühe tunni jooksul. Kui nimetatud tähtaegu ei ole võimalik ametist sõltumatutel põhjustel järgida, töötleb kesksüsteem taotlust eelisjärjekorras niipea, kui eespool nimetatud põhjusi enam ei ole. Sellistel juhtudel kehtestab amet taotluste eelisjärjekorras käsitlemise tagamise kriteeriumid, kui see on vajalik kesksüsteemi tõhusaks toimimiseks.
3. Kui see on vajalik kesksüsteemi tõhusaks toimimiseks, kehtestab amet saadud andmete töötlemise ning võrdluse tulemuse edastamise menetluskorra.
4. Vastuvõtvas liikmesriigis kontrollib võrdlustulemusi viivitamata selle riigi eeskirjade kohaselt määratud sõrmejäljeekspert, kes on saanud väljaõppe sõrmejälgede võrdlemiseks just käesoleva määrusega ette nähtud viisidel. Päritoluliikmesriik teostab käesoleva määruse artikli 1 lõikes 1 sätestatud eesmärgil lõpliku identifitseerimise koostöös teiste asjaomaste liikmesriikidega vastavalt määruse (EL) nr 604/2013 artiklile 34.
Kesksüsteemilt saadud andmed, mis on seotud muude ebausaldatavaks osutunud andmetega, tuleb kustutada niipea, kui kõnealuste andmete ebausaldatavus on kindlaks tehtud.
5. Kui lõike 4 kohane lõplik identifitseerimine näitab, et kesksüsteemilt saadud võrdlustulemus ei lange võrdluseks saadetud sõrmejälgede andmetega kokku, kustutavad liikmesriigid viivitamata võrdlustulemused ning teavitavad sellisest asjaolust võimalikult kiiresti ja hiljemalt kolme tööpäeva jooksul komisjoni ja ametit.
Artikkel 26
Liikmesriikide ja kesksüsteemi vaheline teabevahetus
Liikmesriikide poolt kesksüsteemi ja vastupidi edastatavate andmete edastamiseks kasutatakse sideinfrastruktuuri. Kui see on sideinfrastruktuuri tõhusaks toimimiseks vajalik, kehtestab amet side kasutamiseks vajalikud tehnilised protseduurid.
Artikkel 27
Juurdepääs Eurodac-süsteemi salvestatud andmetele, andmete parandamine ja kustutamine
1. Päritoluliikmesriigil on juurdepääs enda edastatud ja käesoleva määruse kohaselt kesksüsteemi salvestatud andmetele.
Liikmesriikidel ei ole õigust teha otsinguid teiste liikmesriikide edastatud andmete kohta ega saada selliseid andmeid, välja arvatud artikli 9 lõikes 5 nimetatud võrdlemise tulemusena saadud andmed.
2. Iga liikmesriik määrab artikli 1 lõike 1 kohaldamise eesmärgil kindlaks asutused, kellel on käesoleva artikli lõike 1 kohaselt juurdepääs kesksüsteemi salvestatud andmetele. Kindlaksmääramisel täpsustatakse konkreetne üksus, kes vastutab käesoleva määruse kohaldamisega seotud ülesannete täitmise eest. Iga liikmesriik edastab komisjonile ja ametile viivitamata selliste üksuste loendi ning sellesse tehtud mis tahes muudatused. Amet avaldab konsolideeritud loendi Euroopa Liidu Teatajas. Loendi muutmise korral avaldab amet kord aastas internetis ajakohastatud konsolideeritud loendi.
3. Ainult päritoluliikmesriigil on õigus muuta tema poolt kesksüsteemi edastatud andmeid parandamise või täiendamise teel või neid andmeid kustutada, ilma et see piiraks artikli 12 lõikes 2 või artikli 16 lõikes 1 sätestatud kustutamise kohaldamist.
4. Kui liikmesriigil või ametil on tõendeid, et kesksüsteemis salvestatud andmed on faktiliselt ebatäpsed, teatab ta sellest võimalikult kiiresti päritoluliikmesriigile.
Kui liikmesriigil on tõendeid, et andmed on kesksüsteemi salvestatud vastuolus käesoleva määrusega, teatab ta sellest võimalikult kiiresti ametile, komisjonile ja päritoluliikmesriigile. Päritoluliikmesriik kontrollib kõnealuseid andmeid ja vajaduse korral muudab neid või kustutab need viivitamata.
5. Amet ei edasta ega tee kolmandate riikide asutustele kättesaadavaks kesksüsteemis salvestatud andmeid. Kõnealune keeld ei puuduta kolmandatele riikidele selliste andmete edastamist, mille suhtes kohaldatakse määrust (EL) nr 604/2013.
Artikkel 28
Toimingute registreerimine
1. Amet registreerib kõik kesksüsteemi andmetöötlustoimingud. Registreerimisel näidatakse juurdepääsu eesmärk, kuupäev ja kellaaeg, edastatud andmed, otsingus kasutatud andmed ja andmed sisestanud või need saanud üksuse nimi ja vastutavad isikud.
2. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud andmeid võib kasutada ainult andmekaitsega seotud andmetöötluse lubatavuse järelevalve eesmärgil ja andmete turvalisuse tagamiseks vastavalt artiklile 34. Registreeritud andmeid tuleb asjakohaste meetmetega kaitsta kõrvaliste isikute eest ja ühe aasta möödumisel artikli 12 lõikes 1 ja artikli 16 lõikes 1 osutatud säilitusperioodi lõpust tuleb need kustutada, kui neid ei vajata juba alanud järelevalvemenetluses.
3. Seoses artikli 1 lõikes 1 sätestatud eesmärgiga võtab iga liikmesriik vajalikke meetmeid, et saavutada käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 esitatud eesmärgid seoses oma riikliku süsteemiga. Lisaks registreerib iga liikmesriik töötajad, kes on nõuetekohaselt volitatud andmeid sisestama või saama.
Artikkel 29
Andmesubjekti õigused
1. Päritoluliikmesriik teatab artikli 9 lõikes 1, artikli 14 lõikes 1 või artikli 17 lõikes 1 hõlmatud isikule kirjalikult ja kui see on vajalik, siis suuliselt keeles, millest ta aru saab või millest arusaamist temalt mõistlikult eeldatakse, järgmised andmed:
a)
direktiivi 95/46/EÜ artikli 2 punkti d tähenduses vastutava töötleja ja tema võimaliku esindaja isik;
b)
tema andmete Eurodac-süsteemis töötlemise eesmärk, sealhulgas määruse (EL) nr 604/2013 eesmärkide kirjeldus vastavalt nimetatud määruse artiklile 4, ning arusaadaval kujul ja selges ja lihtsas keeles selgitus asjaolu kohta, et liikmesriikidele ja Europolile võidakse õiguskaitse eesmärgil anda juurdepääs Eurodac-süsteemile;
c)
andmete vastuvõtjad;
d)
artikli 9 lõikes 1 või artikli 14 lõikes 1 käsitletud isiku puhul tema kohustus lasta endalt võtta sõrmejäljed;
e)
tema õigus tutvuda ennast käsitlevate andmetega ning õigus taotleda teda käsitlevate ebaõigete andmete parandamist või teda käsitlevate ebaseaduslikult töödeldud andmete kustutamist, sealhulgas õigus saada teavet nimetatud õiguste kasutamise korra kohta, sealhulgas artikli 30 lõikes 1 osutatud vastutava töötleja ja riiklike järelevalveasutuste kontaktandmed.
2. Artikli 9 lõikes 1 või artikli 14 lõikes 1 käsitletud isiku puhul esitatakse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teave sõrmejälgede võtmise ajal.
Artikli 17 lõikes 1 käsitletud isiku puhul esitatakse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teave hiljemalt siis, kui kõnealuse isiku andmed edastatakse kesksüsteemi. See kohustus ei kehti, kui nimetatud teabe esitamine osutub võimatuks või nõuaks ebaproportsionaalselt suuri jõupingutusi.
Kui artikli 9 lõike 1, artikli 14 lõike 1 ja artikli 17 lõike 1 reguleerimisalasse kuuluv isik on alaealine, annavad liikmesriigid teavet eakohasel viisil.
3. Ühine teabeleht, mis sisaldab vähemalt käesoleva artikli lõikes1 ja määruse (EL) nr 604/2013 artikli 4 lõikes 1 osutatud teavet, koostatakse nimetatud määruse artikli 44 lõikes 2 sätestatud korras.
Teabeleht on selge ja lihtne ning koostatud keeles, millest asjaomane isik aru saab või millest arusaamist temalt mõistlikult eeldatakse.
Teabeleht koostatakse nii, et liikmesriigid saavad seda oma riiki puudutava spetsiifilise lisateabega täiendada. Selline riigispetsiifiline lisateave sisaldab vähemalt teavet andmesubjekti õiguste kohta ja riiklikelt järelevalveasutustelt abi saamise võimaluse kohta ning vastutava töötleja ja riiklike järelevalveasutuste kontaktandmeid.
4. Andmesubjekt võib igas liikmesriigis selle siseriiklike õigusnormide kohaselt kasutada direktiivi 95/46/EÜ artikliga 12 ettenähtud õigusi käesoleva määruse artikli 1 lõikes 1 sätestatud eesmärgil.
Andmesubjektil on õigus teada saada, missugused andmed on tema kohta kesksüsteemis salvestatud ja milline liikmesriik need kesksüsteemi edastas, ilma et see piiraks kohustust esitada muud teavet vastavalt direktiivi 95/46/EÜ artikli 12 punktile a. Ainult liikmesriik võib anda loa andmetega tutvumiseks.
5. Artikli 1 lõikes 1 sätestatud eesmärgil võib igas liikmesriigis iga isik nõuda faktiliselt ebatäpsete andmete parandamist või ebaseaduslikult salvestatud andmete kustutamist. Parandamise ja kustutamise teostab andmed edastanud liikmesriik ülemäärase viivituseta ja vastavalt oma õigusnormidele.
6. Kui parandamise ja kustutamise õigust kasutatakse muus liikmesriigis, kui see või need, kes andmed edastas(id), võtavad selle liikmesriigi ametiasutused artikli 1 lõikes 1 sätestatud eesmärgil ühendust andmed edastanud liikmesriigi või liikmesriikide ametiasutustega, et viimased võiksid kontrollida andmete õigusust ja nende kesksüsteemi edastamise ja seal salvestamise seaduslikkust.
7. Kui selgub, et kesksüsteemis salvestatud andmed on faktiliselt ebatäpsed või salvestatud ebaseaduslikult, parandab või kustutab need edastanud liikmesriik artikli 1 lõikes 1 sätestatud eesmärgil kõnealused andmed vastavalt artikli 27 lõikele 3. See liikmesriik teatab kirjalikult ja ülemäärase viivituseta andmesubjektile, et ta on võtnud meetmeid teda käsitlevate andmete parandamiseks või kustutamiseks.
8. Kui andmed edastanud liikmesriik ei nõustu sellega, et kesksüsteemis salvestatud andmed on faktiliselt ebatäpsed või salvestatud ebaseaduslikult, teatab ta artikli 1 lõikes 1 sätestatud eesmärgil kirjalikult ja ülemäärase viivituseta andmesubjektile, miks ta ei kavatse kõnealuseid andmeid parandada või kustutada.
Liikmesriik annab andmesubjektile teavet ka selle kohta, milliseid abinõusid viimane võib kasutada, kui esitatud selgitus ei ole talle vastuvõetav. Kõnealune teave sisaldab teavet selle kohta, kuidas esitada hagi või vajaduse korral kaebust selle liikmesriigi pädevatele asutustele või kohtutele ning missugust rahalist või muud abi ta asjaomase liikmesriigi õigusnormide kohaselt võib saada.
9. Lõigete 4 ja 5 alusel esitatud taotlused peavad sisaldama kõiki andmesubjekti identifitseerimiseks vajalikke üksikasju, kaasa arvatud sõrmejälgede andmed. Niisuguseid andmeid kasutatakse eranditult selleks, et oleks võimalik kasutada lõigetes 4 ja 5 osutatud õigusi, ja need kustutatakse otsekohe pärast seda.
10. Liikmesriikide pädevad asutused teevad omavahel aktiivselt koostööd, et lõigetes 5, 6 ja 7 sätestatud õiguste teostamine toimuks viivitamata.
11. Kui isik taotleb teda käsitlevaid andmeid vastavalt lõikele 4, säilitab pädev asutus sellise taotluse tegemise ja selle käitlemise viisi kohta kirjaliku dokumendi vormis märke ning teeb kõnealuse dokumendi viivitamata kättesaadavaks riiklikele järelevalveasutustele.
12. Käesoleva määruse artikli 1 lõikes 1 sätestatud eesmärgil peab iga liikmesriigi riiklik järelevalveasutus andmesubjekti taotluse alusel teda tema õiguste kasutamisel abistama vastavalt direktiivi 95/46/EÜ artikli 28 lõikele 4.
13. Käesoleva määruse artikli 1 lõikes 1 sätestatud eesmärgil abistavad ja taotluse korral nõustavad andmed edastanud liikmesriigi riiklik järelevalveasutus ja selle liikmesriigi riiklik järelevalveasutus, kus andmesubjekt viibib, andmesubjekti tema andmete parandamist või kustutamist käsitleva õiguse kasutamisel. Mõlemad riiklikud järelevalveasutused teevad sel eesmärgil koostööd. Abistamistaotlused võib esitada selle liikmesriigi riiklikule järelevalveasutusele, kus andmesubjekt viibib, ja see edastab need taotlused andmed edastanud liikmesriigi asutusele.
14. Igas liikmesriigis võib iga isik selle riigi õigusnormide kohaselt esitada hagi või vajaduse korral kaebuse selle riigi pädevatele asutustele või kohtutele, kui talle ei võimaldata lõikega 4 ettenähtud juurdepääsu oma andmetele.
15. Oma õiguste kasutamiseks vastavalt lõikele 5 võib iga isik andmed edastanud liikmesriigi õigusnormide kohaselt esitada hagi või vajaduse korral kaebuse selle riigi pädevatele asutustele või kohtutele kesksüsteemis salvestatud teda käsitlevate andmete kohta. Riiklike järelevalveasutuste kohustus abistada ja taotluse korral nõustada andmesubjekti vastavalt lõikele 13 kehtib kogu menetluse jooksul.
Artikkel 30
Riikliku järelevalveasutuse järelevalve
1. Käesoleva määruse artikli 1 lõikes 1 sätestatud eesmärgil näeb iga liikmesriik ette, et direktiivi 95/46/EÜ artikli 28 lõike 1 alusel määratud riiklik järelevalveasutus või -asutused jälgivad iseseisvalt ja asjaomaseid siseriiklikke õigusnorme järgides isikuandmete töötlemise seaduslikkust kõnealuses liikmesriigis vastavalt käesolevale määrusele, kaasa arvatud andmete edastamist kesksüsteemi.
2. Iga liikmesriik tagab, et tema riiklikul järelevalveasutusel oleks võimalik saada nõuandeid isikutelt, kellel on sõrmejälgede andmete kohta piisavalt teadmisi.
Artikkel 31
Euroopa andmekaitseinspektori järelevalve
1. Euroopa andmekaitseinspektor tagab, et kõiki Eurodac-süsteemiga seonduvaid, eelkõige ameti teostatavaid isikuandmete töötlemise toiminguid teostatakse kooskõlas määrusega (EÜ) nr 45/2001 ja käesoleva määrusega.
2. Euroopa andmekaitseinspektor tagab, et vähemalt kord kolme aasta jooksul viiakse kooskõlas rahvusvaheliste auditeerimisstandarditega läbi ameti teostatavate isikuandmete töötlemise toimingute audit. Auditi tulemusel koostatud aruanne saadetakse Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, ametile ja riiklikele järelevalveasutustele. Ametile antakse võimalus teha enne aruande vastuvõtmist selle kohta märkusi.
Artikkel 32
Riiklike järelevalveasutuste ja Euroopa andmekaitseinspektori koostöö
1. Riiklikud järelevalveasutused ja Euroopa andmekaitseinspektor, tegutsedes mõlemad oma pädevuse piirides, teevad üksteisega oma kohustuste raames aktiivselt koostööd ja tagavad Eurodac-süsteemi koordineeritud järelevalve.
2. Liikmesriigid tagavad, et igal aastal viib sõltumatu asutus kooskõlas artikli 33 lõikega 2 läbi auditi isikuandmete töötlemise kohta artikli 1 lõikes 2 sätestatud eesmärgil ning et sealhulgas analüüsitakse mõnda põhjendatud elektrooniliste taotluste valimit.
Kontrollitulemused lisatakse artikli 40 lõikes 7 nimetatud liikmesriikide aastaaruandele.
3. Riiklikud järelevalveasutused ja Euroopa andmekaitseinspektor, tegutsedes mõlemad oma pädevuse piirides, vahetavad asjakohast teavet, abistavad üksteist auditite ja kontrollide läbiviimisel, analüüsivad käesoleva määruse tõlgendamisel või kohaldamisel tekkivaid raskusi, uurivad sõltumatu järelevalve või andmesubjekti õiguste teostamisega seotud probleeme, koostavad ühtlustatud ettepanekuid probleemide ühiseks lahendamiseks ning suurendavad vajaduse korral teadlikkust andmekaitsealastest õigustest.
4. Lõikes 3 sätestatud eesmärgil kohtuvad riiklikud järelevalveasutused ja Euroopa andmekaitseinspektor vähemalt kaks korda aastas. Nende koosolekute kulud kannab ja nende korraldamise eest vastutab Euroopa andmekaitseinspektor. Esimesel koosolekul võetakse vastu töökord. Vastavalt vajadusele töötatakse ühiselt välja edasised töömeetodid. Iga kahe aasta tagant saadetakse Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja ametile ühine tegevusaruanne.
Artikkel 33
Isikuandmete kaitse õiguskaitse eesmärgil
1. Kõik liikmesriigid tagavad nende siseriikliku õiguse kohaselt raamotsuse 2008/977/JSK rakendamiseks vastu võetud õigusnormide kohaldatavuse ka isikuandmete töötlemise suhtes nende riigiasutuste poolt käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 sätestatud eesmärgil.
2. Raamotsuse 2008/977/JSK kohaselt määratud riiklikud järelevalveasutused teostavad järelevalvet selle üle, et liikmesriik töötleks käesoleva määruse alusel ja käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 sätestatud eesmärgil isikuandmeid ning edastaks need Eurodac-süsteemi ja Eurodac-süsteemist õiguspäraselt.
3. Europoli teostatav isikuandmete töötlemine käesoleva määruse alusel toimub kooskõlas otsusega 2009/371/JSK ja selle üle teostab järelevalvet sõltumatu andmekaitseinspektor väljastpoolt. Europoli poolt käesoleva määruse kohasel andmete töötlemisel kohaldatakse nimetatud otsuse artikleid 30, 31 ja 32. Sõltumatu väljaspoolne andmekaitseinspektor tagab selle, et isiku õigusi ei rikuta.
4. Käesoleva määruse kohaselt Eurodac-süsteemist artikli 1 lõikes 2 sätestatud eesmärgil saadud isikuandmeid töödeldakse üksnes selliste konkreetsete juhtumite ennetamiseks, avastamiseks või uurimiseks, mille puhul liikmesriik või Europol on teavet palunud.
5. Kesksüsteem, määratud ja kontrollivad asutused ning Europol säilitavad otsinguandmeid, et riiklikud andmekaitseasutused ja Euroopa andmekaitseinspektor saaksid jälgida andmetöötluse vastavust liidu andmekaitse eeskirjadele ning et säilitatavad andmed võimaldaksid koostada artikli 40 lõikes 7 osutatud aastaaruandeid. Muudel juhtudel peale nimetatud eesmärkidel kasutamise kustutatakse isikuandmed ja otsinguandmed kõigist liikmesriigi ja Europoli failidest pärast ühe kuu möödumist, välja arvatud juhul, kui andmeid vajatakse konkreetse poolelioleva kriminaalmenetluse jaoks, milleks liikmesriik või Europol on andmeid taotlenud.
Artikkel 34
Andmete turvalisus
1. Päritoluliikmesriik tagab andmete turvalisuse enne nende edastamist kesksüsteemi ning edastamise ajal.
2. Iga liikmesriik võtab seoses kõigi oma pädevate asutuste poolt käesoleva määruse kohaselt töödeldavate andmetega vastu vajalikud meetmed, sealhulgas turvakava, et:
a)
füüsiliselt kaitsta andmeid, sealhulgas koostades hädaolukorra lahendamise plaanid elutähtsa infrastruktuuri kaitseks;
b)
hoida ära loata isikute juurdepääs ametiasutuse ruumidesse, kus liikmesriik teostab Eurodac-süsteemi eesmärkidega seotud toiminguid (sissepääsukontroll);
c)
hoida ära andmekandjate lugemine, kopeerimine, muutmine või kõrvaldamine vastava loata isikute poolt (andmekandjate kontroll);
d)
hoida ära andmete sisestamine ja säilitatavate isikuandmetega tutvumine, nende muutmine või kustutamine ilma vastava loata (säilitamise kontroll);
e)
hoida ära andmete volitamata töötlemine Eurodac-süsteemis ja Eurodac-süsteemis töödeldavate andmete mis tahes volitamata muutmine või kustutamine (andmesisestuse kontroll);
f)
tagada, et Eurodac-süsteemi kasutamiseks volitatud isikutel oleks juurdepääs üksnes andmetele, mis on hõlmatud nende juurdepääsuõigustega, kasutades eranditult individuaalseid ja kordumatuid kasutajatunnuseid ning konfidentsiaalseid juurdepääsuviise (andmetele juurdepääsu kontroll);
g)
tagada, et kõik Eurodac-süsteemile juurdepääsu õigusega asutused loovad isikute jaoks, kellel on õigus andmetele juurde pääseda, andmeid sisestada, ajakohastada, kustutada ja neis otsingut teha, vastavad profiilid, mis kirjeldavad nende isikute ülesandeid ja vastutust, ning teevad need profiilid ja muu asjakohase teabe, mida asutused võivad järelevalve eesmärgil nõuda, direktiivi 95/46/EÜ artiklis 28 ja raamotsuse 2008/977/JSK artiklis 25 osutatud riiklikele järelevalveasutustele nende nõudmisel viivitamata kättesaadavaks (töötajate profiilid);
h)
tagada võimalus kontrollida ja kindlaks määrata, millistele asutustele võib isikuandmeid edastada andmesidevahendite abil (andmeside kontroll);
i)
tagada võimalus kontrollida ja kindlaks teha, missuguseid andmeid on Eurodac-süsteemis töödeldud, ning millal, kes ja millisel eesmärgil seda on teinud (andmesalvestuse kontroll);
j)
hoida eelkõige asjakohaste krüpteerimistehnikate abil ära isikuandmete loata lugemine, kopeerimine, muutmine või kustutamine isikuandmete Eurodac-süsteemi või Eurodac-süsteemist edastamise ajal või andmekandjate transportimise ajal (transpordikontroll);
k)
teostada järelevalvet käesolevas lõikes osutatud turvameetmete tõhususe üle ja võtta asutusesisese järelevalvega seoses vajalikke korralduslikke meetmeid kooskõla tagamiseks käesoleva määrusega (sisemine audit) ning selleks, et 24 tunni jooksul automaatselt tuvastada kõik punktides b-j loetletud meetmete kohaldamisest tulenevad asjakohased sündmused, mis võivad viidata turvaintsidendile.
3. Liikmesriigid teavitavad ametit oma süsteemides avastatud turvaintsidentidest. Amet teavitab turvaintsidentidest liikmesriike, Europoli ja Euroopa andmekaitseinspektorit. Turvaintsidendi kestel teevad asjaomased liikmesriigid, amet ja Europol omavahel koostööd.
4. Amet võtab vajalikke meetmeid, et saavutada lõikes 2 esitatud eesmärgid seoses Eurodac-süsteemi toimimisega, kaasa arvatud turvakava vastuvõtmine.
Artikkel 35
Keeld edastada andmeid kolmandatele riikidele, rahvusvahelistele organisatsioonidele või eraõiguslikele üksustele
1. Isikuandmeid, mis liikmesriik või Europol saab kesksüsteemist käesoleva määruse kohaselt, ei edastata ega tehta kättesaadavaks ühelegi kolmandale riigile, liidus või väljaspool seda loodud rahvusvahelisele organisatsioonile ega eraõiguslikule üksusele. See keeld kehtib ka juhul, kui nimetatud andmeid töödeldakse edasi liikmesriigi või liikmesriikidevahelisel tasandil raamotsuse 2008/977/JSK artikli 2 punkti b mõistes.
2. Ühest liikmesriigist pärinevaid ja kokkulangevuse järel liikmesriikide vahel artikli 1 lõikes 2 sätestatud eesmärgil vahetatavaid andmeid ei edastata kolmandatele riikidele, kui esineb tõsine oht, et sellise edastamise tagajärjel võidakse andmesubjekti piinata, ebainimlikult või alandavalt kohelda või karistada või rikkuda mis tahes muid tema põhiõigusi.
3. Lõigetes 1 ja 2 nimetatud keelud ei piira liikmesriigi õigust edastada kõnealuseid andmeid sellistele kolmandatele riikidele, kelle suhtes kohaldatakse määrust (EL) nr 604/2013.
Artikkel 36
Logisse registreerimine ja dokumenteerimine
1. Liikmesriigid ja Europol tagavad, et kõik andmetöötlustoimingud, mis tehakse artikli 1 lõikes 2 sätestatud eesmärgil andmete võrdlemiseks Eurodac-süsteemi andmetega, registreeritakse logisse või dokumenteeritakse taotluse lubatavuse kontrollimiseks, andmete töötlemise õiguspärasuse jälgimiseks ning nende tervikluse ja turvalisuse tagamiseks, aga ka sisekontrolli eesmärgil.
2. Logis või dokumentatsioonis peavad kõigil juhtudel sisalduma järgmised andmed:
a)
võrdlemise taotluse täpne eesmärk, sealhulgas asjaomase terroriakti või muu raske kuriteo laad, ning Europoli puhul võrdlemise taotluse täpne eesmärk;
b)
käesoleva määruse artikli 20 lõike 1 kohaselt esitatud mõistlik põhjendus, miks andmeid ei võrrelda teiste liikmesriikide andmetega vastavalt otsusele 2008/615/JSK;
c)
siseriikliku faili viide;
d)
riikliku juurdepääsupunkti poolt kesksüsteemile esitatud võrdlemise taotluse kuupäev ja täpne kellaaeg;
e)
andmete võrdlemise eesmärgil juurdepääsu taotlenud asutuse nimi ja vastutav isik, kes esitas taotluse ja töötles andmeid;
f)
vajaduse korral teave artikli 19 lõikes 3 osutatud kiireloomulistel juhtudel kohaldatava menetluse kasutamise ja järelkontrolliga seoses tehtud otsuse kohta;
g)
võrdluse tegemiseks kasutatud andmed;
h)
kooskõlas siseriiklike eeskirjadega või otsusega 2009/371/JSK otsingu teostanud ametniku ja otsingu teostamiseks ja andmete esitamiseks korralduse andnud ametniku identifitseerimistunnus.
3. Logisid ja dokumentatsiooni kasutatakse ainult andmetöötluse õiguspärasuse kontrollimiseks ning andmete tervikluse ja turvalisuse tagamiseks. Artiklis 40 osutatud järelevalveks ja hindamiseks võib kasutada üksnes logisid, mis ei sisalda isikuandmeid. Pädevatel riiklikel järelevalveasutustel, kes vastutavad taotluse lubatavuse kontrollimise ning andmete töötlemise õiguspärasuse ning nende tervikluse ja turvalisuse järelevalve eest, on oma ülesannete täitmiseks asjakohase taotluse esitamise korral juurdepääs kõnealustele logidele.
Artikkel 37
Vastutus
1. Kõikidel isikutel või liikmesriikidel, kes on kandnud kahju mitteõiguspärase andmetöötlustoimingu või mis tahes käesoleva määrusega vastuolus oleva toimingu tagajärjel, on õigus saada hüvitist kahju tekitamise eest vastutavalt liikmesriigilt. Kõnealune liikmesriik vabastatakse täielikult või osaliselt vastutusest, kui ta tõendab, et ta ei ole vastutav kahju põhjustanud sündmuse eest.
2. Kui kesksüsteemile tekitatakse kahju seetõttu, et mõni liikmesriik ei täida käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi, loetakse see liikmesriik kõnealuse kahju eest vastutavaks, välja arvatud juhul, kui amet või mõni teine liikmesriik ei ole võtnud mõistlikke meetmeid kahju vältimiseks või selle mõju minimeerimiseks.
3. Lõigetes 1 ja 2 nimetatud kahju eest liikmesriigi vastu esitatavaid hüvitisenõudeid käsitletakse kostjaks oleva liikmesriigi siseriiklike õigusaktide sätete kohaselt.
VIII PEATÜKK
MÄÄRUSE (EL) nr 1077/2011 MUUDATUSED
Artikkel 38
Määruse (EL) nr 1077/2011 muudatused
Määrust (EL) nr 1077/2011 muudetakse järgmiselt.
1)
Artikkel 5 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 5
Eurodac-süsteemiga seotud ülesanded
Amet täidab Eurodac-süsteemiga seoses järgmisi ülesandeid:
a)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 603/2013 (millega luuakse sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteem määruse (EL) nr 604/2013 (millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest) tõhusaks kohaldamiseks ning mis käsitleb liikmesriikide õiguskaitseasutuste ja Europoli taotlusi sõrmejälgede andmete võrdlemiseks Eurodac-süsteemi andmetega õiguskaitse eesmärgil) (17) ametile antud ülesanded ja
b)
Eurodac-süsteemi tehnilise kasutuse alase koolitamisega seotud ülesanded.
2)
Artikli 12 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:
a)
punktid u ja v asendatakse järgmistega:
„u)
võtta vastu määruse (EL) nr 603/2013 artikli 40 lõike 1 kohane iga-aastane Eurodaci kesksüsteemi tegevusaruanne;
v)
esitada märkused aruannete kohta, mida Euroopa Andmekaitseinspektor on auditite tulemusel määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 45 lõike 2, määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 42 lõike 2 ning määruse (EL) nr 603/2013 artikli 31 lõike 2 kohaselt koostanud, ning tagada pärast auditeid asjakohaste järelmeetmete võtmine;”;
b)
punkt x asendatakse järgmisega:
„x)
koostada kooskõlas määruse (EL) nr 603/2013 artikli 8 lõikega 2 Eurodaci kesksüsteemi töö kohta statistiline aruanne;”;
c)
punkt z asendatakse järgmisega:
„z)
tagada määruse (EL) nr 603/2013 artikli 27 lõike 2 kohaselt üksuste loendi avaldamine kord aastas;”.
3)
Artikli 15 lõige 4 asendatakse järgmisega:
„4. Europol ja Eurojust võivad ameti haldusnõukogu koosolekutel osaleda vaatlejatena, kui päevakorras on otsuse 2007/533/JSK kohaldamisega seotud SIS II käsitlevad küsimused. Europol võib ameti haldusnõukogu koosolekutel osaleda vaatlejana ka juhul, kui päevakorras on otsuse 2008/633/JSK kohaldamisega seotud VISi käsitlevad küsimused või määruse (EL) nr 603/2013 kohaldamisega seotud Eurodac-süsteemi käsitlevad küsimused.”
4)
Artiklit 17 muudetakse järgmiselt:
a)
lõike 5 punkt g asendatakse järgmisega:
„g)
ilma et see piiraks personalieeskirjade artikli 17 kohaldamist, kehtestada konfidentsiaalsusnõuded määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 17, otsuse 2007/533/JSK artikli 17, määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 26 lõike 9 ning määruse nr (EL) nr 603/2013 artikli 4 lõike 4 täitmiseks;”;
b)
lõike 6 punkt i asendatakse järgmisega:
„i)
järelevalve ja hindamise tulemuste alusel kõigi artikli 12 lõike 1 punktis t osutatud suuremahuliste IT-süsteemide tehnilist toimimist käsitlevad aruanded ja artikli 12 lõike 1 punktis u osutatud iga-aastane Eurodaci kesksüsteemi tegevuse aruanne.”
5)
Artikli 19 lõige 3 asendatakse järgmisega:
„3. Nii Europol kui ka Eurojust võivad määrata esindaja SIS II nõuanderühma. Europol võib määrata esindaja ka VISi ja Eurodaci nõuanderühma.”
IX PEATÜKK
LÕPPSÄTTED
Artikkel 39
Kulud
1. Kesksüsteemi ja sideinfrastruktuuri loomise ja toimimisega seotud kulud kaetakse Euroopa Liidu üldeelarvest.
2. Iga liikmesriik kannab oma riiklike juurdepääsupunktide kulud ning kulud, mis tulenevad ühendusest kesksüsteemiga.
3. Iga liikmesriik ja Europol loob oma kuludega käesoleva määruse rakendamiseks vajaliku tehnilise infrastruktuuri ja hooldab seda ning on kohustatud kandma oma kulud, mis tulenevad taotlustest, mis esitatakse andmete võrdlemiseks Eurodac-süsteemi andmetega artikli 1 lõikes 2 sätestatud eesmärgil.
Artikkel 40
Aastaaruanne: järelevalve ja hindamine
1. Amet esitab igal aastal Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja Euroopa andmekaitseinspektorile kesksüsteemi tegevusaruande, sealjuures aruande selle tehnilise toimimise ja turvalisuse kohta. Kõnealune aastaaruanne sisaldab teavet Eurodac-süsteemi haldamise ja toimimise kohta, võrreldes seda lõikes 2 nimetatud eesmärkide jaoks eelnevalt määratletud kvantitatiivsete näitajatega.
2. Amet kannab hoolt, et oleks olemas menetlused, mille abil jälgida kesksüsteemi toimimist, võrreldes tulemusi, kulutasuvust ja teenuste kvaliteeti seatud eesmärkidega.
3. Tehnilise hoolduse, aruandluse ja statistika eesmärgil on ametil juurdepääs vajalikule teabele, mis on seotud kesksüsteemis tehtud andmetöötlustoimingutega.
4. Hiljemalt 20. juuli 2018 ning seejärel iga nelja aasta möödudes esitab komisjon üldhinnangu Eurodac-süsteemi kohta, võrreldes saavutatud tulemusi seatud eesmärkidega ning hinnates selle mõju põhiõigustele ja uurides muu hulgas, kas õiguskaitseasutuste juurdepääs on põhjustanud käesoleva määrusega hõlmatud isikute kaudset diskrimineerimist, ning hinnates tegevuse aluspõhimõtete jätkuvat kehtivust ja võimalikke mõjusid tulevastele toimingutele ning esitab mis tahes vajalikud soovitused. Komisjon edastab hinnangu Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
5. Liikmesriigid annavad ametile ja komisjonile lõikes 1 osutatud aastaaruande koostamiseks vajalikku teavet.
6. Amet, liikmesriigid ja Europol annavad komisjonile lõikes 4 osutatud hindamisaruannete koostamiseks vajalikku teavet. Nimetatud teave ei tohi kahjustada töömeetodeid ega sisaldada andmeid, mis avalikustaks määratud asutuste teabeallikate, töötajate või uurimistega seotud teavet.
7. Iga liikmesriik ja Europol koostab tundliku teabe avaldamist käsitlevaid riiklikke õigusnorme järgides sõrmejälgede andmete õiguskaitse eesmärgil Eurodac-süsteemi andmetega võrdlemise tõhususe kohta aastaaruande, mis sisaldab teavet ja statistikat:
-
võrdlemise täpse eesmärgi kohta, sealhulgas terroriakti või raske kuriteo liiki,
-
põhjendatud kahtluse alust,
-
põhjendusi selle kohta, miks käesoleva määruse artikli 20 lõikele 1 tuginedes ei teostatud võrdlust teiste liikmesriikide andmetega vastavalt otsusele 2008/615/JSK,
-
esitatud võrdlemistaotluste arvu,
-
selliste juhtumite arvu ja liiki, kus isik edukalt tuvastati, ning
-
andmeid kiireloomuliste erandjuhtumite vajaduse ja kasutamise kohta, aga ka selliste juhtumite kohta, kus kontrolliasutus ei pidanud järelkontrolli käigus kiireloomulise menetluse kohaldamist õigustatuks.
Liikmesriikide ja Europoli aastaaruanded edastatakse komisjonile järgmise aasta 30. juuniks.
8. Lõikes 7 sätestatud liikmesriikide ja Europoli aastaaruannete alusel ja lisaks lõikes 4 ette nähtud üldhinnangule koostab komisjon aastaaruande õiguskaitseasutuste juurdepääsu kohta Eurodac-süsteemile ning edastab selle Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa andmekaitseinspektorile.
Artikkel 41
Karistused
Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid tagamaks, et kesksüsteemi sisestatud andmete mis tahes töötlemine artiklis 1 sätestatud Eurodac-süsteemi eesmärkide vastaselt on karistatav, sealhulgas siseriikliku õiguse kohaste haldus- ja/või kriminaalkaristustega, mis on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
Artikkel 42
Territoriaalne kohaldamisala
Käesoleva määruse sätteid ei kohaldata territooriumidel, mille suhtes ei kohaldata määrust (EL) nr 604/2013.
Artikkel 43
Määratud asutustest ja kontrolliasutustest teavitamine
1. Hiljemalt 20. oktoobri 2013. aasta teavitab iga liikmesriik komisjoni sellest, kes on tema määratud asutused, artikli 5 lõikes 3 osutatud tegevusüksused ja kontrolliasutus, ning teavitab viivitamata neis tehtud mis tahes muudatustest.
2. Hiljemalt 20. oktoobri 2013. aasta teavitab Europol komisjoni sellest, kes on tema määratud asutus, kontrolliasutus ja riiklik juurdepääsupunkt, mille ta on määranud, ning teavitab viivitamata neis tehtud mis tahes muudatustest.
3. Komisjon avaldab lõigetes 1 ja 2 osutatud teabe igal aastal Euroopa Liidu Teatajas ning elektroonilisel kujul, mis on kättesaadav internetis ja mida ajakohastatakse viivitamata.
Artikkel 44
Üleminekusäte
Andmed, mis on kesksüsteemis blokeeritud vastavalt määruse (EÜ) nr 2725/2000 artiklile 12, vabastatakse blokeeringust ja nende kohta tehakse märge käesoleva määruse artikli 18 lõike 1 kohaselt 20. juuli 2015.
Artikkel 45
Kehtetuks tunnistamine
Määrus (EÜ) nr 2725/2000 ja määrus (EÜ) nr 407/2002 tunnistatakse kehtetuks alates 20. juuli 2015.
Viiteid kehtetuks tunnistatud määrustele loetakse viidetena käesolevale määrusele III lisas esitatud vastavustabeli kohaselt.
Artikkel 46
Jõustumine ja kohaldatavus
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolevat määrust kohaldatakse alates 20. juuli 2015.
Liikmesriigid teavitavad komisjoni ja ametit kohe, kui nad on võtnud tehnilised meetmed andmete edastamiseks kesksüsteemi, ja igal juhul hiljemalt 20. juuli 2015.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.
Brüssel, 26. juuni 2013