РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 964/2014 НА КОМИСИЯТА
от 11 септември 2014 година
за определяне на правила за прилагането на Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета по отношение на стандартните условия за финансовите инструменти
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (1), и по-специално член 38, параграф 3, втора алинея от него,
като има предвид, че:
(1)
За да се улесни използването на финансовите инструменти, създадени на национално, регионално, транснационално или трансгранично ниво, управлявани от или на отговорността на управляващия орган в съответствие с член 38, параграф 3, буква а) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, следва да се установят правила за стандартните условия за някои финансови инструменти. С помощта на тези стандартни условия тези инструменти ще бъдат готови за използване - така наречените „стандартизирани“ финансови инструменти.
(2)
За да се улесни използването на финансовите инструменти, стандартните условия трябва да гарантират спазването на правилата за държавна помощ и да улесняват предоставянето на финансова подкрепа от Съюза на крайните получатели чрез комбинация от финансови инструменти и безвъзмездни средства.
(3)
Стандартните условия не следва да позволяват на субекта, предоставящ финансирането, като например публичен или частен инвеститор или кредитор, ръководителя на финансовия инструмент или крайния получател да получават държавна помощ, която е несъвместима с вътрешния пазар. Стандартните условия следва да вземат под внимание съответните регламенти за помощта de minimis, като например Регламент (ЕС) № 1407/2013 на Комисията (2) и Регламент (ЕС) № 1408/2013 на Комисията (3), Регламент (ЕС) № 651/2014 на Комисията (4), Регламент (ЕС) № 702/2014 на Комисията (5), Насоките относно държавните помощи за насърчаване на инвестициите в рисково финансиране (6) и Насоките за държавната помощ в секторите на селското и горското стопанство и в селските райони за периода 2014-2020 г. (7)
(4)
Като се има предвид, че правилата за държавната помощ не се прилагат за селскостопански дейности, подкрепяни по линия на Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони, спазването на стандартните условия следва да бъде доброволно. По отношение на останалите дейности, подкрепяни по линия на Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони, се прилагат общите правила за държавна помощ и по тази причина стандартните условия следва да бъдат задължителни.
(5)
Възможно е предприятията в сектора на рибарството, по-специално малките и средните предприятия („МСП“), да могат да се ползват от финансовите инструменти, финансирани със средства от европейските структурни и инвестиционни фондове. Когато такава помощ се финансира от европейски структурен и инвестиционен фонд, различен от Европейския фонд за морско дело и рибарство, общата сума на помощта, предоставена чрез финансовите инструменти на всички предприятия в сектора на рибарството и аквакултурите за период от три години, следва да бъде под тавана за годишния оборот от риболов, аквакултури и преработка по държави членки, определен в Регламент (ЕС) № 717/2014 на Комисията (8). Освен това следва да бъдат взети предвид Регламент (ЕС) № 702/2014 и Насоките за преглед на държавната помощ за рибарство и аквакултура (9).
(6)
Стандартните условия следва също така да включват минимален набор от изисквания по отношение на управлението, за да се гарантира доброто управление на финансовите инструменти, с цел да се предоставят по-подробни правила от включените в Регламент (ЕС) № 1303/2013.
(7)
С цел да се подпомогне растежът на МСП, въпреки неблагоприятстващата финансирането среда, заемите с поделяне на риска по портфейла („заеми с поделяне на риска“) са подходящ финансов инструмент. Заемът с поделяне на риска дава възможност на МСП да получават нови заеми при улеснен достъп до финансиране, правейки възможен финансовия принос и споделянето на кредитния риск от страна на финансовите посредници, като по този начин на МСП се предлагат повече финансови средства при преференциални условия от гледна точка на намаляване на лихвения процент и/или намаляване на обезпеченията.
(8)
Финансирането чрез заем с поделяне на риска може да бъде особено ефективен начин за подпомагане на МСП в контекста на ограничените налични средства или сравнително слабата склонност към поемане на риск от страна на финансовите посредници за определени сектори или видове МСП. В този контекст, стандартните условия са ефективен начин за преодоляване на тази неефективност на пазара.
(9)
С цел да се даде стимул на финансовите посредници да увеличат кредитирането за малките и средните предприятия, покрито с гаранции, финансирани от Съюза, ограничената портфейлна гаранция е подходящ финансов инструмент.
(10)
Ограничената портфейлна гаранция следва да запълни съществуващата празнота на пазара на дългови инструменти по отношение на нови заеми в подкрепа на МСП чрез осигуряване на защита от кредитен риск (под формата на ограничена портфейлна гаранция за първа загуба) с цел да се намалят специфичните трудности, пред които са изправени МСП при достъпа до финансиране, поради липсата на достатъчно обезпечение в комбинация със сравнително високия кредитен риск, който те представляват. За да се постигне очакваното въздействие, приносът на Съюза към ограничената портфейлна гаранция обаче не следва да замести еквивалентните гаранции, получавани от съответните финансови институции за същата цел съгласно съществуващите съюзни, национални и регионални финансови инструменти. В този контекст, стандартните условия са ефективен начин за преодоляване на тази неефективност на пазара.
(11)
С цел да се стимулира потенциалът за икономия на енергия, произтичащ от обновяването на жилищни сгради, заемът за обновяване е подходящ финансов инструмент.
(12)
Заемът за обновяване следва да е насочен главно към условията за дългосрочни, субсидирани заеми и първоначална техническа помощ и финансиране за собствениците на жилищни сгради за подготовка и осъществяване на проекти за обновяване на сгради. Това предполага също така съществуването на финансов пазар, на който банковите посредници са като цяло единственият източник на финансиране, и то когато това финансиране е или прекалено ниско (поради склонността към поемане на риск на посредника), с твърде кратък срок, прекалено оскъпено, или по друг начин неподходящо по отношение на дългосрочната възвръщаемост на финансираните проекти. Това, заедно с неефективната система за определяне и възлагане на строителните работи от името на собствениците на многофамилни сгради без да се изключва възможността за подкрепа на частните лица, представлява пазарна неефективност. В този контекст, стандартните условия са ефективен начин за преодоляване на тази неефективност на пазара.
(13)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета за координация на европейските структурни и инвестиционни фондове,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет
С настоящия регламент се определят правилата относно стандартните условия за следните финансови инструменти:
а)
заем с поделяне на риска по портфейла („заем с поделяне на риска“);
б)
ограничена портфейлна гаранция;
в)
заем за обновяване.
Член 2
Допълнителни условия
Управляващите органи могат да включат и други условия, освен тези, които трябва да бъдат включени в споразумението за финансиране в съответствие с условията за избрания финансов инструмент, посочени в настоящия регламент.
Член 3
Спазване на правилата за държавната помощ при стандартните условия
1. В случай на финансови инструменти, комбинирани с безвъзмездни средства за техническа подкрепа за крайните получатели, които се ползват от един от инструментите, тези безвъзмездни средства не надвишават 5 % от участието на европейските структурни и инвестиционни фондове в инструмента и се определят в зависимост от заключенията на предвидената в член 37 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 предварителна оценка, която служи като основание за предоставянето на тези безвъзмездни средства.
2. Органът, прилагащ финансовия инструмент (наричан по-долу „финансовият посредник“), управлява безвъзмездните средства за техническа помощ. Техническата подкрепа не обхваща дейностите, издръжката на които е покрита в рамките на разходите и таксите за управление, получени за управление на финансовия инструмент. Разходите, покрити от техническата помощ, не могат да представляват част от инвестицията, финансирана чрез заема по съответния финансов инструмент.
Член 4
Управление при стандартните условия
1. Управляващият орган или, ако е приложимо, управителят на фонда на фондове, има свой представител в надзорния комитет или подобен вид структура за управление на финансовия инструмент.
2. Управляващият орган не участва пряко в индивидуалните решения за инвестиции. В случай на фонд на фондове, управляващият орган единствено упражнява своята надзорна роля на равнище фонд на фондове, без да се намесва в индивидуалните решения на фонда на фондове.
3. Финансовият инструмент има управленска структура, която дава възможност решения, отнасящи се до диверсификацията на кредитите и риска, да се вземат по прозрачен начин в съответствие със съответната пазарна практика.
4. Управителят на фонда на фондове и финансовият посредник разполагат със структура на управление, която гарантира безпристрастността и независимостта на управителя на фонда на фондове или на финансовия посредник.
Член 5
Споразумение за финансиране при стандартните условия
1. Управляващият орган писмено сключва споразумение за финансиране във връзка с приноса на програмите за финансовия инструмент, чиито условия са в съответствие с изискванията на приложение I.
2. В споразумението за финансиране се съдържат под формата на приложения:
а)
предварителната оценка, която се изисква по силата на член 37 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, която служи като основание за използването на финансовия инструмент;
б)
бизнес планът на финансовия инструмент, включително инвестиционната стратегия и описание на политиката по отношение на инвестициите, гаранциите или отпускането на заеми;
в)
описание на инструмента, което трябва да бъде приведено в съответствие с подробните стандартни условия на инструмента и в което трябва да се определят финансовите параметри на финансовите инструменти;
г)
образци на формуляри за докладване и мониторинг.
Член 6
Заем за обновяване
1. Заемът за обновяване е под формата на заемен фонд, който се създава от финансов посредник със средства по програмата и участие на финансовия посредник в размер на най-малко 25 % от заемния фонд. Заемният фонд финансира портфейл от новоотпуснати заеми, с изключение на рефинансирането на съществуващи заеми.
2. Заемът за обновяване отговаря на условията, посочени в приложение II.
Член 7
Ограничена портфейлна гаранция
1. Ограничената портфейлна гаранция предоставя покритие на кредитния риск за всеки отделен заем до процент на гаранцията от максимум 80 %, за създаването на портфейл от нови заеми за малките и средните предприятия до максималния размер на загубата, обусловен от максималния процент на гаранцията, който не надвишава 25 % от експозицията на риск на равнище портфейл.
2. Ограничената портфейлна гаранция отговаря на условията, посочени в приложение III.
Член 8
Заем за обновяване
1. Заемът за обновяване се отпуска под формата на заемен фонд, който се създава от финансов посредник със средства по програмата и участие на финансовия посредник в размер на най-малко 15 % от заемния фонд. Заемният фонд финансира портфейл от новоотпуснати заеми, с изключение на рефинансирането на съществуващи заеми.
2. Крайните получатели могат да бъдат физически или юридически лица, или независими специалисти, притежаващи помещения, както и администратори или други правни субекти, действащи от името и в полза на собственици, които въвеждат мерки за енергийна ефективност или за използване на енергия от възобновяеми източници, допустими съгласно Регламент (ЕС) № 1303/2013 и в рамките на помощта по програмата.
3. Заемът за обновяване отговаря на условията, посочени в приложение IV.
Член 9
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 11 септември 2014 година.
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 964/2014,
11. september 2014,
millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 rakendussätted seoses rahastamisvahendite standardtingimustega
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, (1) eelkõige selle artikli 38 lõike 3 teist lõiku,
ning arvestades järgmist:
(1)
Selleks et hõlbustada riiklikul, piirkondlikul, riikidevahelisel või piiriülesel tasandil loodud ja korraldusasutuse poolt või selle alluvuses juhitavate rahastamisvahendite kasutamist, tuleks vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 38 lõike 3 punktile a kehtestada teatud rahastamisvahendite standardtingimused. Standardtingimused muudaksid kõnealused vahendid kasutusvalmiks - niinimetatud rahastamisvahendite valmislahendusteks.
(2)
Selleks et hõlbustada rahastamisvahendite kasutamist, peavad standardtingimused tagama vastavuse riigiabi eeskirjadele ja hõlbustama rahastamisvahendite ja toetuste ühendamise kaudu liidu finantstoetuse andmist lõppsaajatele.
(3)
Standardtingimused ei tohiks võimaldada rahastajal, näiteks avaliku või erasektori investeerijal või laenajal, rahastamisvahendi juhil või lõppsaajal saada siseturuga kokkusobimatut riigiabi. Standardtingimustes peaks arvesse võtma asjaomaseid vähese tähtsusega abi käsitlevaid määrusi, nagu komisjoni määrust (EL) nr 1407/2013 (2) ja komisjoni määrust (EL) nr 1408/2013, (3) komisjoni määrust (EL) nr 651/2014, (4) komisjoni määrust (EL) nr 702/2014, (5) suuniseid riskifinantseerimisinvesteeringute edendamiseks antava riigiabi kohta (6) ja suuniseid riigiabi kohta põllumajandus- ja metsandussektoris ning maapiirkondades aastateks 2014-2020 (7).
(4)
Et riigiabi eeskirju ei kohaldata Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist toetatavale põllumajandustegevusele, peaks standardtingimuste järgimine olema vabatahtlik. Teistele Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist toetatavatele meetmetele kohaldatakse üldisi riigiabi eeskirju ja seetõttu peaksid standardtingimused olema kohustuslikud.
(5)
On võimalik, et kalandussektori ettevõtjad, eelkõige väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted (VKEd) võivad saada toetust Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rahastatavatest rahastamisvahenditest. Kui kõnealust toetust rahastab muu Euroopa struktuuri- ja investeerimisfond kui Euroopa Merendus- ja Kalandusfond, ei tohiks kõikidele kalandus- ja vesiviljelussektori ettevõtjatele rahastamisvahenditest kolme aasta jooksul antud abi kogusumma ületada komisjoni määruses (EL) nr 717/2014 (8) sätestatud liikmesriigi kalanduse, vesiviljeluse ja töötlemise aastase käibe ülemmäära. Lisaks tuleks arvesse võtta määrust (EL) nr 702/2014 ja kalandus- ja vesiviljelussektoris riigiabi kontrollimist käsitlevaid suuniseid (9).
(6)
Standardtingimused peaksid hõlmama ka võimalikult vähe haldamisnõudeid, et tagada rahastamisvahendite nõuetekohane haldamine eesmärgiga kehtestada määruse (EL) nr 1303/2013 sätetest üksikasjalikumad sätted.
(7)
VKEde arengu toetamiseks keerulises rahastamiskeskkonnas on portfelli riskijagamisskeemi alusel antud laen asjakohane rahastamisvahend. Riskijagamisskeemi alusel antud uued laenud annavad VKEdele hõlpsama juurdepääsu rahastamisele, toetades finantsvahendajaid rahastamisel ja laenuriski jagamisel ning pakkudes seega VKEdele intressimäära ja/või tagatise vähendamise näol rohkem soodustingimustel vahendeid.
(8)
Riskijagamisskeemi alusel antud laenu abil rahastamine võib olla eriti tõhus moodus VKEde toetamiseks, arvestades VKEde teatud sektorite või liikide puhul esinevat rahastamise piiratud kättesaadavust või finantsvahendajate suhteliselt väikest riskivalmidust. Selles kontekstis on standardtingimused tõhus viis taolise turutõrkega tegelemiseks.
(9)
Selleks et tagada finantsvahendajatele stiimul suurendada VKEdele liidu rahastatavate garantiidega laenude andmist, on piiratud portfelligarantii asjakohane rahastamisvahend.
(10)
Piiratud portfelligarantii peaks olema suunatud VKEde laenuturul praegu valitsevale tühimikule, toetama uusi laene krediidiriski kaitsega (esimese järjekoha kahjuga seotud portfelliosa piiratud garantii) eesmärgiga vähendada konkreetseid probleeme, millega VKEd seisavad silmitsi rahastamisele juurdepääsul, kuna neil puudub piisav tagatis ja nad kujutavad endast suhteliselt suurt krediidiriski. Oodatud mõju saavutamiseks ei tohiks liidu osalus piiratud portfelligarantiis siiski asendada samaväärseid garantiisid, mille vastavad finantsasutused on praeguste liidu, riiklike ja piirkondlike rahastamisvahendite raames samal eesmärgil saanud. Selles kontekstis on standardtingimused tõhus moodus taolise turutõrkega tegelemiseks.
(11)
Elamute renoveerimisel tekkivate energiasäästuvõimaluste kasutamise stimuleerimiseks on renoveerimislaen asjakohane rahastamisvahend.
(12)
Renoveerimislaenu eesmärk peaks olema pakkuda elamute omanikele pikaajalisi subsideeritud laenu tingimusi ning otsest tehnilist toetust ja rahastamist ehitiste renoveerimisprojektide koostamiseks ja teostamiseks. See eeldab ka rahastamisturgu, kus pangandus on põhimõtteliselt ainuke rahastamisallikas, aga kus rahastamine on liiga vähene (vahendaja riskivalmiduse tõttu), liiga lühiajaline, liiga kulukas või ei vasta muul viisil rahastatavate projektide pikaajalisele tagasimakseviisile. See ja ebapiisav süsteem tööde kindlaksmääramiseks ja korraldamiseks kortermajade omanike nimel, jätmata kõrvale üksikisikute toetamise võimalust, kujutab endast turutõrget. Selles kontekstis on standardtingimused tõhus moodus taolise turutõrkega tegelemiseks.
(13)
Määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide koordineerimiskomitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Reguleerimisese
Käesoleva määrusega kehtestatakse sätted seoses järgmiste rahastamisvahendite standardtingimustega:
a)
portfelli riskijagamisskeemi alusel antud laen;
b)
piiratud portfelligarantii;
c)
renoveerimislaen.
Artikkel 2
Täiendavad tingimused
Korraldusasutused võivad lisaks rahastamislepingus sisalduvatele tingimustele lisada muid tingimusi kooskõlas tingimustega, mis on käesolevas määruses valitud rahastamisvahendile kehtestatud.
Artikkel 3
Vastavus riigiabi eeskirjadele standardtingimuste alusel
1. Kui on tegemist rahastamisvahenditega, mis ühendatakse tehnilise abi pakkumiseks antavate toetustega mingist vahendist raha saavatele lõppsaajatele, ei tohi kõnealused toetused ületada 5 % Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide osalusest vahendis ja nende suhtes kehtivad määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 37 viidatud eelhindamise järeldused, millega toetusi põhjendatakse.
2. Tehnilise abi toetust juhib rahastamisvahendit rakendav asutus („finantsvahendaja”). Tehniline abi ei tohi hõlmata meetmeid, mis on kaetud halduskulude ja -tasudega, mida on makstud rahastamisvahendi haldamiseks. Tehnilise abiga hõlmatud kulud ei tohi olla osa investeeringust, mida rahastatakse asjaomasest rahastamisvahendist saadud laenuga.
Artikkel 4
Haldamine standardtingimuste alusel
1. Korraldusasutus või vajaduse korral fondifondi juht on esindatud rahastamisvahendi järelevalvekomitees või sarnast liiki haldusstruktuuris.
2. Korraldusasutus ei osale otseselt üksikutes investeerimisotsustes. Fondifondi puhul teostab korraldusasutus oma järelevalverolli ainult fondifondi tasandil, sekkumata fondifondi üksikutesse otsustesse.
3. Rahastamisvahendi haldusstruktuur on selline, mis võimaldab teha krediidi ja riski hajutamisega seotud otsuseid läbipaistvalt ja kooskõlas asjaomase turutavadega.
4. Fondifondi juhi ja finantsvahendaja haldusstruktuur on selline, mis tagab fondifondi juhi või finantsvahendaja erapooletuse ja sõltumatuse.
Artikkel 5
Rahastamisleping standardtingimuste alusel
1. Korraldusasutus sõlmib programmidest rahastamisvahendisse maksete tegemiseks kirjaliku rahastamislepingu, mis sisaldab I lisaga kooskõlas olevaid tingimusi.
2. Rahastamisleping sisaldab lisadena:
a)
määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 37 nõutud eelhindamist, millega rahastamisvahendit põhjendatakse;
b)
rahastamisvahendi äriplaani, sh investeerimisstrateegiat ning investeeringu, garantii või laenupoliitika kirjeldust;
c)
vahendi kirjeldust, mis peab olema kooskõlas vahendi üksikasjalike standardtingimustega ja milles tuleb kindlaks määrata rahastamisvahendite finantsnäitajad;
d)
seire- ja aruandlusvorme.
Artikkel 6
Riskijagamisskeemi alusel antud laen
1. Riskijagamisskeemi alusel antud laen kujutab endast finantsvahendaja loodavat laenufondi, kuhu tehakse makse programmist ja milles finantsvahendaja osalus moodustab vähemalt 25 %. Laenufondist rahastatakse uute antavate laenude portfelli, sellest ei tohi refinantseerida olemasolevaid laene.
2. Riskijagamisskeemi alusel antud laen on kooskõlas II lisa tingimustega.
Artikkel 7
Piiratud portfelligarantii
1. Piiratud portfelligarantii peab katma laenupõhiselt krediidiriski kuni 80 % ulatuses laenust, eesmärgiga luua väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele antavate uute laenude portfell, mille maksimaalne kahjusumma on piiratud garantii ülemmääraga, mis ei tohi olla suurem kui 25 % riskist portfelli tasandil.
2. Piiratud portfelligarantii peab olema kooskõlas III lisas sätestatud tingimustega.
Artikkel 8
Renoveerimislaen
1. Renoveerimislaenu antakse finantsvahendaja loodavast laenufondist, kuhu tehakse makse programmist ja milles finantsvahendaja osalus peab moodustama vähemalt 15 %. Laenufondist rahastatakse uute antavate laenude portfelli, erandiks on olemasolevate laenude refinantseerimine.
2. Lõppsaajad võivad olla füüsilised või juriidilised isikud või sõltumatud spetsialistid, kellel on olemas ruumid, ning omanike nimel ja kasuks töötavad haldurid või muud õigussubjektid, kes rakendavad programmi toetusega energiatõhususe või taastuvenergia meetmeid, mis on määruse (EL) nr 1303/2013 kohaselt abikõlblikud.
3. Renoveerimislaen peab olema kooskõlas IV lisas sätestatud tingimustega.
Artikkel 9
Määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 11. september 2014