РЕШЕНИЕ № 1093/2012/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 21 ноември 2012 година
относно Европейската година на гражданите (2013 г.)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 21, параграф 2 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателен акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Съюзът се основава на неделимите и универсални ценности на човешко достойнство, свобода, равенство и солидарност и на принципите на демокрацията и правовата държава. Тези принципи са основополагащи за държавите членки в общества, чиито основни характеристики са плурализмът, недискриминацията, толерантността, справедливостта, солидарността и равенството между жените и мъжете. Всеки гражданин на Съюза притежава правата, предвидени в Договора за Европейския съюз (ДЕС), Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) и Хартата на основните права на Европейския съюз, и следва да се ползва от тях.
(2)
Договорът от Маастрихт въведе през 1993 г. концепцията за „гражданство на Съюза“. Договорът от Амстердам от 1999 г. и Договорът от Лисабон от 2009 г. допълнително укрепиха правата, свързани с гражданството на Съюза. 2013 г. ще отбележи 20-ата годишнина от учредяването на европейското гражданство. Член 1, точка 12 и член 2, точка 34 от Договора от Лисабон (настоящи член 9 от ДЕС и член 20 от ДФЕС) предвиждат, че всяко лице, което притежава гражданство на държава членка, е гражданин на Съюза и че гражданството на Съюза се добавя към, а не замества националното гражданство, както и че гражданите на Съюза се ползват с правата и имат задълженията, предвидени от Договорите. В член 2, точка 35 от Договора от Лисабон (настоящ член 21 от ДФЕС) е залегнало правото на гражданите на Съюза на свободно движение и пребиваване.
(3)
Стокхолмската програма - Отворена и сигурна Европа в услуга и за защита на гражданите (3) - поставя гражданина в центъра на европейските политики в областта на свободата, сигурността и правосъдието. Тя насочва действията си към „изграждане на Европа на гражданите“, включително чрез насърчаване на правата на гражданите, по-специално правото на свободно движение и правата, които позволяват на гражданите на Съюза да участват активно в демократичния живот на Съюза.
(4)
В своята Резолюция от 15 декември 2010 г. относно състоянието на основните права в Европейския съюз (2009 г.) - действително прилагане след влизането в сила на Договора от Лисабон (4) Европейският парламент призова Комисията да обяви 2013 г. за Европейска година на гражданите с цел да се активизира дебатът по европейското гражданство, включително неговата терминология, съдържание и обхват, и да бъдат информирани гражданите на ЕС за техните права, и по-специално за новите права в резултат на влизането в сила на Договора от Лисабон, както и за съществуващите средства за упражняване на тези права.
(5)
2013 г. следва да бъде определена за Европейска година на гражданите. Европейската година на гражданите ще предостави своевременна възможност за повишаване на осведомеността на широката общественост относно правата и отговорностите, свързани с гражданството на Съюза. Европейската година на гражданите следва също така да има за цел повишаване на осведомеността на гражданите относно техните права, произтичащи от гражданството на Съюза, когато упражняват правото си на свободно движение и установяване в друга държава членка, например като студенти, работници, лица, търсещи работа, доброволци, потребители, предприемачи, млади хора или пенсионери. В този контекст географският, демографският и социалният аспект следва да бъдат интегрирани в повишаването на осведомеността, която следва също така да се фокусира върху отстраняването на все още съществуващите пречки пред упражняването на правата, произтичащи от гражданството на Съюза. Следва да се отправи посланието, че самите граждани на Съюза също трябва да играят ключова роля в засилването на тези права чрез своето участие в гражданското общество и демократичния живот.
(6)
За да могат гражданите на Съюза да вземат информирани решения за това, дали да упражнят правото си на свободно движение, не е достатъчно да се повиши осведомеността им относно самото право на свободно движение. От съществено значение е гражданите на Съюза да са подходящо информирани и за другите права, които те притежават в трансгранична ситуация съгласно правото на Съюза. Тази информация също така ще им даде възможност да се ползват изцяло от тези права, ако решат да упражнят правото си на свободно движение.
(7)
След като беше въведено в Римския договор от 1958 г. като една от четирите основни свободи, правото на свободно движение и пребиваване доказа своята ценност като един от стълбовете за създаването на вътрешния пазар за благото на икономиките на държавите членки и на отделните граждани на Съюза.
(8)
Правото на свободно движение и пребиваване на територията на се цени високо от гражданите на Съюза като ключово индивидуално право, свързано с гражданството на Съюза. В това си качество то показва и утвърждава по-добро разбиране за стойността на европейската интеграция, както и за участието на гражданите в оформянето на Съюза.
(9)
Въпреки факта, че правото на свободно движение и пребиваване е твърдо укрепено в първичното право на Съюза и значително развито във вторичното право, между приложимите правни норми и реалността, с която се сблъскват гражданите, когато искат да упражнят тези права на практика, все още съществува разминаване. Освен че се чувстват несигурни относно предимствата на мобилността, гражданите на Съюза остават и с впечатлението, че има твърде много практически пречки пред живота и работата в друга държава членка.
(10)
В доклада си от 27 октомври 2010 г. за гражданството на ЕС за 2010 г. „Премахване на пречките за упражняване на правата на гражданите на ЕС“ Комисията се спря на основните пречки, които гражданите все още срещат в своето всекидневие, когато се стремят да упражняват правата си като граждани на Съюза, по-специално при трансгранични ситуации, и очерта 25 конкретни действия за премахване на тези пречки. Една от пречките, установени в този контекст, беше недостатъчната информация. В доклада си Комисията заключи, че гражданите са възпрепятствани да упражняват правата си, защото не ги познават добре, и обяви намерението си да увеличи разпространението на информация до гражданите на Съюза за техните права, и по-специално относно правото им на свободно движение.
(11)
ДЕС и ДФЕС предоставят на всеки гражданин на Съюза правото да се движи и пребивава свободно на територията на държавите членки, правото да избира и да бъде избиран в изборите за Европейския парламент и в общинските избори в държавата членка, в която пребивава, при същите условия, както и гражданите на тази държава; правото да се ползва на територията на трети държави, в които държавата членка, на която е гражданин, няма представителство, от закрилата на дипломатическите и консулските органи на всяка държава членка при същите условия, както и гражданите на тази държава членка; правото да отправя петиции до Европейския парламент; правото да сезира Европейския омбудсман; правото да се обръща към институциите на Съюза, както и други права в различни области, като свободното движение на стоки и услуги, защитата на потребителите и общественото здравеопазване, равните възможности и равното третиране, достъпа до заетост и до социална закрила.
(12)
Договорът от Лисабон въведе нови права, по-специално гражданската инициатива, предвидена в член 1, точка 12 и член 2, точка 37 (член 11 от ДЕС и член 24 от ДФЕС), която дава възможност най-малко един милион граждани от значителен брой държави членки да поискат от Комисията да представи предложение във всяка от областите на компетентност на Съюза, като по този начин позволява на гражданите да бъдат активно ангажирани в политическия живот на Съюза и да участват пряко във формирането на развитието на законодателството на Съюза (5).
(13)
След 1979 г., когато се проведоха първите преки избори, Европейският парламент играе ролята на непосредствена допирна точка между гражданите и Съюза. Европейският парламент и неговите членове играят решаваща роля за представянето на правата и ползите от гражданството на Съюза, като при формулирането на политики извеждат на първостепенно място въпросите, вълнуващи гражданите, и като насърчават активното участие на гражданите на Съюза. Повишаването на осведомеността относно правата на гражданите на Съюза, равенството между половете, участието на жените и мъжете в демократичния живот на Съюза, включително избирателните им права като гласоподаватели и кандидати в изборите, в държавата членка на местопребиваването им, както и относно обхвата на правомощията на Европейския парламент в законодателния процес е също така важно с оглед на изборите за Европейски парламент през 2014 г. Въздействието на подобни действия за повишаване на осведомеността следва да бъде мултиплицирано чрез тясно сътрудничество и използване на полезното взаимодействие със съответните действия, предприети от други институции на Съюза при подготовката на тези избори, по-специално от Европейския парламент, европейските политически партии и фондации и от държавите членки.
(14)
Гражданите на Съюза, които обмислят дали да се възползват от правото си на свободно движение и пребиваване, следва освен това да бъдат информирани относно правата си да придобият или да запазят социалноосигурителни права, включително по отношение на трансграничното здравеопазване, по силата на правилата на Съюза относно координацията на системите за социална сигурност. Тези правила гарантират, че те няма да загубят от социалноосигурителните си права, когато решат да се придвижват в рамките на Съюза. Освен това те трябва да бъдат информирани относно признаването на техните образователни, академични и професионални квалификации и относно социалните и гражданските умения, които са част от европейската рамка „Ключови умения за обучение през целия живот“ (6) и които могат да им позволят да участват пълноценно в гражданския живот и да упражняват правата си съгласно правото на Съюза.
(15)
Гражданите на Съюза следва да бъдат по-добре информирани и за правата си като пътници, използващи какъвто и да е вид транспорт на територията на Съюза, както и за трансграничните си потребителски права. Ако гражданите на Съюза имат увереността, че правата им като потребители са добре защитени, те ще имат възможността да дадат своя принос за развитието на пазара на стоки и услуги на Съюза, който по този начин ще достигне по-ефективно своя пълен потенциал в полза на гражданите. Също така гражданите трябва да бъдат по-добре информирани за правилата за общата безопасност на продуктите и надзора на пазара, за да са наясно как здравето и правата им са защитени в целия Съюз, по-специално в случай на заплахи или рискове, с които те не могат да се справят самостоятелно. Освен това е важно да се повиши осведомеността на гражданите на Съюза относно правата им на трансгранични здравни грижи и съпътстващите ги мерки, като електронното здравеопазване и телемедицината, за да могат те да се ползват пълноценно от сигурни и с добро качество здравни грижи през границите на държавите членки.
(16)
Настоящото решение има за цел да допринесе за осъществяването на целите на стратегията „Европа 2020“, доколкото улесняването на свободното движение на хората и нарастването на мобилността на работниците са важни средства за справяне с последиците от демографските промени за пазара на труда и за увеличаване на пригодността за заетост на хората и конкурентоспособността на европейската промишленост. Настоящото решение има също така дългосрочна цел за подкрепа на научните изследвания и иновациите в Съюза на фона на настоящите застрашително високи нива на безработица в определени държави членки.
(17)
Кампаниите за информиране, образование и повишаване на осведомеността, организирани в рамките на Европейската година на гражданите, следва също така да вземат предвид потребностите на по-специфични групи и уязвими лица. Информацията следва да бъде безплатна и достъпна и да се предоставя на всички официални езици на Съюза. Тя следва да бъде предоставяна на разбираем език, в сътрудничество с местните, регионалните и националните органи, медиите, гражданското общество и неправителствените организации. Всички тези различни заинтересовани лица биха могли да разгледат други инициативи, като конкурси за есе, разработване на планове за действие и насоки, онлайн форуми или кампании в училищата и университетите.
(18)
Активната роля на гражданите на Съюза и сдруженията, които ги представляват, е от ключово значение за функционирането на Съюза. Членове 10 и 11 от ДЕС подчертават важността на демокрацията на участието във всичките ѝ аспекти и ролята на гражданите и организациите, които ги представляват, за публично изразяване и обмен на техните мнения във всички области на дейност на Съюза. Институциите на Съюза следва да насърчават активното демократично участие в процеса на вземане на решения посредством открит, прозрачен и редовен диалог с гражданското общество с цел да се гарантират последователността и прозрачността на действията на Съюза. Активното участие на гражданите на Съюза следва също така да бъде улеснявано чрез достъп до документи и информация, добро управление и администрация.
(19)
Политиката в областта на образованието играе важна роля за информирането на гражданите, по-специално на младите хора, относно концепцията на гражданството на Съюза и правата, свързани с него. Тя също така спомага за насърчаването на многоезичието, мобилността на студентите, учителите, лицата, преминаващи професионално обучение, и техните преподаватели и за подобряването на социалните и гражданските умения в съответствие с рамката на Европейския парламент и Съвета „Ключови умения за учене през целия живот“, които могат да ги подготвят за пълноценно участие в гражданския живот и да им дадат възможността да упражняват цялостно своите права съгласно правото на Съюза. Следва да е възможно изпълнението на конкретни действия, повишаване на осведомеността за възможностите за доброволческа дейност, за обучение в чужбина, за стажове в друга държава членка или за участие в образователни обменни програми на Съюза.
(20)
Европейската година на гражданите ще бъде отбелязана с доклада на Комисията за гражданството на ЕС за 2013 г., който ще информира относно напредъка, постигнат след нейния доклад за гражданството на ЕС за 2010 г., и ще предложи по-нататъшни действия за премахване на оставащите пречки пред упражняването от гражданите на Съюза на техните права. Въз основа на този доклад Съветът може да приеме разпоредби за укрепване или разширяване на правата, свързани с гражданството на Съюза.
(21)
Гражданите на Съюза следва също така да бъдат осведомени за многоезичния уебпортал „Вашата Европа“, който представлява „единно гише“ за информация относно правата на гражданите и предприятията в Съюза.
(22)
Информационните центрове „Europe Direct“, като място за контакт между Съюза и неговите граждани, следва да бъдат близки партньори на Европейския парламент в кампаниите за повишаване на осведомеността чрез улесняване на местния и регионалния дебат относно Съюза, предаване и разпространение на информационни материали сред обществеността и предоставяне на възможност за обратна връзка с институциите на Съюза.
(23)
Всички инициативи, стартирани за целите и в рамките на Европейската година на гражданите, следва да бъдат насочени към взаимното разбирателство между гражданите на Съюза, институциите на Съюза и държавите членки. Това включва повишаване на осведомеността относно правата на гражданите сред служителите на публичните органи както на равнището на Съюза, така и на национално, регионално или местно равнище.
(24)
От основаването си през 1949 г. Съветът на Европа играе водеща роля в областта на образованието и културата чрез насърчаване и създаване на европейски културни мрежи и чрез междукултурния диалог и насърчаването на езиковото многообразие. Ето защо Съюзът следва да развива взаимодействието с работата на Съвета на Европа в тази област във връзка с Европейската година на гражданите.
(25)
Основната отговорност за повишаване на осведомеността на гражданите относно правата им като граждани на Съюза е на държавите членки. Това включва предоставянето на информация относно Съюза и целенасочено докладване относно дейностите на всички институции на Съюза. Действията на равнището на Съюза са допълнение и добавка към действията, предприети на национално, регионално или местно равнище, както се подчертава в политическата декларация „Да общуваме на тема Европа в партньорство“, подписана на 22 октомври 2008 г. от Европейския парламент, Съвета и Комисията (7). Институциите на Съюза и държавите членки следва да засилят сътрудничеството си с медиите и да се стремят да им предоставят висококачествена информация относно Съюза.
(26)
За оптимална ефективност и ефикасност на дейностите, предвидени за Европейската година на гражданите, е важно да се изпълни набор от подготвителни действия през 2012 г. в съответствие с член 49, параграф 6 от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности (Финансов регламент) (8).
(27)
Следва да се вземат подходящи мерки за предотвратяване на нередности и измами, както и необходимите мерки за възстановяване на изгубени, неправомерно изплатени или нецелесъобразно използвани средства в съответствие с Регламент (ЕО, Евратом) № 2988/95 на Съвета от 18 декември 1995 г. относно защитата на финансовите интереси на Европейските общности (9), Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета от 11 ноември 1996 г. относно контрола и проверките на място, извършвани от Комисията за защита на финансовите интереси на Европейските общности срещу измами и други нередности (10) и Регламент (ЕО) № 1073/1999 на Европейския парламент и на Съвета от 25 май 1999 г. относно разследванията, провеждани от Европейската служба за борба с измамите (OLAF) (11).
(28)
Финансиране от Съюза за дейности, различни от финансираните по бюджета на Европейската година на гражданите, може да бъде предоставено чрез съществуващи програми на Съюза или от структурните фондове, по-специално по програма „Европа за гражданите“ за 2007 - 2013 г. и специфичната програма за 2007 - 2013 г. „Основни права и гражданство“ като част от общата програма „Основни права и правосъдие“, програмата „Обучение през целия живот“, включително програмата „Еразъм“, инициативата „Младежта в движение“ и програмата „МЕДИА“.
(29)
За да се постигне полза за бъдещите европейски години, следва да бъде изготвена подробна оценка на мерките, предприети като част от Европейската година на гражданите. Този доклад следва да включва идеи и най-добри практики за бъдещи действия с цел най-ефективно насочване към гражданите и включването им въз основа - където е възможно, на сравнителни количествени данни, получени от Европейската година на гражданите.
(30)
Тъй като целите на Европейската година на гражданите, а именно повишаване на осведомеността и познаването на правата и отговорностите, свързани с гражданството на Съюза, за да се насърчат гражданите да използват пълноценно тяхното право на свободно движение и пребиваване в рамките на територията на държавите членки, както и в този контекст поощряването упражняването от гражданите на Съюза на другите права, свързани с гражданството на Съюза, не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите членки поради необходимостта от многостранни партньорства, транснационален обмен на информация и повишаване на осведомеността и разпространение на добри практики в целия Съюз, и следователно поради мащаба на Европейската година на гражданите те могат да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, установен в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, посочен в същия член, настоящото решение не надхвърля необходимото за постигането на тези цели,
ПРИЕХА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Предмет
2013 г. се определя за „Европейска година на гражданите“.
Член 2
Цели
1. Общата цел на Европейската година на гражданите е да повиши осведомеността и познанията за правата и отговорностите, свързани с гражданството на Съюза, за да даде възможност на гражданите да използват изцяло своето право на свободно движение и пребиваване в рамките на територията на държавите членки. В този контекст Европейската година на гражданите насърчава също така ползването от страна на гражданите на Съюза на други права, свързани с гражданството на Съюза.
2. Въз основа на параграф 1 специфичните цели на Европейската година на гражданите са:
а)
да повиши осведомеността на гражданите на Съюза за правото им на свободно движение и пребиваване в рамките на Съюза и в този контекст за всички други права, гарантирани на гражданите на Съюза, без дискриминация, включително правото да гласуват в местните и европейските избори във всяка държава членка, в която пребивават;
б)
да повиши осведомеността сред гражданите на Съюза, включително младите хора, за това, как реално могат да се възползват от правата на Съюза, както и за съществуващите политики и програми, подкрепящи упражняването на тези права;
в)
да насърчи дебат за въздействието и потенциала на правото на свободно движение и пребиваване като неотменен аспект на гражданството на Съюза с оглед на стимулирането и засилването на гражданското и демократичното участие на гражданите на Съюза, по-специално на гражданските форуми относно политиките на Съюза и изборите за Европейски парламент, като по този начин се укрепват общественото сближаване, културното разнообразие, солидарността, равенството между жените и мъжете, взаимното зачитане и чувството на обща европейска идентичност сред гражданите на Съюза на базата на основните ценности на Съюза, залегнали в ДЕС, ДФЕС и Хартата за основните права на Европейския съюз.
Член 3
Включени инициативи
1. Мерките, които трябва да бъдат предприети, за да се постигнат целите, установени в член 2, могат да включват следните инициативи, организирани на съюзно, национално, регионално или местно равнище:
а)
иницииране на кампании за информация, медийно отразяване, обучение и повишаване на осведомеността, насочени към широката общественост и по-конкретно дефинирани групи;
б)
обмен на информация и споделяне на опит и добри практики между съюзните, националните, регионалните и местните органи и други публични организации и организации на гражданското общество;
в)
организиране на конференции, изслушвания, включително по Интернет, и други прояви за насърчаване на дебата и повишаване на осведомеността за значението и ползите от правото на свободно движение и пребиваване, и в по-общ план относно концепцията за гражданството на Съюза и правата, свързани с него;
г)
използване на съществуващите многоезични инструменти за широко участие с оглед на това да бъде стимулирано активното участие на организациите на гражданското общество и на гражданите в Европейската година на гражданите, включително такива инструменти на пряката демокрация, като гражданската инициатива и обществените консултации;
д)
укрепване на ролята и популярността на съществуващите инструменти за информиране на гражданите, включително съвременните информационни и комуникационни технологии, като например многоезичните информационни центрове „Europe Direct“ и на уебпортала „Вашата Европа“ като ключови елементи на една комплексна информационна система за правата на гражданите на Съюза;
е)
засилване на ролята и популярността на инструментите за разрешаване на проблеми, като SOLVIT, с цел да се даде възможност на гражданите на Съюза да използват по-добре и да защитават своите права съгласно законодателството на Съюза;
ж)
предоставяне на информация на гражданите на Съюза относно комисията по петиции на Европейския парламент и Европейския омбудсман с цел да се позволи на гражданите на Съюза да използват по-добре и да защитават своите права съгласно законодателството на Съюза; и
з)
насърчаване на доклада за гражданството на ЕС, който ще се основава на задълбочен дебат и активен принос от страна на гражданите и заинтересованите лица и който ще идентифицира по-нататъшните пречки, възпрепятстващи гражданите на Съюза да упражняват пълноценно правата, свързани с гражданството, и ще насърчава подходящи стратегии за премахването на посочените пречки.
2. По-подробна информация за инициативите по параграф 1 е дадена в приложението.
3. Комисията и държавите членки могат да определят други дейности, които биха могли да допринесат за целите на Европейската година на гражданите, определени в член 2, и да позволят наименованието на Европейската година на гражданите да се използва за тяхното популяризиране, доколкото те допринасят за постигане на тези цели.
4. В контекста на инициативите, организирани в рамките на Европейската година на гражданите, се разглежда идентифицирането на пречките пред упражняването на правата от гражданите на Съюза и насърчаването на подходящи начини и стратегии за премахване на тези пречки, както и за насърчаване на междукултурното разбиране за дискриминацията и на борбата с нея. Поради това следва да се търсят взаимодействия между тези инициативи и съществуващите инструменти и програми в областта на основните права, правата на гражданите, заетостта и социалните въпроси, образованието и културата.
Член 4
Координация и изпълнение на равнището на Съюза
1. Комисията си сътрудничи тясно с държавите членки, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите, както и с местните и регионалните органи и с органите и сдруженията, представляващи местните и регионалните интереси.
2. Комисията свиква работни срещи на представители на европейски организации или организации на гражданското общество или органи, които работят в областта на гражданството и които защитават правата на гражданите или насърчават образованието и културата, и на други заинтересовани страни с цел да подпомагат Комисията при реализирането на Европейската година на гражданите на равнището на Съюза.
3. Комисията се стреми да използва възможните взаимодействия между различните тематични европейски години, като прави оценка на постиженията, наблюдава повтарящите се пропуски, предоставя по целесъобразност статистически данни, гарантирайки по този начин ефективното постигане на целите на европейските години.
4. Комисията прилага настоящото решение на равнището на Съюза.
Член 5
Финансови разпоредби
1. Мерките, които обхващат целия Съюз и са посочени в част А от приложението, са основание за сключване на договор за обществена поръчка или отпускане на безвъзмездни средства за сметка на общия бюджет на Съюза.
2. Мерките, които обхващат целия Съюз и са посочени в част Б от приложението, могат да се субсидират от общия бюджет на Съюза.
Член 6
Международно сътрудничество
За целите на Европейската година на гражданите Комисията може да си сътрудничи с подходящи международни организации, по-специално със Съвета на Европа.
Член 7
Защита на финансовите интереси на Съюза
1. Комисията гарантира, че когато се изпълняват действия, финансирани съгласно настоящото решение, финансовите интереси на Съюза са защитени чрез прилагането на мерки за предотвратяване на измами, корупция и всякакви други незаконни действия чрез ефикасен контрол и чрез възстановяване на неправомерно изплатените суми, а при откриване на нередности - посредством ефикасни, пропорционални и възпиращи санкции. Комисията може да извършва контрол и проверки на място съгласно настоящото решение в съответствие с Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96. Ако е необходимо, се извършват разследвания от Европейската служба за борба с измамите в съответствие с Регламент (ЕО) № 1073/1999.
2. За дейностите на Съюза, финансирани съгласно настоящото решение, понятието „нередност“, посочено в член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО, Евратом) № 2988/95, означава всяко нарушение на разпоредба на правото на Съюза или всяко нарушение на договорно задължение в резултат на действие или бездействие на икономически оператор, което има или би имало за резултат нарушаването на общия бюджет на Съюза посредством извършването на неоправдан разход.
3. Комисията намалява, преустановява или си връща обратно финансовата помощ, отпусната за дадена дейност, ако открие нередности, и по-специално несъответствие с разпоредбите на настоящото решение или с отделното решение или договор за отпускане на въпросната финансова помощ, или ако се установи, че без да е искано одобрението на Комисията, дейността е претърпяла значително изменение, което е в противоречие с нейното естество или с условията за изпълнението ѝ.
4. Ако не са спазени срокове или напредъкът в изпълнението на дадена дейност оправдава само част от отпуснатата финансова помощ, Комисията изисква от бенефициера да представи обяснения в определен срок. Ако бенефициерът не предостави задоволителен отговор, Комисията може да преустанови оставащата финансова помощ и да поиска възстановяване на изплатените вече суми.
5. Всяка неправомерно изплатена сума се възстановява на Комисията. Върху невъзстановените в дължимия срок суми се начисляват лихви според условията, определени във Финансовия регламент.
Член 8
Мониторинг и оценка
До 31 декември 2014 г. Комисията представя доклад до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно изпълнението, резултатите и общата оценка на инициативите, предвидени в настоящото решение. Този доклад служи като основа за бъдещи политики, мерки и действия на Съюза в тази област. В съответствие с опита от Европейската година на гражданите докладът представя също идеи и най-добри практики относно това, как по-добре да бъдат информирани гражданите за техните права, дори и след края на Европейската година на гражданите.
Член 9
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила на третия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 10
Адресати
Адресати на настоящото решение са държавите членки.
Съставено в Страсбург на 21 ноември 2012 година.
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 1093/2012/EL,
21. november 2012,
Euroopa kodanike aasta kohta (2013)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut ja eriti selle artikli 21 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2),
ning arvestades järgmist:
(1)
Liit rajaneb inimväärikuse, vabaduse, võrdsuse ja solidaarsuse jagamatutel ja universaalsetel põhiväärtustel ning põhineb demokraatia ja õigusriigi põhimõtetel. Need on liikmesriikide aluspõhimõtted ühiskonnas, kus valitsevad pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus, õiglus, solidaarsus ning naiste ja meeste võrdõiguslikkus. Igal liidu kodanikul on ja peaksid olema Euroopa Liidu lepingus (ELi leping), Euroopa Liidu toimimise lepingus (ELi toimimise leping) ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud õigused.
(2)
Maastrichti lepinguga võeti 1993. aastal kasutusele liidu kodakondsuse mõiste. Liidu kodakondsusega seonduvaid õigusi tugevdati veelgi Amsterdami lepinguga 1999. aastal ja Lissaboni lepinguga 2009. aastal. Aastal 2013 möödub 20 aastat liidu kodakondsuse loomisest. Lissaboni lepingu artikli 1 punktis 12 ja artikli 2 punktis 34 (nüüd ELi lepingu artikkel 9 ja ELi toimimise lepingu artikkel 20) sätestatakse, et isik, kellel on mõne liikmesriigi kodakondsus, on liidu kodanik, et liidu kodakondsus täiendab liikmesriikide kodakondsust ja et liidu kodanikel on asutamislepingutes sätestatud õigused ja kohustused. Lissaboni lepingu artikli 2 punktis 35 (nüüd ELi toimimise lepingu artikkel 21) sätestatakse liidu kodanike vabalt liikumise ja elamise õigus.
(3)
„Stockholmi programmis - avatud ja turvaline Euroopa kodanike teenistuses ja nende kaitsel” (3) seati kodanikud vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonna Euroopa poliitika keskmesse. Programmi eesmärk on Euroopa Liidu muutmine kodanikukesksemaks, edendades muu hulgas kodanike õigusi, eelkõige liikumisvabaduse õigust ja õigusi, mis võimaldavad liidu kodanikel osaleda aktiivselt liidu demokraatlikes protsessides.
(4)
Euroopa Parlament esitas 15. detsembri 2010. aasta resolutsioonis põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus (2009) ja tulemusliku rakendamise kohta pärast Lissaboni lepingu jõustumist (4) komisjonile üleskutse nimetada Euroopa aasta 2013 Euroopa kodanike aastaks, et seeläbi hoogustada arutelu Euroopa kodakondsuse ja kodakondsusega seonduva terminoloogia ning selle ulatuse ja sisu üle ning teavitada ELi kodanikke nende õigustest, esmajoones Lissaboni leppe jõustumisest tulenevatest uutest õigustest, ja nende õiguste kasutamise võimalustest.
(5)
Aasta 2013 tuleks nimetada Euroopa kodanike aastaks. Euroopa kodanike aasta oleks suurepäraselt ajastatud võimalus suurendada üldsuse teadlikkust liidu kodakondsusega kaasnevatest õigustest ja kohustustest. Euroopa kodanike aasta eesmärk peaks olema ka suurendada kodanike teadlikkust liidu kodakondsusest tulenevatest õigustest, kui nad kasutavad näiteks õpilastena, töötajatena, tööotsijatena, vabatahtlikena, tarbijatena, ettevõtjatena, noortena või pensionäridena oma õigust vabalt liikuda ja elada teise liikmesriigi territooriumil. Seetõttu tuleks teadlikkuse suurendamist geograafiliselt, demograafiliselt ja sotsiaalselt süvalaiendada ning selles tuleks keskenduda veel olemasolevate takistuste kõrvaldamisele, mis ei lase kodanikel kasutada liidu kodakondsusest tulenevaid õigusi. Tuleb edastada sõnumit, et ka liidu kodanikel endil on oluline roll nende õiguste tugevdamisel osalemise kaudu kodanikuühiskonnas ja demokraatlikes protsessides.
(6)
Et liidu kodanikud saaksid teadlikult otsustada, kas nad soovivad liikumisvabaduse õigust kasutada, ei piisa sellest, et suurendatakse nende teadlikkust sellest õigusest. On oluline, et liidu kodanikke teavitataks piisavalt ka muudest liidu õigusaktidest tulenevatest õigustest, mida nad piiriülese liikumise korral kasutada saavad. Piisava teabe toel saaksid nad ka neid õigusi täies ulatuses teostada, kui otsustavad kasutada liikumisvabaduse õigust.
(7)
1958. aastal Rooma lepinguga kehtestatud õigus vabalt liikuda ja elada on üks neljast põhiõigusest ning kehtestamisest alates on olnud ilmne, kuivõrd väärtuslik on see õigus siseturu loomise ühe alussambana, millest on kasu nii liikmesriikide majandusele kui ka liidu kodanikest üksikisikutele.
(8)
Liidu kodanikud väärtustavad õigust liikmesriikide territooriumil vabalt liikuda ja elada ning peavad seda üheks olulisemaks liidu kodakondsusega seotud individuaalseks õiguseks. See näitab kujukalt Euroopa lõimumise väärtust ja kodanike rolli liidu kujundamisel ning aitab neid nähtusi paremini mõista.
(9)
Vaatamata sellele, et liikumisvabaduse ja elamise õigusel on liidu esmastes õigusaktides kindel koht ning liidu teisestes õigusaktides on neid õigusi veelgi arendatud, on kehtivate õigusnormide ja oma õigusi kasutada püüdvate kodanike ees seisva tegelikkuse vahel endiselt suur lõhe. Liidu kodanikud ei ole liikuvuse eelistes kindlad ning lisaks sellele põrkuvad nad teistes liikmesriikides liikumise ja töötamisega seoses liiga paljude praktiliste takistustega.
(10)
27. oktoobri 2010. aasta aruandes ELi kodakondsuse kohta „ELi kodanike õigusi piiravate takistuste kõrvaldamine” tõi komisjon välja peamised takistused, millega kodanikud oma igapäevaelus endiselt kokku puutuvad, kui soovivad kasutada oma õigusi liidu kodanikena eelkõige piiriülese liikumise korral, ning esitas 25 konkreetset sammu nende takistuste kõrvaldamiseks. Üks takistus, mida nimetati, oli teabe puudumine. Oma aruandes jõudis komisjon järeldusele, et liidu kodanikud ei saa kasutada oma õigusi, sest nad ei tea neist piisavalt, ning teatas, et kavatseb hakata jagama liidu kodanikele teavet nende õiguste ja eelkõige liikumisvabaduse õiguse kohta.
(11)
ELi lepinguga ja ELi toimimise lepinguga antakse kõigile liidu kodanikele õigus vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil; õigus hääletada ja kandideerida Euroopa Parlamendi ja elukohajärgse liikmesriigi kohaliku omavalitsuse valimistel selle liikmesriigi kodanikega võrdsetel tingimustel; õigus saada kolmanda riigi territooriumil, kus ei ole esindatud see liikmesriik, mille kodanikud nad on, kaitset iga teise liikmesriigi diplomaatilistelt ja konsulaarasutustelt samadel tingimustel kui selle teise liikmesriigi kodanikud; õigus pöörduda petitsiooniga Euroopa Parlamendi poole, esitada kaebus Euroopa ombudsmanile ning pöörduda liidu institutsioonide poole; ning samuti teised õigused erinevates valdkondades, nagu kaupade ja teenuste vaba liikumine, tarbijakaitse ja rahvatervis, võrdsed tingimused ja võrdne kohtlemine, juurdepääs tööturule ja sotsiaalkaitsele.
(12)
Lissaboni lepinguga sätestati uued õigused, eelkõige selle artikli 1 punktis 12 ja artikli 2 punktis 37 (ELi lepingu artikkel 11 ja ELi toimimise lepingu artikkel 24) sätestatud kodanikualgatus, mis annab ühele miljonile kodanikule, kes esindavad olulist osa liikmesriikidest, võimaluse paluda komisjonil esitada ettepanek ükskõik millises liidu vastutusalasse kuuluvas valdkonnas, andes sellega kodanikele võimaluse olla aktiivsemalt kaasatud liidu poliitilisse ellu ja osaleda otseselt liidu õiguse väljatöötamises (5).
(13)
Alates 1979. aastast, mil toimusid esimesed otsevalimised, on Euroopa Parlament olnud kodanike ja liidu otsene vahelüli. Euroopa Parlamendil ja selle liikmetel on väga oluline roll liidu kodakondsuse õiguste ja eeliste vahendamisel, liidu kodanike murede tähtsale kohale asetamises poliitika väljatöötamisel ning liidu kodanike aktiivse osalemise edendamisel. Teadlikkuse tõstmine liidu kodanike õigustest, soolisest võrdõiguslikkusest, naiste ja meeste osalemisest liidu demokraatlikes protsessides, sealhulgas nende valimisõigustest nii valijate kui ka kandidaatidena nende elukohaliikmesriigis, aga ka Euroopa Parlamendi volituste ulatusest õigusloomeprotsessis on samuti oluline 2014. aastal toimuvaid Euroopa Parlamendi valimisi silmas pidades. Teadlikkuse tõstmisele suunatud meetmete mõju tuleks mitmekordistada, koordineerides tegevust liidu institutsioonide, eelkõige Euroopa Parlamendi, ning Euroopa erakondade ja sihtasutuste teiste valimiseelsete meetmetega, ja kasutades ära nende meetmete koosmõju.
(14)
Lisaks tuleks liikumis- ja elamisvabaduse õiguse kasutamist kaaluvaid kodanikke teavitada nende õigusest omandada või säilitada sotsiaalkindlustuse, sealhulgas piiriülese tervishoiuga seotud õigusi, tänu liidu eeskirjadele sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta. Kõnealused eeskirjad tagavad, et kodanikud ei jää liidus liikudes oma sotsiaalkindlustusõigustest ilma. Lisaks tuleks kodanikke teavitada ka õppe-, akadeemilise ja kutsekvalifikatsiooni tunnustamisest ning sotsiaalsest ja kodanikupädevusest, mis on osa üleeuroopalisest elukestva õppe võtmepädevuste raamistikust (6) ning mille abil nad saavad täielikult osaleda kodanikuühiskonna elus ja teostada liidu õigusaktidest tulenevaid õigusi.
(15)
Liidu kodanikke tuleks rohkem teavitada ka õigustest, mis neil on reisides liidus ükskõik millise transpordivahendiga, ja piiriülestest tarbijaõigustest. Kui kodanikud on veendunud, et nende õigused tarbijatena on tegelikult kaitstud, saavad nad aidata välja kujundada liidu kaupade ja teenuste turgu, mis saavutab sellega tõhusamalt oma täieliku potentsiaali ja võimaldab kodanikel sellest rohkem kasu saada. Samuti tuleks kodanikke paremini teavitada ka üldise tooteohutuse ja turujärelevalve eeskirjadest, et nad teaksid, mil moel nende tervist ja õigusi kogu liidus kaitstakse eriti juhul, kui tegemist on ohtudega, millega üksikisikul on raske toime tulla. Lisaks sellele on oluline suurendada liidu kodanike teadlikkust sellest, millised on nende õigused seoses piiriülese tervishoiuga ja sellega seotud meetmetest, nagu e-tervis ja telemeditsiin, et nad saaksid täielikult kasutada ohutut ja kvaliteetset tervishoidu kõigis liikmesriikides.
(16)
Käesoleva otsuse eesmärk on aidata saavutada strateegia „Euroopa 2020” eesmärgid selles osas, et isikute liikumisvabaduse ja töötajate liikuvuse parandamine on oluline vahend tööturul toimuvate demograafiliste muutustega tegelemiseks, inimeste tööhõivevõimaluste parandamiseks ja Euroopa tööstuse konkurentsivõime suurendamiseks. Käesoleva otsuse pikaajaline eesmärk on toetada liidus teadustegevust ja innovatsiooni, võttes arvesse praegust murettekitavalt suurt tööpuudust mõnes liikmesriigis.
(17)
Euroopa kodanike aasta raames korraldatavate teadlikkuse suurendamise, teavitus- ja hariduskampaaniates tuleks võtta arvesse ka kitsamate sihtrühmade ja haavatavamate rühmade vajadusi. Teave peaks olema tasuta kättesaadav liidu kõigis ametlikes keeltes. Teave tuleks esitada lihtsas keeles koostöös kohalike, piirkondlike ja riiklike ametiasutustega, meediaga ning valitsusväliste ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega. Kõik sidusrühmad võiksid kaaluda selliseid algatusi nagu esseekonkursid, samuti tegevuskavade ja suuniste väljatöötamist, veebipõhiseid foorumeid ja kampaaniaid koolides ja ülikoolides.
(18)
Liidu kodanike ja nende esindusühenduste aktiivsel osalemisel on liidu toimimisel keskne koht. ELi lepingu artiklites 10 ja 11 rõhutatakse esindusdemokraatia olulisust kõigis aspektides ning kodanike ja esindusühenduste rolli, mida nad täidavad arvamust avaldades ja arvamusi vahetades liidu kõigi tegevusvaldkondade kohta. Liidu institutsioonid peaksid soodustama kodanike demokraatlikku osalust otsustusprotsessis kodanikuühiskonnaga peetava avatud, läbipaistva ja korrapärase dialoogi kaudu, et tagada liidu meetmete järjekindlus ja läbipaistvus. Liidu kodanike aktiivset osalust tuleks lihtsustada dokumentide ja teabe kättesaadavaks tegemisega, hea valitsemistava ja hea halduse abil.
(19)
Hariduspoliitikal on oluline roll kodanike, eelkõige noorte teavitamises liidu kodakondsuse mõistest ja sellega seotud õigustest. Hariduspoliitika võib ühtlasi soodustada mitmekeelsust, õpilaste, õpetajate, kutseõppe valdkonnas koolitatavate ja nende koolitajate liikuvust ning edendada sotsiaalset ja kodanikupädevust kooskõlas üleeuroopalise elukestva õppe võtmepädevuste raamistikuga, mille abil nad saavad täielikult osaleda kodanikuühiskonna elus ja teostada kõiki liidu õigusest tulenevaid õigusi. Peaks olema võimalik rakendada konkreetseid meetmeid, suurendada teadlikkust võimalustest minna vabatahtlikuks, õppida välismaal, teha praktikat teises liikmesriigis või võtta osa liidu haridusalastest vahetusprogrammidest.
(20)
Euroopa kodanike aastaga seoses koostab komisjon kodakondsust käsitleva 2013. aasta aruande, milles tuuakse esile alates kodakondsust käsitlevast 2010. aasta aruandest tehtud edusammude üksikasjad ja soovitatakse meetmeid, mida edaspidi võtta takistuste kõrvaldamiseks, mis ei võimalda liidu kodanikel oma õigusi kasutada. Aruande põhjal on nõukogul võimalik võtta vastu sätteid liidu kodakondsusega seotud õiguste tugevdamiseks või õiguste lisamiseks.
(21)
Liidu kodanikke tuleks teavitada mitmekeelsest „Teie Euroopa” veebiportaalist, mis on liidu kodanike ja ettevõtjate õigusi käsitlev kõikehõlmav teabesüsteem.
(22)
„Europe Direct” infopunktid, mis on liidu ja selle kodanike kohalikuks ühenduslüliks, peaksid olema Euroopa Parlamendi lähedased partnerid teadlikkuse suurendamise kampaaniates, tugevdama kohalikku ja piirkondlikku arutelu liidu teemal, edastama ja levitama üldsusele teabematerjali ning pakkuma võimalust anda liidu institutsioonidele tagasisidet.
(23)
Kõigi Euroopa kodanike aastaga seoses ja selle raames käivitatud algatuste eesmärk peaks olema vastastikuse mõistmise suurendamine liidu kodanike, liidu institutsioonide ja liikmesriikide vahel. See hõlmab riigiasutuste töötajate teadlikkuse tõstmist kodanikuõigustest nii liidu, riiklikul, piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil.
(24)
Euroopa Nõukogul on alates selle asutamisest 1949. aastal olnud haridus- ja kultuurivaldkonnas juhtiv roll, kuna ta on algatanud ja edendanud Euroopa kultuurivõrgustikke ja kultuuridevahelist dialoogi ning soodustanud keelelist mitmekesisust. Seetõttu peaks liit seoses Euroopa kodanike aastaga looma sünergiat Euroopa Nõukogu tööga selles valdkonnas.
(25)
Kodanike teadlikkuse suurendamine liidu kodaniku staatusega kaasnevatest õigustest on esmajoones liikmesriikide ülesanne. See hõlmab teabe andmist liidu kohta ja eesmärgistatud aruandlust liidu institutsioonide tegevuse kohta. Nagu rõhutati Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 22. oktoobril 2008 allkirjastatud poliitilises deklaratsioonis „Partnerlus Euroopa asjadest teavitamisel”, (7) täiendab liidu tasandi tegevus tegevust riigi, piirkondlikul või kohalikul tasandil. Liidu institutsioonid ja liikmesriigid peaksid tihendama koostööd meediaga ja andma kvaliteetset teavet liidu kohta.
(26)
Selleks et suurendada Euroopa kodanike aastaks ette nähtud tegevuse tõhusust ja tulemuslikkust, on oluline viia 2012. aastal läbi mõned ettevalmistavad tegevused kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (8) (finantsmäärus) artikli 49 lõikega 6.
(27)
Tuleks võtta asjakohased meetmed, et vältida eeskirjade eiramist ja pettusi ning et nõuda tagasi kadumaläinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendid vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta, (9) nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest, (10) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (11).
(28)
Tegevusele, mida ei rahastata Euroopa kodanike aasta eelarvest, võib liidu rahalisi vahendeid eraldada olemasolevate liidu programmide või struktuurifondide, eelkõige 2007.-2013. aasta programmide „Kodanike Euroopa” ja 2007.-2013. aasta eriprogrammi „Põhiõigused ja kodakondsus” kaudu üldprogrammi „Põhiõigused ja õigusasjad” raames, programmi „Elukestev õpe”, sealhulgas programmi „Erasmus”, algatuse „Noorte liikuvus” ning programmi „MEDIA” kaudu.
(29)
Edaspidiste Euroopa aastate huvides tuleks läbi viia Euroopa kodanike aasta raames võetud meetmete hindamine. See aruanne peaks sisaldama ideid ja parimaid tavasid edaspidiseks tegevuseks, kuidas kõige tõhusamalt jõuda kodanikeni ja neid kaasata, ning see peab võimaluse korral põhinema Euroopa kodanike aasta kohta saadud võrreldavatel kvantitatiivsetel andmetel.
(30)
Kuna Euroopa kodanike aasta eesmärke, nimelt suurendada teadlikkust ja teadmisi liidu kodakondsusega kaasnevatest õigustest ja kohustustest, et seeläbi võimaldada kodanikel täies ulatuses teostada oma õigust liikmesriikide territooriumil vabalt liikuda ja elada, ning seoses sellega edendada ka seda, et liidu kodanikud saaksid kasutada muid liidu kodakondsusega seotud õigusi, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada seetõttu, et on vaja mitmepoolset partnerlust, piiriülest teabevahetust ja tõsta üleliidulist teadlikkust ning levitada häid tavasid, ning Euroopa kodanike aasta ulatust arvestades on neid parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Sisu
2013. aasta nimetatakse Euroopa kodanike aastaks.
Artikkel 2
Eesmärgid
1. Euroopa kodanike aasta üldine eesmärk on suurendada teadlikkust ja teadmisi liidu kodakondsusega kaasnevatest õigustest ja kohustustest, et seeläbi võimaldada kodanikel täies ulatuses teostada oma õigust liikmesriikide territooriumil vabalt liikuda ja elada. Seoses sellega edendab Euroopa kodanike aasta seda, et liidu kodanikud saaksid kasutada ka muid liidu kodakondsusega seotud õigusi.
2. Lõike 1 alusel on Euroopa kodanike aasta konkreetsed eesmärgid järgmised:
a)
suurendada diskrimineerimata liidu kodanike teadlikkust nii nende õigusest liidus vabalt liikuda ja elada ning sellega seoses ka kõigist muudest õigustest, mis liidu kodanikel on, sealhulgas õigusest valida kohalikel ja Euroopa Parlamendi valimistel nende elukohaliikmesriigis;
b)
suurendada liidu kodanike, sealhulgas noorte teadlikkust sellest, millist käegakatsutavat kasu on neil liidu õigustest, ja ka programmidest, millega nende õiguste kasutamist toetatakse;
c)
elavdada arutelu liikumis- ja elamisvabaduse õiguse kui liidu kodakondsuse lahutamatu osa mõju ja potentsiaali üle, et elavdada ja parandada liidu kodanike aktiivset kodaniku- ja demokraatlikku osalust, eelkõige liidu poliitikat käsitlevates kodanikefoorumites ja Euroopa Parlamendi valimistel, suurendades sellega liidu kodanike ühiskondlikku ühtekuuluvust, kultuurilist mitmekesisust, solidaarsust, soolist võrdõiguslikkust, vastastikust austust ja ühise Euroopa identiteedi tunnetamist, mis põhineb liidu põhiväärtustel, mis on sätestatud ELi lepingus ja ELi toimimise lepingus ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartas.
Artikkel 3
Algatused
1. Artiklis 2 sätestatud eesmärkide saavutamiseks vajalikud meetmed võivad hõlmata järgmisi algatusi liidu, liikmesriigi, piirkondlikul või kohalikul tasandil:
a)
üldsusele või kitsamatele sihtrühmadele suunatud teadlikkuse suurendamise, meediakajastuse, teavitus- ja hariduskampaaniad;
b)
teabevahetus, kogemuste ja heade tavade jagamine liidu, riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi haldusasutuste ning muude riigiasutuste ning kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel;
c)
konverentsid, kuulamised, sealhulgas interneti vahendusel, ja muud sündmused, mis elavdavad arutelu selle üle, milles seisneb vaba liikumise ja elamise õiguse ja liidu kodakondsusest tulenevate üldisemate õiguste olulisus ja neist tulenev kasu, ning üldisemalt liidu kodakondsuse ja sellega seotud õiguste üle;
d)
olemasolevate mitmekeelsete osalusvahendite kasutamine, et innustada kodanikuühiskonna organisatsioone ja kodanikke osalema aktiivselt Euroopa kodanike aasta algatuses, sealhulgas selliste demokraatia otseste vahendite kaudu, nagu kodanikualgatus ja avalikud konsultatsioonid;
e)
olemasolevate kodanike teavitamise vahendite, sealhulgas kaasaegsete info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate nagu mitmekeelsete veebiportaalide „Europe Direct” ja „Teie Euroopa” kui liidu kodanike õigusi käsitleva kõikehõlmava teabesüsteemi oluliste elementide osatähtsuse ja tuntuse suurendamine;
f)
selliste probleemide lahendamise vahendite nagu SOLVIT osatähtsuse ja tuntuse suurendamine, et liidu kodanikud saaksid oma õigusi paremini kasutada ja kaitsta liidu õigusaktide kohaselt;
g)
liidu kodanikele teabe andmine Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjoni ning Euroopa ombudsmani kohta, et kodanikud saaksid oma liidu õigusega antud õigusi paremini kasutada ja kaitsta, ning
h)
ELi kodakondsust käsitleva aruande edendamine, kusjuures aruanne põhineb põhjalikul arutelul ja kodanike ning sidusrühmade aktiivsel osalusel ning selles tuvastatakse takistused, mis ei võimalda liidu kodanikel kasutada täielikult liidu kodakondsusest tulenevaid õigusi, ning selles edendatakse asjakohaseid strateegiaid nende takistuste kõrvaldamiseks.
2. Lõikes 1 osutatud algatuste üksikasjad on sätestatud lisas.
3. Komisjon ja liikmesriigid võivad Euroopa kodanike aasta eesmärkide saavutamiseks näha ette muidki tegevusi ning lubada kasutada Euroopa kodanike aasta nimetust nende reklaamimisel, kui need tegevused aitavad kaasa artiklis 2 sõnastatud eesmärkide saavutamisele.
4. Euroopa kodanike aasta raames korraldatud algatuste puhul tuleks pöörata tähelepanu selliste takistuste kindlaksmääramisele, mis ei võimalda liidu kodanikel oma õigusi kasutada, ning asjakohaste viiside ja strateegiate edendamisele nende takistuste kõrvaldamiseks ning ka diskrimineerimise kultuuridevahelise mõistmise soodustamisele ning selle vastu võitlemisele. Seega püütakse saavutada sünergia nende algatuste ning olemasolevate vahendite ja programmide vahel põhiõiguste, kodanikuõiguste, tööhõive, sotsiaalküsimuste, hariduse ja kultuuri valdkonnas.
Artikkel 4
Liidu tasandil koordineerimine ja rakendamine
1. Komisjon teeb tihedat koostööd liikmesriikidega, Euroopa Parlamendiga, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega ning Regioonide Komiteega, aga ka kohalike ja piirkondlike ametiasutustega ning kohalikke ja piirkondlikke huve esindavate organite ja ühendustega.
2. Komisjon korraldab ka kodakondsuse ja kodanike õiguste kaitse, hariduse ja kultuuri edendamise valdkonnas tegevate Euroopa ja kodanikuühiskonna organisatsioonide või ühenduste esindajate ja muude sidusrühmade kohtumisi, et aidata komisjonil Euroopa kodanike aastat liidu tasandil ellu viia.
3. Komisjon püüab luua võimaliku sünergia eri teemadel Euroopa aastate vahel, hinnates saavutusi, jälgides püsivaid lünki ja esitades võimaluse korral statistilised andmed, kindlustades sellega Euroopa aastate eesmärkide tõhusa täideviimise.
4. Liidu tasandil tegeleb käesoleva otsuse rakendamisega komisjon.
Artikkel 5
Finantssätted
1. Kogu liitu hõlmavate meetmete puhul, millele on osutatud lisa A osas, korraldatakse hankelepingute sõlmimine või liidu üldeelarvest rahastatavate toetuste andmine.
2. Kogu liitu hõlmavatele meetmetele, millele on osutatud lisa B osas, võib anda toetust liidu üldeelarvest.
Artikkel 6
Rahvusvaheline koostöö
Euroopa kodanike aasta eesmärkide saavutamiseks võib komisjon teha koostööd asjakohaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, eelkõige Euroopa Nõukoguga.
Artikkel 7
Liidu finantshuvide kaitse
1. Komisjon tagab, et käesoleva otsuse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse ühenduse finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetavate meetme kohaldamisega, tõhusa kontrollimisega ja alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ning juhul, kui tuvastatakse eeskirjade eiramine, tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega. Komisjon võib käesoleva otsuse alusel läbi viia kohapealseid kontrolle ja vaatlusi kooskõlas määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96. Vajaduse korral viib uurimise läbi Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) vastavalt määrusele (EÜ) nr 1073/1999.
2. Käesoleva otsuse alusel rahastatavate liidu meetmete puhul tähendab määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 1 lõikes 2 osutatud eeskirjade eiramine liidu õiguse sätete mis tahes rikkumist või ettevõtja tegevusest või tegematajätmisest põhjustatud lepingulise kohustuse täitmatajätmist, mis põhjendamatu kuluartikli tõttu kahjustas või oleks võinud kahjustada liidu üldeelarvet.
3. Komisjon vähendab meetme rahalise toetuse summat, peatab selle väljamaksmise või nõuab selle tagasi, kui ta tuvastab eeskirjade eiramise, sealhulgas käesoleva otsuse või kõnealuse rahalise toetuse andmise üksikotsuse või lepingu sätete eiramise, või kui ilmneb, et meedet on komisjonilt nõusolekut taotlemata märgatavalt muudetud, nii et see on vastuolus projekti laadi või rakendamise tingimustega.
4. Kui tähtaegadest ei ole kinni peetud või meetme rakendamisel saavutatud edu õigustab ainult osa eraldatud toetuse kasutamist, nõuab komisjon abisaajalt kindlaksmääratud tähtaja jooksul selgituse esitamist. Kui toetuse saaja ei anna rahuldavat vastust, võib komisjon ülejäänud rahalise toetuse tühistada ja nõuda juba makstud summade tagasimaksmist.
5. Iga alusetult tehtud väljamakse tuleb komisjonile tagasi maksta. Õigeaegselt tagasi maksmata summadele lisatakse intress finantsmääruses sätestatud tingimustel.
Artikkel 8
Seire ja hindamine
Komisjon esitab hiljemalt 31. detsembriks 2014 Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele aruande käesolevas otsuses ette nähtud algatuste rakendamise, tulemuste ja üldhinnangu kohta. Sellel aruandel põhineb liidu edasine poliitika, meetmed ja tegevus selles valdkonnas. Euroopa kodanike aasta kogemuste põhjal esitatakse aruandes ka ideid ja parimaid tavasid selle kohta, kuidas kodanikke paremini teavitada nende õigustest ka pärast Euroopa kodanike aasta lõppemist.
Artikkel 9
Jõustumine
Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Artikkel 10
Adressaadid
Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.
Strasbourg, 21. november 2012