РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 875/2013 НА СЪВЕТА
от 2 септември 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове приготвена и консервирана сладка царевица на зърна с произход от Тайланд след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 291, параграф 2 от него,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 9 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След провеждането на антидъмпингово разследване („първоначалното разследване“) с Регламент (ЕО) № 682/2007 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове приготвена и консервирана сладка царевица на зърна, класирани понастоящем в кодове по КН ex 2001 90 30 и ex 2005 80 00, с произход от Тайланд („окончателните антидъмпингови мерки“). Мерките бяха под формата на адвалорно мито в размер между 3,1 и 12,9 %.
(2)
Регламент (ЕО) № 954/2008 (3) измени Регламент (ЕО) № 682/2007 по отношение на митническата ставка, наложена на едно дружество и на „всички други дружества“. Изменените митнически ставки са между 3,1 и 14,3 %. Бе освободен от мито вносът от двама тайландски производители износители, от които бяха приети гаранции за минимален ценови праг с Решение 2007/424/ЕО на Комисията (4).
(3)
С Регламент (ЕО) № 847/2009 (5) Съветът счете, че поетите гаранции за минимален ценови праг с фиксирани минимални цени на вноса вече не са подходящи за преодоляването на вредните последици от дъмпинга. Вследствие на това приетите гаранции за минимален ценови праг бяха оттеглени и предложените гаранции от 10 други тайландски производители износители бяха отхвърлени.
2. Искане за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(4)
След публикуването на известие за предстоящо изтичане на срока на действие (6) на действащите окончателни антидъмпингови мерки, на 19 март 2012 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на тези мерки съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux (AETMD) („жалбоподателя“) от името на производители, представляващи основен дял, в конкретния случай повече от 50 %, от общото производство на приготвена и консервирана сладка царевица на зърна в Съюза.
(5)
Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно би довело до продължаване или повтаряне на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(6)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, на 19 юни 2012 г. Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (7) („известието за започване на преразглеждане“), започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Разследване
4.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(7)
Разследването за продължаване на дъмпинга обхвана периода от 1 април 2011 г. до 31 март 2012 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Прегледът на тенденциите, които имат отношение към оценката на вероятността от продължаване на вредата, обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглеждания период“).
4.2. Страни, засегнати от процедурата
(8)
Комисията официално уведоми заявителите, другите известни производители от Съюза, производителите износители от Тайланд, несвързаните вносители, ползвателите, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на държавата износител за започването на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на мерките. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(9)
Всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и посочиха конкретни основания за това, получиха такава възможност.
(10)
Предвид очевидно големия брой производители износители от Тайланд и несвързани вносители в Съюза, участващи в разследването, в известието за започване на преразглеждане бе предвидено изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване на преразглеждане.
(11)
По отношение на подбора на извадката от производители износители от Тайланд Комисията получи пълна информация от 17 производители износители, от които 9 са осъществявали износ за Съюза по време на РПП. Решено бе да се подбере извадка от 3 производители износители, чийто комбиниран износ представлява 90 % от общото количество, изнесено за Съюза от оказалите съдействие производители износители по време на РПП.
(12)
Тъй като бе получен само един отговор от несвързан вносител, за несвързаните вносители не бе приложена извадка.
(13)
Предвид големия брой производители от Съюза, участващи в тази процедура, в известието за започване на преразглеждане бе обявено, че Комисията е изготвила временна извадка от производители от Съюза с цел определяне на вредата в съответствие с член 17 от основния регламент. Предварителният подбор бе направен въз основа на информацията, с която е разполагала Комисията при започването на процедурата, по следните критерии: обем на продажбите на производителите, производствен обем и географско местоположение в Съюза. Предложената извадка съответства на най-големия представителен обем на производство, който може да бъде разследван по приемлив начин в рамките на наличното време и който представлява 58 % от общото производство на промишлеността на Съюза. Освен това предложената извадка е представителна от гледна точка на географското местоположение на дружествата, тъй като обхваща три различни държави членки. Производителите от Съюза бяха консултирани относно предложената извадка на датата на публикуване на известието за започване. Като се има предвид, че не са се отзовали други производители и че не бяха получени коментари по отношение на извадката, предложената извадка бе потвърдена.
(14)
Две от заинтересованите страни заявиха, че извадката от производители от Съюза е била подбрана само сред заявителите и че е следвало да се положат усилия да се подбере извадка извън групата на заявителите.
(15)
Все пак всички известни производители от Съюза - както от групата на заявителите, така и извън нея, бяха поканени да окажат съдействие. Десет от производителите от Съюза - както от групата на заявителите, така и извън нея, представиха информация за извадката. Както е обяснено в съображение 13, подбраната извадка съответства на най-големия представителен обем на производство, който може да бъде разследван по приемлив начин в рамките на наличното време и който представлява 58 % от общото производство на промишлеността на Съюза. Комисията смята, че подбраната извадка е представителна от гледна точка на географското местоположение, независимо дали производителите са заявители или не. Поради това горното твърдение се отхвърля.
(16)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга и на произтичащата от него вреда, както и на интереса на Съюза. За тази цел Комисията изпрати въпросници на производителите износители и на производителите от Съюза, подбрани в извадката, и на несвързания вносител. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
Производители в Съюза:
-
Bonduelle Conserve International SAS, Renescure, Франция,
-
Compagnie Générale de Conserve France SA, Theix, Франция,
-
Compagnie Générale de Conserve Hungary, Debrecen, Унгария,
-
Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Италия;
б)
производители износители от Тайланд:
-
Agri Sol., Ltd., Pathumthani City
-
Lampang Food Products co, Ltd., Bangkok
-
Sun Sweet Co., Ltd., Chiang Mai City.
(17)
Всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и посочиха конкретни основания за това, получиха такава възможност.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(18)
Разглежданият продукт е сладка царевица (Zea mays var. saccharata) на зърна, приготвена или консервирана с оцет или оцетна киселина, незамразена, класирана понастоящем в код по КН ex 2001 90 30, както и сладка царевица (Zea mays var. saccharata) на зърна, приготвена или консервирана по начин, различен от този с оцет или оцетна киселина, незамразена, различна от продукти от позиция 2006, класирана понастоящем в код по КН ex 2005 80 00, с произход от Тайланд.
(19)
Разследването показа, че въпреки разликите в консервирането всички различни видове на разглеждания продукт имат еднакви основни биологични и химични характеристики и принципно еднакво приложение.
(20)
Две от заинтересованите страни изтъкнаха, че кодовете по КН за сладка царевица не включват само разглеждания продукт, но и значителни количества консервирана бейби царевица, която не се произвежда от Съюза и не е сходен продукт. Те предполагат, че Комисията е включила и бейби царевица в своите данни.
(21)
Разследването обаче беше съсредоточено изключително върху продукта, предмет на мерките, който изключва бейби царевица, като за основа за анализа се използват съответните кодове по ТАРИК. Поради това твърдението се отхвърля като фактически неточно.
2. Сходен продукт
(22)
Установено бе, че сладката царевица, произвеждана и продавана в Съюза от промишлеността на Съюза, и сладката царевица, произвеждана и продавана в Тайланд, по същество има еднакви физически и химически характеристики и същата основна употреба като сладката царевица, произвеждана в Тайланд и продавана за износ за Съюза. Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГА
(23)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе проверено дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга.
1. Предварителни забележки
(24)
Както бе посочено в съображение 10, с оглед на потенциално големия брой производители износители, изразили готовност да окажат съдействие при разследването, в известието за започване на преразглеждане бе предвидено изготвянето на извадка. Подбрана бе извадка от трима производители износители, представляващи приблизително 90 % от общия износ, сред производителите износители, изразили готовност да окажат съдействие, за да се определи вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга.
(25)
Тъй като общото количество на износа на тримата производители износители, включени в извадката, е представлявало приблизително 25 % от целия износ от Тайланд за Съюза по време на РПП, трябваше да се използва информация от други източници, като искането за преразглеждане и наличните статистически данни за износа (от тайландските митнически служби) и за вноса (от Евростат), за да се направи оценка на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга.
(26)
Продажбите на търговци в Тайланд, при които стоките са били предназначени за неизвестни местоназначения за износ, не бяха включени в определянето на дъмпинговия марж.
(27)
Както при първоначалното разследване, бе установено, че някои производители износители получават част от разглеждания продукт, който впоследствие продават, от външни доставчици. За целите на разследването продажбите на разглеждания продукт, който не е бил произведен от самите производители износители, не бяха взети предвид при определяне на съответните им дъмпингови маржове.
2. Дъмпинг на вноса по време на РПП
2.1. Определяне на нормалната стойност
(28)
В съответствие с член 2, параграф 2, първо изречение от основния регламент за определянето на нормална стойност първо бе установено за всеки един от тримата производители износители дали техните общи продажби на вътрешния пазар на сходния продукт по време на РПП са били представителни в сравнение с техните общи продажби за износ за Съюза, т.е. дали обемът на продажбите на сходния продукт, предназначен за вътрешния пазар, е представлявал 5 % или повече от техния износ на разглеждания продукт за Съюза.
(29)
Продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт бяха счетени за представителни за едно от трите дружества, включени в извадката.
(30)
След това бе проверено дали видовете на сходния продукт, продавани от това дружество и предназначени за потребление на вътрешния пазар, са идентични или пряко сравними с видовете, предназначени за износ за Съюза. За всеки от тези видове бе установено дали продажбите на сходния продукт, предназначени за потребление на вътрешния пазар, са били достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите, предназначени за потребление на вътрешния пазар, са достатъчно представителни, когато представляват 5 % или повече от общия обем на продажбите на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза.
(31)
Установено бе, че по отношение на това дружество само един от видовете на сходния продукт е бил пряко сравним с вида, изнасян за Съюза. Освен това този конкретен вид се е продавал в достатъчно представителни количества и на вътрешния пазар.
(32)
След това бе проверено дали видът на продукта на дружеството, посочено в съображение 31, е бил продаван при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти за съответния вид на продукта.
(33)
Установено бе, че повече от 80 % от обема на продажбите, предназначени за потребление на вътрешния пазар, е бил рентабилен и, в съответствие с член 2, параграф 4, всички сделки за този конкретен вид бяха използвани за определяне на нормалната стойност.
(34)
За вида на разглеждания продукт, за който продажбите на вътрешния пазар са били представителни и извършени при обичайни търговски условия, нормалната стойност бе определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на всички продажби на този вид на вътрешния пазар по време на РПП.
(35)
За останалите двама производители износители, чиито продажби на вътрешния пазар не бяха счетени за представителни (единият от които изобщо не е продавал сходния продукт за потребление на вътрешния пазар), и за третия производител износител, чиито общи продажби бяха счетени за представителни, но по отношение на когото количествата на редица видове на сходния продукт, продадени на вътрешния пазар, не бяха счетени за представителни, нормалната стойност трябваше да бъде конструирана съгласно член 2, параграф 3 от основния регламент.
(36)
Нормалната стойност бе конструирана, като към разходите за производство на всеки вид на продукта, изнасян за Съюза, бе добавена разумна по размер сума за разходите за реализация, общите и административните разходи и за печалба.
(37)
В съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент за двамата производители износители, които са имали продажби, предназначени за потребление на вътрешния пазар, в количества под или над 5 % от съответните им продажби за Съюза, разходите за реализация, общите и административните разходи и маржът на печалбата бяха взети от съответните продажби на дружеството на вътрешния пазар при обичайни търговски условия.
(38)
За третия производител износител, който не е продавал сходния продукт за потребление на вътрешния пазар, в съответствие с член 2, параграф 6, буква а) от основния регламент, разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата, използвани за този трети производител износител, представляваха среднопретеглената стойност на разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата за другите двама производители износители, посочени в съображение 37.
(39)
Две от заинтересованите страни не възразиха срещу използваната методология, обяснена в съобръжение 37, т.е. използването на печалбата за целите на определянето на нормалната стойност, когато тази печалба се основава на вътрешните продажби на количества под 5 % от обема на продажбите за Съюза. Те считат, че когато се приема, че обемът на вътрешните продажби не е достатъчно голям, за да бъде представителен, тогава не следва да се използва и печалбата от такива сделки.
(40)
Въпреки това същата методология бе използвана в първоначалното разследване и при липсата на промяна в обстоятелствата Комисията счита, че тази методология е все още валидна за целите на настоящата процедура.
2.2. Определяне на експортната цена
(41)
Всички продажби на производителите износители, включени в извадката, са били осъществени пряко за несвързани клиенти в Съюза. Продажната цена бе следователно определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент въз основа на цените, платени или дължими от тези независими клиенти в Съюза.
2.3. Сравнение и корекции
(42)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена бе направено въз основа на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(43)
Когато бе приложимо и надлежно обосновано, бяха направени корекции за разликите в транспортните разходи, разходите за застраховка, разходите за обработка и товарене, комисионите и банковите такси.
(44)
Освен това в съответствие с член 2, параграф 10, буква г) от основния регламент и съгласно методологията, приложена в първоначалното разследване, бяха направени корекции за разликите в нивото на търговия за тези производители износители, чиито продажби на вътрешния пазар са с тяхна собствена марка, но чиито продажби за Съюза са с марката на търговците на дребно. Нивото на корекцията - изчислена под формата на намаление на маржа на печалбата, използван при конструирането на нормалната стойност, както е посочено в съображение 33 - бе оценено въз основа на съотношението между маржовете на печалбата на промишлеността на Съюза от продажбата на продукти с нейна собствена марка и на всички продукти. Маржът на печалбата бе следователно намален с между 20 и 50 %.
(45)
Две от заинтересованите страни счетоха, че вътрешният пазар на Тайланд и пазарът на Съюза не могат да се сравняват, тъй като размерът на пазара се различава и тъй като тайландските производители продават под своя собствена марка на вътрешния пазар.
(46)
На първо място следва да се припомни, че в съображение 22 бе установено, че сладката царевица, продавана на тайландския вътрешен пазар, и сладката царевица, продавана за износ за пазара на Съюза, са сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
(47)
Второ, поради различията в нивото на търговия бе направена корекция на маржа на печалбата - корекция надолу с между 20 и 50 % на маржа на печалбата, получена от продажбите на вътрешния пазар със собствена марка. Това също следва методологията, използвана при първоначалното разследване.
2.4. Дъмпинг по време на РПП
(48)
Въз основа на изложеното по-горе бе установено, че дъмпинговите маржове, изразени като процент от нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, са били между 8 и 44 %.
3. Развитие на вноса при отмяна на мерките
3.1. Производствен капацитет на производителите износители
(49)
Производството на сладка царевица зависи от достъпа до прясно събрана царевица, която се доставя до консервната фабрика веднага след прибиране на реколтата. Прясно събраната царевица следва да бъде консервирана в рамките на 24 часа след като бъде събрана; следователно капацитетът за производство на разглеждания продукт е пряко свързан с наличието на прясно събрана царевица.
(50)
В Тайланд прибирането на реколтата трае около 9 - 10 месеца годишно, като всяка година се отглеждат 2 реколти. При оценяването на наличния технически капацитет за производство в анализа трябва да бъдат включени ограниченията, свързани със сезонния характер на суровините.
(51)
Тримата производители износители, включени в извадката, са имали общ технически капацитет между 130 000 и 150 000 тона. Действителната степен на използване на наличния технически капацитет е между 50 и 80 %.
(52)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че въпреки че признават методологията, използвана за съкращаване на техническия капацитет с достъпа до суровини, наличният свободен капацитет е преувеличен.
(53)
Както вече бе посочено в съображение 50, техническият капацитет не може да бъде използван напълно поради сезонната липса на прясно прибрана реколта от сладка царевица. Все пак разследването показа, че някои от производителите, включени в извадката, използват 80 % и повече от капацитета, докато при други производители, включени в извадката, капацитетът се използва в много по-ниска степен. Тъй като всички производители имат сравним достъп до суровини, по-слабото използване на капацитета не може да се обясни единствено със сезонната липса на прясно прибрана реколта от сладка царевица.
(54)
Според информацията, предоставена от Тайландската асоциация на преработвателите на храни, общото количество на износ на Тайланд за останалата част от света е нараствало устойчиво с около 20 % през разглеждания период, достигайки обем от 150 000 - 200 000 тона по време на РПП. Това показва, че наличните количества сладка царевица могат и действително нарастват устойчиво, когато производителите износители имат нужда от допълнителни количества. В това отношение следва да се отбележи, че общият обем на производството на жълта царевица е между 4,1 милиона и 4,5 милиона тона в Тайланд по време на разглеждания период. Въпреки че се признава, че производството не може да преминава от жълта царевица към сладка царевица при съотношение 1:1, разликата в обема на производството на двата продукта показва, че дори ограничена по мащаб промяна в количествата на производство от жълта царевица към сладка царевица може да окаже голямо въздействие върху общото производство на сладка царевица в Тайланд.
(55)
На тази основа беше установено, че тримата производители, включени в извадката, могат да произвеждат допълнително количество от около 40 000-60 000 тона годишно („ефективен свободен капацитет“), което представлява около 2 до 3 пъти повече от общия износ от Тайланд на разглеждания продукт за Съюза.
(56)
Поради това ефективният свободен капацитет на включените в извадката производители сам по себе си може да се разглежда като значителен. В допълнение съществуват още 15 известни производители на разглеждания продукт в Тайланд, които също имат възможност за мащабно производство на сладка царевица в Тайланд.
(57)
От информацията, събрана от други източници, а именно:
-
информацията, събрана от представените в интернет данни на производителите износители,
-
информацията, събрана във връзка с изготвянето на извадка, и
-
информацията, събрана от базата данни, създадена съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент,
може да се заключи, че поне двама важни производители износители, единият от които е оказал съдействие по време на разследването, но не е бил подбран в извадката (и следователно не е предоставил никаква подробна информация в тази връзка), имат общ капацитет между 50 000 и 100 000 тона.
(58)
На последно място, няма доказателства за това, че нивото на потребление на тайландския вътрешен пазар или на пазара на трети държави би се увеличило, така че да компенсира увеличеното производство, ако свободният капацитет на тайландските производители бъде използван. По-специално тайландският вътрешен пазар е малък и представлява средно само 1 - 2 % от общите продажби на всички тайландски производители, включени в извадката. Това потвърждава, че всяко допълнително производство на сладка царевица ще се изнася извън Тайланд.
3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(59)
При сравняване на експортните цени на разглеждания продукт в Съюза с фактурираните цени на сходния продукт на вътрешния пазар се стига до следните две констатации: цените на вътрешния пазар са сравнително високи (поради продажбата на продукти със собствена марка) и обемът е относително малък в сравнение с продажбите за износ. С оглед на това не съществува очевиден риск от пренасочване на търговията от продажби на вътрешния пазар към продажби за Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
(60)
При сравняване на експортните цени на разглеждания продукт в Съюза с прилаганите цени на сходния продукт на пазарите на трети държави става ясно, че по отношение на тримата включени в извадката производители износители цените за Съюза са средно с 14 % по-високи.
(61)
Статистическите данни за търговията, получени от тайландските митнически служби, също потвърждават тази констатация. След преобразуване на докладваното логистично тегло (консервна кутия + царевица + течност) в нетно тегло на съдържанието (царевица + течност), следвайки методологията в заявлението за преразглеждане, цените за килограм, прилагани в Съюза, са средно с 5 % по-високи от цените за трети държави.
(62)
Докато няколко страни изразиха съмнения, че ценовата разлика от 5 % или 14 % е достатъчно значима, за да доведе до отклоняване на търговията към Съюза, разследването показа, че това наистина е вероятен сценарий на пазара на сладка царевица. В настоящата процедура едно тайландско дружество (Karn Corn) е получило през предходен период ставка, която е с 8 - 10 % по-ниска от тази на повечето други тайландски износители. Това предимство от 8 - 10 % обаче е било достатъчно, за да се повиши неговият дял в тайландския износ за Съюза със седем пъти между РП в рамките на първоначалното разследване и РПП в рамките на настоящото разследване.
(63)
Освен това, въпреки наличието на действащо антидъмпингово мито в размер на 3,1 %, Karn Corn е увеличило повече от два пъти износа си към Съюза от момента на налагането на антидъмпинговите мита. Това показва привлекателността на пазара на Съюза в сравнение с други пазари, дори в случай на малка разлика в цените.
(64)
В заключение, като се има предвид, че рискът от пренасочване на търговията от вътрешния пазар към пазара на Съюза е твърде ограничен поради продажбата на продукти със собствена марка, налице е значителен риск от пренасочване на търговията от продажби за трети държави към пазара на Съюза поради по-високите цени, които преобладават на него.
(65)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че цените на пазара на Съюза са сравнително по-малко привлекателни спрямо цените в други държави, като Япония. Така рискът от пренасочване на търговията в случай на отмяна на мерките според тях е преувеличен.
(66)
Припомня се, че продажбите за трети държави се разглеждат в група и че заключението, направено в съображение 63, се основава на средните цени за всички трети държави. Общопризнат е фактът, че в рамките на тази група продажби за трети държави съществуват държави, за които експортните цени са по-високи, но има и други трети държави, към които експортните цени са по-ниски. Очевидно колкото е по-ниска експортната цена, толкова по-голям е рискът от пренасочване на търговията, в случай че мерките отпаднат.
(67)
Освен това една заинтересована страна изтъкна довода, че договорните отношения с вносителите в трети държави биха затруднили пренасочването към клиенти в различни държави.
(68)
Въпреки че между производителите износители в Тайланд и вносителите в различни трети държави може да съществуват договорни отношения, които да бъдат поддържани в краткосрочен план, не съществуват доказателства, сочещи, че тези договорни задължения няма да изтекат, което да позволи извършването на продажби на пазари с по-високи цени, като този на Съюза.
(69)
И накрая, заинтересованите страни твърдят, че износът за някои трети държави, като Южна Корея, не подлежи на сравнение, тъй като продуктовият асортимент (напр. размерът на консервните кутии) и пазарните условия (напр. условията за морски превоз) могат да бъдат различни.
(70)
Припомня се, че резултатите от сравненията в съображения 58, 59 и 60 са показателни за разликите в експортните цени за всички трети държави. Следователно всякакви въпроси, свързани с тайландския износ за ограничен брой пазари, оказват ограничено въздействие върху цялостното сравнение. В допълнение, тъй като данните за тайландския износ се записват въз основа на франко борд, въздействието от всяка разлика в условията или цената на морския превоз се ограничава до разходите за вътрешен превоз на товари в Тайланд и следователно може да бъде само незначително.
(71)
Предвид липсата на доказателства, сочещи, че средната цена за всички трети държави не може да се сравнява с експортната цена за Съюза, се потвърждава заключението, направено в съображение 63.
4. Заключение относно вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга
(72)
В случай че мерките бъдат отменени, изглежда вероятно относително по-високите ценови нива на пазара на Съюза да привлекат значителен обем от разглеждания продукт, който понастоящем се продава на по-ниски цени за трети държави.
(73)
Производителите износители от Тайланд са продължили да упражняват дъмпинг по време на РПП.
(74)
Освен това с оглед на наличния свободен капацитет в Тайланд и факта, че цените на пазара на Съюза са значително по-високи, отколкото цените на пазари на трети държави, се стига до заключението, че е налице риск от увеличаване на износа на разглеждания продукт, в случай че мерките бъдат отменени.
(75)
В заключение, има голяма вероятност от продължаване на дъмпинга, ако мерките бъдат отменени.
Г. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(76)
По време на РПП сходният продукт е бил произвеждан от приблизително 20 производители в Съюза. Поради това за продукцията на тези производители (установена въз основа на информацията, получена от оказалите съдействие производители, а по отношение на другите производители от Съюза - въз основа на данните от искането за преразглеждане) се смята, че представлява производството на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(77)
Както бе обяснено в съображение 13, поради големия брой производители от Съюза бе подбрана извадка. За целите на анализа на вредата показателите за вредата бяха установени на следните две равнища:
-
макроикономическите елементи (производство, капацитет, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, трудова заетост, производителност, средна единична цена, размер на дъмпинговия марж и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг) бяха оценени на равнището на цялото производство на Съюза въз основа на информацията, събрана от оказалите съдействие производители, а по отношение на другите производители от Съюза бе използвана оценка, направена въз основа на данните в заявлението за преразглеждане,
-
анализът на микроикономическите елементи (складови наличности, възнаграждения, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за привличане на капитали и инвестиции) по отношение на включените в извадката производители от Съюза бе извършен въз основа на предоставената от тях информация.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на Съюза
(78)
Потреблението на Съюза бе определено на базата на обема на продажбите на собственото производство на промишлеността на Съюза, предназначено за пазара на Съюза, на данните за обема на вноса на пазара на Съюза, получени от базата данни по член 14, параграф 6 от основния регламент, а по отношение на другите производители от Съюза - на информацията от заявлението.
(79)
През целия разглеждан период потреблението в Съюза е нараснало с 9 %. Въпреки че от 2008 до 2009 г. е намаляло с 5 %, през 2010 и 2011 г. потреблението се е увеличило съответно с 6 и 9 процентни пункта (в сравнение с предходната година), след което малко или много се е стабилизирало през РПП до равнище от около 350 000 тона.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Общо потребление на Съюза (в тонове)
318 413
301 594
320 027
351 279
347 533
Индекс (2008 г.= 100)
100
95
101
110
109
2. Внос от засегнатата държава
а) Обем
(80)
Обемът на вноса на разглеждания продукт от засегнатата държава за Съюза е спаднал с 43 % от около 38 000 тона през 2008 г. до около 22 000 през РПП. Той е намалял с 15 % през 2009 г., с 20 процентни пункта през 2010 г. и с още 11 процентни пункта през 2011 г., след което отново леко се е увеличил с 3 процентни пункта през РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Обем на вноса от Тайланд
38 443
32 616
24 941
20 710
21 856
Индекс (2008 г.= 100)
100
85
65
54
57
Пазарен дял на вноса от Тайланд (%)
12
11
8
6
6
Цена на вноса от Тайланд (EUR/тон)
835
887
806
775
807
Индекс (2008 г. = 100)
100
106
96
93
97
Източник:
базата данни по член 14, параграф 6 от основния регламент.
б) Пазарен дял
(81)
Съответният пазарен дял, държан от тайландските износители на пазара на Съюза в засегнатата държава, постепенно е намалял с около 50 %, или 6 процентни пункта по време на разглеждания период, от 12 % през 2008 г. до 6 % през РПП. По-конкретно тайландският пазарен дял е намалял от 12 % през 2008 г. до 11 % през 2009 г., до 8 % през 2010 г. и до 6 % през 2011 г./РПП.
в) Цени
i) Развитие на цените
(82)
Между 2008 г. и РПП средната цена на вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава е намаляла с 3 % - от 835 EUR/тон през 2008 г. до 807 EUR/тон през РПП. По-конкретно цените са се увеличили през 2008 г. с 6 %, след което са се понижили с 10 процентни пункта през 2010 г. и с нови 3 процентни пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП цените отново са се покачили с 4 процентни пункта.
ii) Подбиване на цените
(83)
Направено бе сравнение на цените за сходни видове на продукта между продажните цени на производителите износители и тези на промишлеността на Съюза в Съюза. За тази цел цените франко завода на промишлеността на Съюза, без отстъпките и данъците, бяха сравнени с CIF цените на границата на Съюза на производителите износители от засегнатата държава, надлежно коригирани за конвенционални мита, за разходите за разтоварване и за митническо оформяне. Сравнението показа, че през РПП цените на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава, продаден в Съюза, са като цяло по-високи от цените на промишлеността на Съюза. Освен това, въз основа на статистическите данни за вноса (базата данни по член 14, параграф 6 от основния регламент), не е имало марж на подбиване на цените за тайландския внос в Съюза (за двамата оказали съдействие износители, както и за неоказалите съдействие дружества, независимо от продуктовата гама).
3. Състояние на промишлеността на Съюза
(84)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички относими икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(85)
Този пазар се характеризира, inter alia, с два канала за продажби, т.е. продажби със собствена марка на производителя и продажби с марка на търговец на дребно. Продажбите, осъществявани по първия канал, пораждат, в сравнение с втория канал, обикновено по-високи продажни разходи, предназначени по-специално за маркетинг и реклама, и оттам - по-високи продажни цени.
(86)
Разследването доказа, че целият внос от оказалите съдействие тайландски износители спада към канала за продажби с марка на търговец на дребно. Поради това бе сметнато за целесъобразно при анализа на вредата да се направи разграничение между продажбите със собствената марка на промишлеността на Съюза и с марката на търговец на дребно, когато това е уместно, тъй като дъмпинговият внос се конкурира преди всичко със сходните продукти на промишлеността на Съюз, продавани с марката на търговец на дребно. Разграничението бе направено по-специално за определянето на обема на продажбите, продажните цени и рентабилността. За по-голяма изчерпателност обаче в таблиците по-долу са включени и коментирани и общите продажби (включително продажбите със собствена марка и с марка на търговец на дребно). По време на РПП продажбите на промишлеността на Съюза, извършени с марка на търговец на дребно, са представлявали около 70 % от общия обем на продажбите на промишлеността на Съюза и около 60 % от стойността на тези продажби.
(87)
Като се има предвид, че сладката царевица в Съюза се преработва само през летните месеци, редица показатели за вреда са на практика идентични за 2011 г. и РПП (от 1 април 2011 г. до 30 март 2012 г.). Това се отнася най-вече за производството и производствения капацитет.
3.1. Макроикономически елементи
а) Производство
(88)
От ниво от около 372 000 тона през 2008 г. производството на промишлеността на Общността е намаляло с 8 % по време на разглеждания период. По-конкретно то е намаляло с 25 % през 2009 г. и с още 13 процентни пункта през 2010 г., след което отново се е повишило с 31 процентни пункта през 2011 г./РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Продукция (в тонове)
371 764
279 265
231 790
344 015
343 873
Индекс (2008 г.= 100)
100
75
62
93
92
б) Капацитет и равнище на използване на капацитета
(89)
Производственият капацитет е бил около 488 000 тона през 2008, 2009 и 2010 г. и е спаднал с 9 % през 2011 г./РПП. Спадът се дължал на факта, че един от включените в извадката производители от Съюза е закрил една от фабриките си.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производствен капацитет (в тонове)
488 453
488 453
488 453
444 055
444 055
Индекс (2008 г.= 100)
100
100
100
91
91
Използване на капацитета (%)
76
57
47
77
77
Индекс (2008 г.= 100)
100
75
62
102
102
Източник:
Разследване.
(90)
През 2008 г. използването на капацитета е било 76 %. През 2009 г. то е спаднало до 57 %, а през 2010 г. - до 47 %, преди да достигне 77 % през 2011 г./РПП. През целия разглеждан период използването на капацитета е било стабилно, тъй като производството е намалявало успоредно с производствения капацитет.
в) Обем на продажбите
(91)
Продажбите на промишлеността на Съюза на собствената ѝ продукция, предназначена за продажба с марката на търговец на дребно на пазара на Съюза на несвързани клиенти, на първо време са намалели с 6 % през 2009 г., след което са се увеличили със 17 процентни пункта през 2010 г. и с още 24 проценти пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП продажбите отново са намалели с 4 процентни пункта. Погледнато като цяло между 2008 г. и РПП тези продажби са се увеличили с около 31 %.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Обем на продажбите на Съюза (на продукти с марка на търговец на дребно) на независими клиенти (в тонове)
161 544
151 058
179 562
218 876
212 425
Индекс (2008 г.= 100)
100
94
111
135
131
Обем на продажбите на Съюза (на продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) на независими клиенти (в тонове)
262 902
248 995
280 586
318 237
312 623
Индекс (2008 г.= 100)
100
95
107
121
119
Източник:
Разследване.
(92)
Общите продажби на промишлеността на Съюза (със собствена марка и с марка на търговец на дребно) на нейното собствено производство на пазара на Съюза за несвързани клиенти са следвали приблизително сходна, макар и не толкова изразена тенденция. През 2009 г. цените са се понижили с 5 %, след което са се увеличили с 12 процентни пункта през 2010 г. и с нови 14 процентни пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП продажбите отново са намалели с 2 процентни пункта. Погледнато като цяло, между 2008 г. и РПП тези продажби са се увеличили с около 19 %.
г) Пазарен дял
(93)
През 2008 и 2009 г. пазарният дял на промишлеността на Съюза е бил 83 %. През 2010 г. той се е увеличил до 88 %, а през 2011 г. - до 91 %, след което леко се е понижил до 90 % през РПП. Погледнато като цяло, пазарният дял на промишлеността на Съюза през разглеждания период се е увеличил със 7 процентни пункта.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза (на продукти със собствена марка и марка на търговец на дребно) (%)
83
83
88
91
90
Индекс (2008 г.= 100)
100
100
106
110
109
Източник:
Разследване.
д) Растеж
(94)
Между 2008 г. и РПП, когато потреблението на Съюза се е повишило с 9 %, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза с марка на търговец на дребно на пазара на Съюза се е увеличил с около 31 %, докато обемът на продажбите на промишлеността на Съюза със собствена марка и с марка на търговец на дребно на пазара на Съюза се е увеличил с около 19 %. Между 2008 г. и РПП промишлеността на Съюза е спечелила около 7 процентни пункта пазарен дял, докато дъмпинговият внос е загубил около 6 процентни пункта пазарен дял. Поради това се стига до заключението, че промишлеността на Съюза е била в състояние да се възползва от разрастващия се пазар.
е) Трудова заетост
(95)
Нивото на трудова заетост в промишлеността на Съюза първо е намаляло със 17 % между 2008 и 2009 г., след което е намаляло с 5 процентни пункта през 2010 г., преди да се повиши с 11 процентни пункта през 2011 г./РПП. Като цяло трудовата заетост в промишлеността на Съюза е намаляла с 11 % през разглеждания период, т.е. от около 2 300 души до около 2 000 души.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Трудова заетост (брой хора)
2 278
1 896
1 786
2 038
2 035
Индекс (2008 г.= 100)
100
83
78
89
89
Източник:
Разследване.
ж) Производителност
(96)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като продукция (в тонове) на заето лице на година, която първоначално е била 163 тона на служител, първо е намаляла с 10 % през 2009 г., след което се е понижила с още 10 процентни пункта през 2010 г., като впоследствие се е увеличила с 23 процентни пункта през 2011 г. и с 1 процентен пункт през РПП. Погледнато като цяло производителността на промишлеността на Съюза се е увеличила с 4 % през разглеждания период. Това развитие отразява факта, че намаляването на работната ръка е било по-рязко, отколкото това на производството.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производителност (тонове/човек)
163
147
130
169
169
Индекс (2008 г.= 100)
100
90
80
103
104
Източник:
Разследване.
з) Фактори, които засягат продажните цени
(97)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза на продукти с марката на търговец на дребно на несвързани клиенти са се повишили със 7 % през 2009 г., след което са се понижили с 8 процентни пункта през 2010 г. и с още 5 процентни пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП цените са се повишили с 3 процентни пункта. Погледнато като цяло, тези цени са се понижили с 3 % през разглеждания период - от 1 073 EUR/тон на 1 041 EUR/тон през РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Единична цена на пазара на Съюза (на продукти с марка на търговец на дребно) (EUR/тон)
1 073
1 152
1 057
1 008
1 041
Индекс (2008 г.= 100)
100
107
99
94
97
Единична цена на пазара на Съюза (на продукти със собствена марка и марка на търговец на дребно) (EUR/тон)
1 248
1 305
1 219
1 182
1 215
Индекс (2008 г.= 100)
100
105
98
95
97
Източник:
Разследване.
(98)
Общите продажни цени на промишлеността на Съюза (на продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) за несвързани клиенти са следвали приблизително сходна тенденция. През 2009 г. те са се повишили с 5 %, след което са се понижили със 7 процентни пункта през 2010 г. и с нови 3 процентни пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП цените са се повишили с 2 процентни пункта. Погледнато като цяло, тези цени са се понижили с 3 % през разглеждания период - от 1 248 EUR/тон на 1 215 EUR/тон през РПП.
и) Размер на дъмпинговия марж
(99)
Разследването установи продължаване на дъмпинга и размерът на действителните дъмпингови маржове (а именно до 44 %) не може да бъде счетен за несъществен.
й) Възстановяване от предишен дъмпинг
(100)
Макроикономическите показатели, разгледани по-горе, и микроикономическите показатели, разгледани по-долу, показват, че независимо от това, че антидъмпинговите мерки са постигнали отчасти заложения в тях резултат за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза, промишлеността все още се намира в уязвимо и нестабилно положение. В действителност резултатите, постигнати в сектора на продуктите с марка на търговец на дребно, който е в пряка конкуренция с тайландския внос, са незадоволителни от гледна точка на рентабилността. Продажните цени на промишлеността на Съюза в този пазарен сектор са намалели с 3 % през разглеждания период, докато производствените разходи са се увеличили с около 10 % през същия период. Ясно е, че промишлеността на Съюза не е била в състояние да възстанови разходите си, което е довело до значителни загуби. Предвид значението, което има марката на търговец на дребно в бизнеса със сладка царевица на промишлеността на Съюза (представляваща 70 % от общия обем на продажбите и 60 % от общата стойност на продажбите), това се е отразило върху общата рентабилност. Поради това не бе възможно да се установи действително възстановяване от дъмпинга в миналото и се счита, че промишлеността на Съюза остава уязвима за причиняващия вреда ефект на евентуален дъмпингов внос на пазара на Съюза.
3.2. Микроикономически елементи
а) Складови наличности
(101)
Равнището на складовите наличности на промишлеността на Съюза в края на отчетния период е отбелязало непрекъснат спад по време на разглеждания период. То е намаляло с 2 % през 2009 г., с 27 процентни пункта през 2010 г., с 2 процентни пункта през 2011 г., и с още 24 процентни пункта през РПП. Следва обаче да се отбележи, че нивото на складовите наличности не е значим показател за вреда за тази конкретна промишленост. Високото ниво на складовите наличности в края на всяка година е свързано с факта, че събирането на реколтата и консервирането приключват обикновено през октомври всяка година. Следователно складовите наличности са стоки, които очакват да бъдат експедирани през периода ноември - юли.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Складови наличности в края на отчетния период (в тонове)
193 834
189 741
136 703
133 884
88 108
Индекс (2008 г.= 100)
100
98
71
69
45
Източник:
Разследване.
б) Възнаграждения
(102)
Между 2008 г. и РПП разходите за труд са спаднали с почти 7 %. По-конкретно те са намалели с 16 % през 2009 г., с още 1 процентен пункт през 2010 г., след което са се повишили с 10 процентни пункта през 2011 г./РПП. Общото намаление по време на разглеждания период е продиктувано от спада в заетостта.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Годишни разходи за труд (в евро)
34 343 788
28 850 250
28 370 188
31 952 596
31 923 505
Индекс (2008 г.= 100)
100
84
83
93
93
Източник:
Разследване.
в) Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(103)
По време на разглеждания период рентабилността на продажбите на промишлеността на Съюза на продукти, предназначени за продажба с марка на търговец на дребно, изразена като процент от нетните продажби, е намаляла от печалба в размер на 5,6 % през 2008 г. до загуба в размер на 5,4 % през РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Рентабилност на Съюза (продукти с марка на търговец на дребно) (процент от нетните продажби)
5,6
9,6
-3,3
-8,2
-5,4
Индекс (2008 г.= 100)
100
169
-59
- 145
-95
Рентабилност на Съюза (продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) (процент от нетните продажби)
8,5
10,8
0,7
-0,5
1,6
Индекс (2008 г.= 100)
100
127
8
-6
19
Възвръщаемост на инвестиции (продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) (печалба в процент от нетната счетоводна стойност на инвестициите)
24,3
40,4
2,9
-3,0
4,4
Индекс (2008 г.= 100)
100
166
12
-13
18
Източник:
Разследване.
(104)
Рентабилността на продажбите на промишлеността на Съюза на продукти, предназначени за продажба със собствена марка и с марка на търговец на дребно, също е намаляла от 8,5 % през 2008 г. на 1,6 % по време на РПП. С оглед на това този спад не е бил толкова рязък, колкото спада в рентабилността от продажбите само на продукти с марка на търговец на дребно. Спадът в рентабилността се обяснява с факта, че през разглеждания период продажните цени са намалели с 3 %, докато през същия период производствените разходи (предимно за непреработена сладка царевица и консервни кутии) са се увеличили с 5 %. Ясно е, че промишлеността на Съюза не е била в състояние да прехвърли увеличението на производствените разходи на своите клиенти.
(105)
Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като печалбата (от продажбата на продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) като процент от нетната счетоводна стойност на инвестициите, е следвала като цяло тенденцията на рентабилността. Тя е намаляла от ниво от около 24,3 % през 2008 г. на 4,4 % през РПП, като по този начин се е понижила с 82 % по време на разглеждания период.
г) Паричен поток и способност за привличане на капитали
(106)
През 2008 г. нетният паричен поток от обичайната дейност е останал в размер на 27 000 EUR. Той се е увеличил до около 23 милиона евро през 2009 г. и до около 58 милиона евро през 2010 г., след което отново е спаднал до около 8 милиона евро през 2011 г. От 2011 г. до РПП паричният поток се е повишил с около 11 милиона евро. Нито един от оказалите съдействие производители от Съюза не е посочил, че е изпитал трудности при привличането на капитали.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Паричен поток (продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) (в евро)
26 698
23 239 572
58 654 064
7 845 330
11 077 815
Индекс (2008 г.= 100)
100
87 047
219 698
29 386
41 494
Източник:
Разследване.
д) Инвестиции
(107)
Годишните инвестиции на промишлеността на Съюза в производството на сходния продукт са се увеличили с 45 % от 2008 до 2009 г., намалели са с 34 процентни пункта от 2009 до 2010 г., увеличили са се с 57 процентни пункта през 2011 г., след което са намалели с 4 процентни пункта от 2011 г. до РПП. Като цяло през разглеждания период инвестициите са се увеличили с 64 %; те са били предназначени за поддържане и обновяване на съществуващите съоръжения, а не за увеличаване на капацитета.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Нетни инвестиции (в евро)
6 590 078
9 545 749
7 329 354
11 093 136
10 802 751
Индекс (2008 г.= 100)
100
145
111
168
164
Източник:
Разследване.
4. Заключение относно вредата
(108)
Някои показатели са отбелязали отрицателно развитие между 2008 г. и РПП. Възвръщаемостта на инвестициите е спаднала, производственият обем е намалял с 8 %, производственият капацитет се е понижил с 9 %, а заетостта е намаляла с 11 %. По отношение на по-ниските нива на производство трябва да се отбележи, че реколтата през 2008 г. е била по-добра от очакваното, което е довело до по-висока продукция за промишлеността на Съюза през същата година. През същия период вносът от Тайланд (който е фактуриран основно в щатски долари) е станал по-привлекателен поради по-слабия щатски долар. Това увеличение в доставките на сладка царевица (както европейска, така и тайландска) е съвпаднало с икономическата и финансова криза в Съюза, която е оказала влияние върху потреблението. В резултат на това по-голямата продукция на Съюза не е могла да бъде изцяло продадена на пазара на Съюза. Това е довело до намаляване на нивото на производство и до съкращаване на складовите наличности през следващите години, но не може да обясни напълно понесената вреда.
(109)
Рентабилността на продажбите на сладка царевица на промишлеността на Съюза (както със собствена марка, така и с марка на търговец на дребно) значително е намаляла през разглеждания период. Секторът на продуктите с марка на търговец на дребно, където промишлеността на Съюза е била изправена пред конкуренцията на тайландския внос, е бил значително губещ (рентабилността е намаляла от печалба в размер над 5 % през 2008 г. до загуба в размер на повече от 5 % през РПП). Производителите от Съюза са намалили своите продажни цени на пазара на Съюза с 3 % и са успели да възвърнат част от пазарния си дял за сметка на своята рентабилност. Промишлеността се нуждае от продажбите на продукти с марка на търговец на дребно, тъй като няма достатъчно търсене на продукти със собствена марка, и предвид това, че продажбите на продукти с марка на търговец на дребно представляват около 60 % от общата стойност на продажбите, общата рентабилност е намаляла от 8,5 % на 1,6 % през разглеждания период.
(110)
Някои показатели подсказват, че благодарение на въведените мерки промишлеността е възвърнала своята позиция. Обемът на тайландския внос и съответният му пазарен дял са намалели почти наполовина, от 12 % през 2008 г. до едва 6 % през РПП. Пазарният дял на промишлеността на Съюза се е увеличил от 83 % през 2008 г. на 90 % през РПП. Освен това по време на РПП средните цени на тайландския внос не са подбивали цените на промишлеността на Съюза, но в същото време са възпрепятствали промишлеността на Съюза да прехвърли увеличението на разходите на своите клиенти. И други показатели са отбелязали положително развитие. Използването на капацитета се е увеличило с 2 % през разглеждания период и по време на РПП е било доста високо - 77 %. Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза на продукти с марка на търговец на дребно, които са в пряка конкуренция с тайландския внос, е нараснал с 31 % и общите продажби за двата сектора взети заедно са се увеличили с 19 %. Инвестициите са се увеличили с 64 %. Тези фактори показват, че промишлеността е била в състояние да се възстанови. Въпреки това тя не е била в състояние да достигне задоволителни равнища на рентабилност, така че да запази значителен пазарен дял на пазар, на който се конкурират само промишлеността на Съюза и тайландският внос (вносът от други трети държави е разпръснат и незначителен).
(111)
Състоянието на конкуренцията на пазара на Съюза в действителност е деликатно. От една страна, за една част от пазара - сектора на продуктите със собствена марка - промишлеността на Съюза не е изправена пред външна конкуренция. Позицията на притежателите на марки при воденето на преговори с търговците на дребно е силна. В действителност те са тези, които определят цените. Пазарът е също така консолидиран с четиримата включени в извадката производители, притежаващи 54 % пазарен дял. От друга страна, търговците на дребно имат по-силни позиции в сектора на частните марки. Поради външната конкуренция и конкуренцията в рамките на Съюза цените са подложени на постоянен натиск. В резултат на това производителите от Съюза по-трудно могат да прехвърлят увеличението на производствените разходи (предимно за сладка царевица или консервни кутии) на своите клиенти (производствените разходи на промишлеността на Съюза са се увеличили с почти 5 % през разглеждания период) поради ценовия натиск, упражняван от тайландския внос.
(112)
Ясно е, че промишлеността на Съюза е успяла да увеличи пазарния си дял, като е увеличила обема за сметка на цените. Въпреки това не може да се пренебрегне фактът, че голяма част от предприятията за производство на сладка царевица (с марка на търговец на дребно) не са били в състояние да възстановят разходите си. Поради това може да се направи заключението, че положението на промишлеността на Съюза все още е уязвимо и нестабилно.
(113)
Няколко страни посочиха, че промишлеността на Съюза се е възстановила, предвид факта, че някои показатели са се подобрили, и по-специално с оглед на високия пазарен дял на промишлеността на Съюза и отрицателното подбиване на цените.
(114)
Признава се, че положението по отношение на вредата на промишлеността на Съюза е смесено. С антидъмпинговите мерки бе частично постигната тяхната цел чрез отстраняване на част от вредата, понесена от промишлеността на Съюза, в резултат на дъмпинговия внос от Тайланд. Въпреки това, като се вземат предвид всички фактори, по-специално ниските печалби и тяхното продължаващо понижаване, състоянието на промишлеността на Съюза все още е нестабилно.
(115)
Отрицателното подбиване на цените и силният пазарен дял на промишлеността на Съюза не сочат автоматично липсата на вреда. Положението на продължителен дъмпингов внос от Тайланд (с дъмпингови маржове, достигащи до 44 %) доведе до потискане на цените на пазара на Съюза. За да си възстанови загубения пазарен дял, промишлеността на Съюза е поддържала ниски цени, което е довело до влошаване на рентабилността.
(116)
Една заинтересована страна заяви, че оценката на вредата следва да се основава на общите резултати на промишлеността на Съюза, а не на резултатите на един сегмент от пазара.
(117)
В съответствие с първоначалното разследване оценката на вредата се основава на цялостните резултати на промишлеността на Съюза (собствена марка и марка на търговците на дребно), а за редица показатели за вредата (рентабилност, обем на продажбите и продажни цени) -на марката на търговците на дребно. Няма променени обстоятелства, които да оправдаят отклонение от тази методология, която остава валидна за оценката на положението на промишлеността на Съюза. Както бе посочено в съображения 84 и 85, пазарът на сладка царевица все още се характеризира с наличието на два канала за продажби и целият внос от съдействащите тайландски износители се извършва чрез канала, използващ търговската марка на търговците на дребно. В допълнение, дори ако бъдат взети предвид само общите резултати на промишлеността на Съюза, с оглед на ниската рентабилност и нейното продължаващо понижаване, това не би променило заключението, че положението на промишлеността на Съюза е нестабилно. Въз основа на горните съображения твърдението се отхвърля.
(118)
Две заинтересовани страни изтъкнаха, че отслабването на промишлеността на Съюза може също така да е резултат от конкуренцията в рамките на Съюза.
(119)
Въпреки това положението на пазара на Съюза по отношение на конкуренцията по принцип не се различава от положението по време на разглеждания период в рамките на първоначалното разследване (съществуване на два канала за продажби, около 20 производители от Съюза). Независимо от това през 2002 г., преди тайландският износ да започне да навлиза на пазара на Съюза на дъмпингови цени, промишлеността на Съюза е достигнала равнище на печалба от над 20 % като цяло (собствена марка и марка на търговците на дребно) и 17 % по отношение на марката на търговците на дребно. Това показва, че конкуренцията в Съюза не е в състояние да възпрепятства промишлеността на Съюза да достигне задоволителни маржове на печалба. По-вероятно е продължителният дъмпингов внос и произтичащото от него потискане на цените да пречат на промишлеността на Съюза да увеличи своите цени.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТАРЯНЕ НА ВРЕДАТА
(120)
Въз основа на посочените по-горе тенденции изглежда, че антидъмпинговите мерки частично са постигнали целения с тях резултат за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза. От друга страна, както е видно от отрицателното развитие на редица показатели за вреда, промишлеността все още се намира в уязвимо и нестабилно положение.
(121)
Както бе посочено по-горе, тайландските износители имат свободен капацитет да увеличат износа си много бързо. Освен това тайландските статистически данни за търговията потвърждават, че през 2011 г. Тайланд е изнесъл около 140 000 тона за трети държави, което е около 7 пъти повече от обема на тайландския износ за Съюза. Предвид по-изгодните цени на пазара на Съюза в сравнение с някои пазари на трети държави, има вероятност значителни количества, които в момента се изнасят за тези държави, да бъдат пренасочени към пазара на Съюза, в случай че антидъмпинговите мерки отпаднат. Подобно рязко развитие бе вече наблюдавано по време на първоначалното разследване, когато пазарният дял на вноса в Съюза от Тайланд се бе увеличил почти двойно само в рамките на три години, т.е. от 6,8 % през 2002 г. до 12,7 % през 2005 г.
(122)
Поради това въз основа на изложеното по-горе може да се направи заключението, че има вероятност от повтаряне на вредата, в случай че мерките бъдат отменени.
(123)
Няколко заинтересовани страни изразиха съмнения относно заключението за вероятността от повтаряне на вредата. Твърди се по-специално, че разликата в цената на Съюза и на пазарите на трети държави от 5 % е твърде малка, за да пренасочи износа на сладка царевица към пазара на Съюза. Този довод вече бе разгледан в съображение 61. В допълнение се твърди, че сладката царевица не е стока, която лесно може да се пренасочва между пазарите. Този довод обаче не беше подкрепен с доказателства и не съответства на констатациите от настоящото разследване
(124)
Въпреки че вероятността от повтарянето на вредата е предмет само на прогнозна оценка, тя се основава на фактите, посочени в съображение 121. Поради това горното твърдение се отхвърля.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(125)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза бе основано на оценка на всички различни засегнати интереси. На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(126)
Както бе посочено по-горе, промишлеността на Съюза все още е до известна степен в уязвимо и нестабилно положение. Благодарение на продължаването на мерките тя би могла да увеличи продажните си цени (по-специално цените на продуктите с марка на търговец на дребно), за да покрие увеличените си производствени разходи. Това би позволило на промишлеността да подобри финансовото си състояние.
2. Интерес на търговците на дребно и потребителите
(127)
Съдействие бе потърсено от повече от 40 вносители/търговци на дребно и две организации на потребителите/търговски организации. Само един търговец на дребно оказа съдействие. Неговият внос е представлявал малка част от общия обем на вноса от Тайланд по време на РПП. Делът на неговия оборот, свързан със сладката царевица, е бил незначителен в сравнение с общия му оборот. Освен това препродажбата на сладка царевица е генерирала много висока печалба по време на РПП. Това показва, че търговците на дребно не биха били засегнати в непропорционална степен, дори ако срокът на действие на мерките бъде удължен.
(128)
В същото време редица търговски асоциации представиха коментарите си и бяха изслушани. Те заявиха, че антидъмпинговите мерки следва да бъдат прекратени поради ниския и намаляващ пазарен дял на тайландския внос, съвпадащ с големия и растящ пазарен дял на промишлеността на Съюза.
(129)
Що се отнася до потребителите, средните разходи за сладка царевица на домакинство са много ограничени - до 5 EUR на година. Като се вземе предвид умереното ниво на настоящите мерки, отражението от продължаването на мерките по всяка вероятност би било пренебрежимо за потребителите.
(130)
В светлината на изложеното по-горе и като се вземе предвид като цяло ниската степен на съдействие, се смята, че положението на търговците на дребно и на потребителите в Съюза едва ли ще бъде засегнато съществено от предложените мерки.
3. Риск от недостиг на доставки/конкуренция на пазара на Съюза
(131)
Първо следва да се припомни, че целта на антидъмпинговите мерки не е да се спре достъпът до Съюза на вноса, върху който са наложени мерките, а да се премахме въздействието на нарушенията на пазарните условия, които възникват от постоянното присъствие на дъмпингов внос.
(132)
По време на РПП потреблението в Съюза се е увеличило с 9 %, като е достигнало приблизително 350 000 тона. Капацитетът на промишлеността на Съюза непрекъснато е надвишавал търсенето в Съюза по време на разглеждания период, достигайки равнище от около 440 000 тона през РПП. Между производителите от Съюза е налице достатъчна конкуренция. При 77 % използване на капацитета през РПП изглежда, че промишлеността на Съюза разполага със свободен капацитет да увеличи още своето производство в случай на повишено търсене. Вносът от други трети държави, по-специално от Съединените американски щати и Китайската народна република, може също да задоволи част от търсенето. Както бе посочено по-горе, следва да се отбележи, че антидъмпинговите мерки не са предназначени да спрат вноса от Тайланд за Съюза. Като се има предвид ниското ниво на мерките, се очаква, че тайландският внос ще продължи да съставлява определен дял на пазара на Съюза.
(133)
Предвид изложеното по-горе не може да се заключи, че запазването на антидъмпинговите мерки би могло да доведе до недостиг на доставки на пазара на Съюза или до ограничаване на конкуренцията на пазара на Съюза.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(134)
Въз основа на изложеното по-горе изглежда, че отрицателното въздействие от продължаването на мерките би било ограничено и във всеки случай няма да бъде по-голямо от ползите от продължаването на мерките за промишлеността на Съюза.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(135)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят коментари след разгласяването на информацията. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(136)
От изложеното по-горе следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мерки, приложими по отношение на вноса на някои видове приготвена и консервирана сладка царевица на зърна с произход от Тайланд, следва да бъдат запазени. Припомня се, че тези мерки представляват адвалорни мита с различни ставки.
(137)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, определени в настоящия регламент, се прилагат единствено и само по отношение на вноса на разглеждания продукт, произведен от тези дружества, и съответно от посочените конкретни правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от което и да било друго дружество, непосочено изрично в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително и лица, свързани с онези, които са изрично посочени, не може да се ползва от тези ставки и се подлага на митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(138)
Исканията за прилагането на тези индивидуални ставки на антидъмпингово мито (напр. след промяна в наименованието на правния субект или след създаване на нови структури за производство или продажби) следва незабавно да се адресира до Комисията (8) заедно с цялата свързана информация, по-специално всяка промяна в дейностите на дружеството, свързана с производството, продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби, например във връзка с промяна на наименованието или промяна в структурите за производство и продажби. Ако е целесъобразно, след това регламентът ще бъде съответно изменен чрез актуализиране на списъка на дружествата, към които се прилагат индивидуални митнически ставки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на сладка царевица (Zea mays var. saccharata) на зърна, приготвена или консервирана с оцет или оцетна киселина, незамразена, класирана понастоящем в код по КН ex 2001 90 30 (код по ТАРИК 2001903010), както и сладка царевица (Zea mays var. saccharata) на зърна, приготвена или консервирана по начин, различен от този с оцет или оцетна киселина, незамразена, различна от продукти от позиция 2006, класирана понастоящем в код по КН ex 2005 80 00 (код по ТАРИК 2005800010), с произход от Тайланд.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо върху нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произведени от посочените по-долу дружества, е следната:
Дружество
Антидъмпингово мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Тайланд
3,1
A789
Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Тайланд
14,3
A890
Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Тайланд
12,8
A790
River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 52 Thaniya Plaza, 21st Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, Тайланд
12,8
A791
Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Тайланд
11,1
A792
Оказали съдействие производители, изброени в приложението
12,9
A793
Всички други дружества
14,3
A999
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Член 1, параграф 2 може да бъде изменен, като се добави нов производител износител към списъка на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и за които съответно се прилага среднопретеглената митническа ставка от 12,9 %, когато новият производител износител от Тайланд представи на Комисията достатъчно доказателства за това, че:
а)
не е изнасял за Съюза продукта, описан в член 1, параграф 1, през разследвания период в рамките на преразглеждането (от 1 април 2011 г. до 30 март 2012 г.);
б)
не е свързан с никой от износителите или производителите от Тайланд, спрямо които са наложени мерките по настоящия регламент; както и
в)
действително е изнасял за Съюза разглеждания продукт след разследвания период в рамките на преразглеждането или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 2 септември 2013 година.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 875/2013,
2. september 2013,
millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Taist pärinevate toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 291 lõiget 2,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9 ja artikli 11 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Kehtivad meetmed
(1)
Pärast dumpinguvastase uurimise (edaspidi „esialgne uurimine”) lõpetamist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 682/2007 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Taist pärinevate ja praegu CN-koodi ex 2001 90 30 ja ex 2005 80 00 alla kuuluvate toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade impordi suhtes (edaspidi „lõplikud dumpinguvastased meetmed”). Võetud meede oli väärtuseline tollimaks vahemikus 3,1 % kuni 12,9 %.
(2)
Määrusega (EÜ) nr 954/2008 (3) muudeti määrust (EÜ) nr 682/2007 seoses ühe äriühingu ja kõikide teiste äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumääraga. Muudetud tollimaks on vahemikus 3,1-14,3 %. Tollimaksust vabastati kahe Tai eksportiva tootja import, kelle hinnakohustused olid heaks kiidetud komisjoni otsusega 2007/424/EÜ (4).
(3)
Määrusega (EÜ) nr 847/2009 (5) leidis nõukogu, et minimaalse impordihinnaga hinnakohustused ei olnud enam asjakohased dumpingu kahjustava mõju kõrvaldamiseks. Seetõttu tühistati otsuste heakskiitmine ning kümne teise Tai eksportiva tootja pakutud hinnakohustused lükati tagasi.
2. Taotlus aegumise läbivaatamise algatamiseks
(4)
Pärast seda, kui avaldati teade lõplike dumpinguvastaste meetmete eelseisva lõppemise kohta (6), sai komisjon 19. märtsil 2012 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase taotluse algatada meetmete aegumise läbivaatamine. Taotluse esitas Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux (AETMD, edaspidi „kaebuse esitaja”) nende tootjate nimel, kelle toodang moodustab suurema osa, käesoleval juhul enam kui 50 % toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi kogutoodangust liidus.
(5)
Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.
3. Aegumise läbivaatamise algatamine
(6)
Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 19. juunil 2012Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (7) (edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.
4. Uurimine
4.1. Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood
(7)
Dumpingu jätkumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2011 kuni 31. märtsini 2012 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundade uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2008 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
4.2. Menetlusega seotud isikud
(8)
Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajatele, muudele teadaolevatele liidu tootjatele, Tai eksportivatele tootjatele, sõltumatutele importijatele, teadaolevatele huvitatud kasutajatele ning eksportiva riigi esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.
(9)
Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja kes esitasid konkreetsed põhjendused, võimaldati ärakuulamine.
(10)
Võttes arvesse uurimisse kaasatud Tai eksportivate tootjate ja liidu sõltumatute importijate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kasutamine kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valimi, paluti eespool osutatud isikutel komisjonile endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.
(11)
Mis puutub Tai eksportivatest tootjatest valimi moodustamisesse, siis sai komisjon täieliku teabe 17 eksportivalt tootjalt, kellest üheksa eksportisid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu. Otsustati moodustada valim kolmest eksportivast tootjast, kelle ekspordi kogumaht läbivaatamisega seotud perioodil moodustas 90 % koostööd tegevate eksportivate tootjate liitu eksporditud mahust.
(12)
Võttes arvesse, et saadi ainult üks vastus ühelt sõltumatult importijalt, väljavõttelist uuringut sõltumatutele importijatele ei kohaldatud.
(13)
Arvestades, et menetlusega on hõlmatud arvukalt liidu tootjaid, teatati algatamisteates, et komisjon on moodustanud kooskõlas algmääruse artikliga 17 liidu tootjatest esialgse valimi, et teha kindlaks kahju. Esialgne valik põhines komisjoni käsutuses menetluse algatamise ajal olnud teabel, mille aluseks oli tootjate müügimaht, tootmismaht ja geograafiline asukoht liidus. Soovitatav valim vastab suurimale tüüpilisele tootmismahule, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida, moodustades 58 % liidu tootmisharu kogutoodangust. Lisaks on soovitatav valim tüüpiline äriühingute geograafilise asukoha osas, sest kaasatud on kolm erinevat liikmesriiki. Liidu tootjatega konsulteeriti pakutud valimi osas algatamisteate avaldamiskuupäeval. Võttes arvesse, et ükski tootja endast täiendavalt teada ei andnud ning valimi kohta märkusi ei laekunud, kinnitati pakutud valim.
(14)
Kaks huvitatud isikut väitsid, et liidu tootjate valim on tehtud ainult taotluse esitajate hulgast ning et valimisse oleks tulnud üritada lisada ka teisi tootjaid peale taotluse esitajate.
(15)
Koostööd kutsuti tegema siiski kõiki liidu tuntud tootjaid nii taotluse esitajate kui ka mitteesitajate seast. Kümme liidu tootjat, nii taotluse esitajad kui ka teised, on edastanud vajalikud andmed. Põhjenduses 13 esitatud selgituse kohaselt vastab valim suurimale tüüpilisele tootmismahule, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida, moodustades 58 % liidu tootmisharu kogutoodangust. Komisjon leiab, et tehtud valim on geograafilist asukohta silmas pidades tüüpiline, olenemata sellest, kas tootja on taotluse esitanud või mitte. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi.
(16)
Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida pidas vajalikuks dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse, sellest tuleneva kahju ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Selleks saatis komisjon valimi moodustamisse kaasatud eksportivatele tootjatele ja liidu tootjatele ning ühele sõltumatule tootjale küsimustiku. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:
a)
liidu tootjad
-
Bonduelle Conserve International SAS, Renescure, Prantsusmaa;
-
Compagnie Générale de Conserve France SA, Theix, Prantsusmaa;
-
Compagnie Générale de Conserve Hungary, Debrecen, Ungari;
-
Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Itaalia;
b)
Tai eksportivad tootja
-
Agri Sol., Ltd, Pathumthani;
-
Lampang Food Products Co., Ltd, Bangkok;
-
Sun Sweet Co., Ltd, Chiang Mai.
(17)
Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja kes esitasid konkreetsed põhjendused, võimaldati ärakuulamine.
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
1. Vaatlusalune toode
(18)
Vaatlusalune toode on Taist pärinevate, äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konservitud külmutamata suhkrumais (Zea mays var. saccharata) terade kujul, mis praegu kuulub CN-koodi ex 2001 90 30 alla, ja ilma äädika või äädikhappeta toiduks valmistatud või konservitud külmutamata suhkrumais (Zea mays var. saccharata) terade kujul (v.a rubriiki 2006 kuuluvad tooted), mis praegu kuulub CN-koodi ex 2005 80 00 alla.
(19)
Uurimine näitas, et hoolimata säilitusviiside erinevustest on kõikidel vaatlusaluse toote eri liikidel ühed ja samad bioloogilised ja keemilised põhiomadused ning neid kasutatakse peamiselt samadel eesmärkidel.
(20)
Kaks huvitatud isikut väitsid, et suhkrumaisi CN-koodid ei tähista mitte ainult asjaomast toodet, vaid hõlmavad ka olulisel määral konservitud beebimaisi, mida ei toodeta liidus ja mis ei ole samasugune toode. Nad oletasid, et komisjon lisas beebimaisi andmed oma andmetesse.
(21)
Analüüsimisel asjaomaseid TARIC-koode aluseks võttes on uurimise all olnud eranditult meetmetega hõlmatud toode ja see välistab beebimaisi. Seetõttu lükatakse väide tagasi kui faktiliselt ebatäpne.
2. Samasugune toode
(22)
Leiti, et liidus liidu tootmisharus toodetaval ja müüdaval suhkrumaisil ning Tais toodetaval ja müüdaval suhkrumaisil on sisuliselt samasugused füüsikalised ja keemilised omadused ning Tais toodetud ja liitu eksportimiseks müüdaval suhkrumaisil on samasugused peamised kasutusviisid. Seega käsitletakse neid tooteid algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasuguste toodetena.
C. DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS
(23)
Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 uuriti, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt dumpingu jätkumine või kordumine.
1. Sissejuhatavad märkused
(24)
Nagu märgitud põhjenduses 10, võttes arvesse koostöösoovi üles näidanud eksportivate tootjate võimalikku suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõtteline uuring. Dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemiseks moodustati valim kolmest eksportivast tootjast, kelle ekspordi kogumaht moodustas ligikaudu 90 % kõigi koostöösoovi üles näidanud eksportivate tootjate eksporditud mahust.
(25)
Kuna kolme valimisse kaasatud eksportiva tootja ekspordi kogumaht moodustas ligikaudu 25 % läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Taist liitu toimunud ekspordist, oli dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemiseks vajalik kasutada muudest allikatest pärit teavet, nagu läbivaatamistaotlus, saadaolev kaubandusstatistika ekspordi kohta (Tai tolliamet) ning impordi kohta (Eurostat).
(26)
Dumpingumarginaali määramisel ei arvestatud müüki, mis toimus Tai riigis asuvatele vahendajatele, kes saatsid kauba edasi sihtkohtadesse, mille kohta puuduvad andmed.
(27)
Sarnaselt esialgse uurimisega ilmnes, et teatud eksportivad tootjad hangivad vaatlusaluse toote müügiks vajalikke osi välistarnijatelt. Menetluse huvides ei võetud dumpingumarginaali määramisel arvesse muude kui eksportivate tootjate toodetud vaatlusaluse toote müüki.
2. Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
2.1. Normaalväärtuse määramine
(28)
Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 2 esimese lausega tehti normaalväärtuse määramiseks kõigepealt kõigi kolme eksportiva tootja puhul kindlaks, kas nende samasuguse toote omamaise müügi kogumaht läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli tüüpiline, võrreldes nende liitu suunatud eksportmüügi kogumahuga, st kas siseturu jaoks ettenähtud toote müügimaht moodustas vähemalt 5 % vaatlusaluse toote liitu eksporditud müügimahust.
(29)
Tehti kindlaks, et samasuguse toote omamaise müügi kogumaht on kolmest valimisse kaasatud äriühingust ainult ühe puhul tüüpiline.
(30)
Seejärel kontrolliti, kas selle äriühingu omamaisel turul müügiks mõeldud samasuguse toote liigid olid identsed või otseselt võrreldavad liitu eksportimiseks müüdavate tooteliikidega. Iga sellise tooteliigi suhtes tehti kindlaks, kas omamaisel turul müügiks mõeldud samasuguse toote müük on piisavalt tüüpiline algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses. Omamaisel turul müügiks mõeldud samasuguse toote müük on piisavalt tüüpiline, kui selle kogumaht on 5 % või rohkem liitu eksporditud võrreldava tooteliigi müügi kogumahust.
(31)
Leiti, et kõnealuse äriühingu puhul oli vaid ühte liiki samasugune toode otseselt võrreldav liitu eksportimiseks müüdava tooteliigiga. Pealegi müüdi seda tooteliiki omamaisel turul piisavalt tüüpilistes kogustes.
(32)
Seejärel kontrolliti, kas põhjenduses 31 viidatud äriühingu tooteliigi müük toimus algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt tavapärase kaubandustegevuse käigus. Selleks tehti vaatlusaluse tooteliigi puhul kindlaks, kui suure osa kõnealuse liigi müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele siseturul.
(33)
Selgus, et enam kui 80 % omamaisel turul müügiks mõeldud toote müügimahust oli kasumlik ning algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt arvestati normaalväärtuse määramisel kõiki selle tooteliigiga tehtud tehinguid.
(34)
Kõnealuse vaatlusaluse tooteliigi puhul, kus omamaine müük oli tüüpiline ning toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus, arvutati normaalväärtus tegeliku omamaise hinna põhjal, milleks võeti selle tooteliigi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toimunud omamaise kogumüügi kaalutud keskmine.
(35)
Ülejäänud kahe eksportiva tootja puhul, kelle müüki omamaisel turul ei peetud tüüpiliseks (üks neist ei müünudki samasugust toodet omamaisel turul), ning kolmanda eksportiva tootja puhul, kelle üleüldine müügimaht oli tüüpiline, kuid kelle samasuguse toote mitmete liikide müügimaht omamaisel turul ei olnud tüüpiline, määrati normaalväärtus algmääruse artikli 2 lõike 3 alusel.
(36)
Normaalväärtus arvutati selliselt, et lisati iga liitu eksporditava tooteliigi tootmiskuludele mõistlikud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum.
(37)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 6 määrati müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumimarginaal kahe eksportiva tootja puhul, kelle omamaise turu müügimaht oli väiksem või suurem kui 5 % vastavast liitu suunatud müügi mahust, kõnealuste äriühingute omamaisel turul tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi põhjal.
(38)
Kolmanda eksportiva tootja puhul, kes ei müünud samasugust toodet omamaiseks tarbimiseks, määrati selle eksportiva tootja müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 6 punktiga a nii, et selleks kasutati põhjenduses 37 osutatud kahe eksportiva tootja müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi mahtu ning võeti sellest siis kaalutud keskmine.
(39)
Kaks huvitatud isikut vaidlustasid põhjenduses 37 osutatud metoodika, st et normaalväärtuse arvutamiseks kasutatakse kasumit, kui see põhineb omamaise turu müügimahul, mis on väiksem kui 5 % vastavast liitu suunatud müügi mahust. Nad leiavad, et kui omamaise turu tehinguid ei ole piisavas mahus, et seda võiks pidada tüüpiliseks, siis ei tohiks kõnealustelt tehingutelt saadavat kasumit arvutamisel kasutada.
(40)
Sama metoodikat kasutati esialgses uurimises ning kuna olud ei ole muutunud, siis komisjon leiab, et see metoodika sobib endiselt kasutamiseks käesolevas menetluses.
2.2. Ekspordihinna määramine
(41)
Kogu valimisse kaasatud eksportivate tootjate müük toimus otse sõltumatutele klientidele liidus. Nende müügitehingute hind määrati kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 nende liidus asuvate sõltumatute klientide tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal.
2.3. Võrdlused ja kohandused
(42)
Normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlus tehti tehasehindade põhjal. Õiglase võrdlemise tagamiseks võeti arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10.
(43)
Erinevusi transpordikuludes, kindlustuskuludes, käitlemis- ja laadimiskuludes, vahendustasudes ja pangakuludes võeti asjakohastel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel arvesse.
(44)
Lisaks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile d ning esialgses uurimises kasutatud metoodikale arvesse kaubandustaseme erinevusi nende eksportivate tootjate puhul, kelle omamaine müük hõlmas oma kaubamärgiga tooteid, kuid kelle müük liitu toimus jaemüüja kaubamärgi all. Kohandamise tase on leitud hinnanguliselt (arvutades vähendusena kasumimarginaalist, mida kasutati normaalväärtuse määramisel, nagu on osutatud põhjenduses 33), võttes aluseks liidu tootmisharus oma kaubamärgiga toodetelt ja kõikidelt toodetelt saadavate kasumimarginaalide vahelise suhte. Kasumimarginaali vähendati seega 20-50 %.
(45)
Kaks huvitatud isikut leidsid, et Tai omamaist turgu ja liidu turgu ei saa võrrelda turgude erineva suuruse tõttu ja seetõttu, et Tai tootjad müüvad omamaisel turul oma kaubamärgiga tooteid.
(46)
Esiteks tuletatakse meelde, et põhjenduses 22 sedastati, et Tai omamaisel turul müüdav suhkrumais ja liidu turule eksporditav suhkrumais on samasugused tooted algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
(47)
Teiseks kohandati kaubandustaseme erinevuse tõttu kasumimarginaali - omamaisel turul oma kaubamärgiga müüdud toodete kasumimarginaali vähendati 20-50 %. Siinkohal järgitakse esialgses uurimises kasutatud metoodikat.
2.4. Dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
(48)
Ülaltoodu põhjal leiti, et dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 8 % ja 44 % vahel.
3. Impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral
3.1. Eksportivate tootjate tootmisvõimsus
(49)
Suhkrumaisi tootmine sõltub ligipääsust värskelt koristatud maisile, mis transporditakse kohe pärast koristust konservitehasesse. Äsja koristatud mais tuleb konservida 24 tunni jooksul pärast koristamist ning seetõttu on vaatlusaluse toote tootmise võimsus otseselt seotud värskelt koristatud maisi saadavusega.
(50)
Tais kestab saagikoristushooaeg 9 kuni 10 kuud aastas, mis tähendab kahte saagikoristust aastas. Saadaoleva tehnilise tootmisvõimsuse hindamisel tuleb arvesse võtta hooajalisi toorainega seotud piiranguid.
(51)
Valimisse kaasatud kolmel eksportival tootjal oli tehnilist tootmisvõimsust kokku 130 000- 150 000 tonni. Saadaoleva tehnilise tootmisvõimsuse rakendamise tegelik määr oli vahemikus 50-80 %.
(52)
Mitmed huvitatud isikud väitsid, et ehkki nad tunnustavad metoodikat, mille kohaselt tehnilist tootmisvõimsust kohandati vastavalt saadaolevale toorainele, siis vaba tootmisvõimsus oli liialdatud.
(53)
Nagu põhjenduses 50 juba rõhutati, ei saa tehnilist tootmisvõimsust täielikult kasutada, kuna värskelt koristatud suhkrumaisi ei ole hooajalisuse tõttu alati võtta. Kuid uurimine on näidanud, et 80-protsendise ja suurema tootmisvõimsuse rakendusastmeni jõuavad vaid mõned valimisse kaasatud tootjad, samas kui teiste valimisse kaasatud tootjate tootmisvõimsuse rakendusaste oli palju madalam. Kuna kõikidel tootjatel on üsna võrreldav ligipääs toorainele, siis ei saa madalamat tootmisvõimsuse rakendusastet selgitada vaid värskelt koristatud suhkrumaisi hooajalisusest tingitud puudumisega.
(54)
Tai toiduainetöötlejate liidu esitatud teabe alusel suurenes Tai kogueksport teistesse riikidesse vaatlusalusel perioodil 20 %, jõudes läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kestel 150 000 - 200 000 tonnise mahuni. See näitab, et suhkrumaisi saadaolevad kogused võivad suureneda ja ka tegelikult suurenevad sedamööda, kuidas eksportivad tootjad vajavad täiendavaid koguseid. Siinkohal tuleb märkida, et hariliku maisi kogutoodang ulatus Tais vaatlusalusel perioodil 4,1-4,5 miljoni tonnini. Ehkki on teada, et tootmist ei saa üksüheselt viia harilikult maisilt üle suhkrumaisile, on üksnes tootmismahtude suure erinevuse tõttu siiski selge, et isegi tootmismahtude väike muutus harilikult maisilt suhkrumaisile võib avaldada olulist mõju Tais toodetava suhkrumaisi kogumahule.
(55)
Sellele tuginedes tehti kindlaks, et kolm valimisse kaasatud tootjat suudaks aastas toota täiendava koguse 40 000- 60 000 tonni (tegelik varuvõimsus), mis moodustab asjaomase toote ligikaudu kahe- kuni kolmekordse ekspordikoguse Taist liitu.
(56)
Juba üksi valimisse kaasatud tootjate tegelikku varuvõimsust saab seega pidada märkimisväärseks. Lisaks on Tais teada veel vähemalt 15 asjaomase toote tootjat, kellel on samamoodi ligipääs Tai suhkrumaisi tohutult mahukale tootmisele.
(57)
Muudest allikatest pärineva teabe, nt
-
eksportivate tootjate internetis leiduvate esitluste põhjal saadud teabe,
-
valimi moodustamisel kogutud teabe ning
-
algmääruse artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaasis olev teabe
põhjal saab järeldada, et vähemalt kahel suurel eksportival tootjal, kellest üks tegi läbivaatamisega seotud uuringus koostööd, kuid keda ei valitud valimisse (ning kes seetõttu ei edastanud asja kohta täpsemat teavet), on kahepeale kokku 50 000 - 100 000 tonni tootmisvõimsust.
(58)
Puuduvad tõendid selle kohta, et tarbimismaht Tai omamaisel turul või kolmandate riikide turul näitaks kasvutendentsi, mis suudaks seega Tai tootjate varuvõimsuse kasutamise korral ära tarbida suurenenud toodangumahu. Eelkõige on Tai omamaine turg väike ja moodustab vaid 1-2 % valimisse kaasatud Tai tootjate kogumüügist. See kinnitab asjaolu, et kogu täiendavalt toodetud suhkrumais eksporditakse Taist teistesse riikidesse.
3.2. Liidu turu atraktiivsus
(59)
Vaatlusaluse toote liitu eksportimisel kasutatavate hindade ja samasuguse toote omamaise turu hindade võrdlemisel on ilmnenud kaks tõsiasja: omamaisel turul on hinnad suhteliselt kõrged (oma kaubamärgiga müümise tõttu) ning müügimaht suhteliselt väike (võrreldes eksportmüügiga). Selle põhjal puudub selge kaubavoogude ümbersuunamise oht omamaiselt turult liidu turule, kui meede tunnistatakse kehtetuks.
(60)
Kui võrrelda vaatlusaluse toote ekspordihindu, mis kehtivad liitu eksportimisel, ja samasuguse toote hindu kolmandates riikides, selgub, et kolme valimisse kaasatud eksportiva tootja hinnad on liitu eksportimisel keskmiselt 14 % kõrgemad.
(61)
Tai tolliametilt pärinev kaubandusstatistika kinnitab ülaltoodud asjaolu. Pärast avaldatud logistilise kaalu (konservikarp, mais ja vedelik) ümberarvutamist konservitud toote netokaalu (mais ja vedelik), järgides läbivaatamiseks määratud metoodikat, on kilohinnad liitu eksportimisel keskmiselt 5 % kõrgemad kui kolmandatesse riikidesse eksportimisel.
(62)
Mitmed isikud on väljendanud kahtlust, et 5-14 % hinnaerinevus on piisavalt märkimisväärne, et suunata kaubavood ümber liitu, ja uurimine on näidanud, et see on tõepoolest suhkrumaisi turul tõenäoline. Praeguse menetluse käigus selgus, et varemalt kohaldati ühe Tai ettevõtja (Karn Corn) suhtes tollimaksumäära, mis oli 8-10 % madalam enamiku teiste Tai eksportijate suhtes kohaldatavast määrast. Selline 8-10 % eelis oli siiski piisav selleks, et suurendada nende osa liitu suunatud Tai ekspordis esialgse uurimise ja praeguse uurimise vahelisel perioodil seitsmekordseks.
(63)
Hoolimata kehtivast 3,1 % dumpinguvastasest tollimaksust on Karn Corn pärast dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist oma liitu suunatud ekspordimahtu enam kui kahekordistanud. Siit nähtub liidu turu atraktiivsus teiste turgudega võrreldes isegi väikese hinnaerinevuse korral.
(64)
Järelduseks tuleb öelda, et kuigi kaubavoogude omamaiselt turult liidu turule ümbersuunamise oht on suhteliselt piiratud seoses müügiga omamaisel turul oma kaubamärgi all, esineb siiski märkimisväärne kolmandatesse riikidesse müümiselt liitu ümbersuunamise oht liidus kehtivate kõrgemate hindande tõttu.
(65)
Mitu huvitatud isikut väitis, et liidu turu hinnad on suhteliselt vähem atraktiivsed võrrelduna teiste riikide, näiteks Jaapani hindadega. Seega oleks meetmete kehtetuks tunnistamise korral kaubavoogude ümbersuunamise oht liialdatud.
(66)
Tuletatakse meelde, et müüki kolmandatesse riikidesse käsitatakse rühmana ning põhjenduses 63 esitatud järeldus põhineb kõikidesse kolmandatesse riikidesse müüdud tootehindade keskmisel. Täielikult teadvustatakse seda, et kolmandate riikide rühmas on riike, mille ekspordihinnad on kõrgemad, ja on neid kolmandaid riike, mille ekspordihinnad on madalamad. Ilmselgelt on meetmete kehtetuks tunnistamise korral kaubavoogude ümbersuunamise oht seda suurem, mida madalamad on ekspordihinnad.
(67)
Lisaks väitis üks huvitatud isik, et kolmandate riikide importijatega sõlmitud lepingud ei võimalda erinevate riikide kliente kergekäeliselt vahetada.
(68)
Ehkki Tai eksportivate tootjate ja mitmete kolmandate riikide importijate vahel võivad olla lepingulised suhted ning nendest peetakse lühikest aega kinni, puuduvad siiski tõendid, et kõnealuseid lepingulisi suhteid ei võidaks lõpetada eemärgiga müüa tooteid turul, kus on kõrgemad hinnad, nt liidu turul.
(69)
Huvitatud isikud väitsid, et eksport teatavatesse kolmandatesse riikidesse, näiteks Lõuna-Koreasse, ei ole teistega võrreldav, kuna tootevalik (nt konservipurgi suurus) ja müügitingimused (nt veotingimused) on erinevad.
(70)
Tuletatakse meelde, et põhjendustes 58, 59 ja 60 esitatud võrdluste tulemused näitavad kõikide kolmandate riikide ekspordihindade erinevusi. Seega võivad mis tahes asjaolud, mis puudutavad Tai eksporti mõningatesse üksikutesse riikidesse, avaldada üldises võrdluses kõigest piiratud mõju. Lisaks, kuna Tai ekspordiandmed registreeritakse FOB-põhiselt, siis mis tahes veotingimuste või -kulu erinevuse mõju on piiratud Tai-sisese kodumaise veokuluga ega oma seetõttu suurt tähtsust.
(71)
Kuna puuduvad tõendid, mille põhjal saaks arvata, et kõikidesse kolmandatesse riikidesse toimuva ekspordi keskmist hinda ei saa võrrelda liitu toimuva ekspordi hinnaga, on põhjenduses 63 tehtud järeldus tõene.
4. Järeldus dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta
(72)
On tõenäoline, et juhul kui meede tunnistatakse kehtetuks, muutuks vaatlusaluse toote ekspordimaht liitu suhteliselt kõrgema hinnataseme tõttu suuremaks praegu madalamate hindadega kolmandatesse riikidesse müümise arvelt.
(73)
Tai eksportivad tootjad on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkanud dumpinguhinnaga müümist.
(74)
Lisaks võib seoses Tai turul oleva vaba varuvõimsusega ning asjaoluga, et liidu turuhinnad on märkimisväärselt kõrgemad kolmandate riikide turuhindadest, järeldada, et meetme kehtetuks tunnistamisel tekib oht vaatlusaluse toote suurenenud ekspordiks.
(75)
Järelduseks võib öelda, et meetme kehtetuks tunnistamisel püsiks suur dumpingu jätkumise tõenäosus.
D. LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS
(76)
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootis samasugust toodet ligikaudu 20 liidu tootjat. Seetõttu käsitatakse nende tootjate toodangut (mis määrati kindlaks koostööd tegevatelt tootjatelt saadud teabe ja muude liidu tootjate puhul läbivaatamistaotluses esitatud teabe põhjal) liidu toodanguna algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.
(77)
Nagu põhjenduses 13 märgiti, moodustati liidu tootjate suure hulga tõttu valim. Kahju analüüsimiseks määrati kindlaks kahjunäitajad järgmisel kahel tasandil:
-
makromajanduslikke elemente (toodang, tootmisvõimsus, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, keskmised ühikuhinnad, dumpingumarginaalide suurusjärk ning varasema dumpingu mõjust taastumine) hinnati kogu liidu tootmise tasandil, tuginedes koostööd tegevatelt tootjatelt saadud teabele ning muude liidu tootjate puhul läbivaatlustaotluses esitatud teabe põhjal tehtud hinnangule;
-
mikromajanduslikke elemente (varud, töötasud, kasumlikkus, investeeringute tootlikkus, sularahavood, kapitali ja investeeringute kaasamise võime) analüüsiti valimisse kaasatud liidu tootjate puhul neilt saadud teabe alusel.
E. OLUKORD LIIDU TURUL
1. Liidu tarbimine
(78)
Liidu tarbimise mahu kindlakstegemisel võeti aluseks liidu tootmisharu müügimaht liidu turul, artikli 14 lõike 6 kohasest andmebaasist saadud andmed impordimahtude kohta liidu turul ning muude liidu tootjate puhul läbivaatamistaotlusega kaasnev teave.
(79)
Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul kasvas tarbimine liidus 9 %. Vahemikus 2008-2009 langes tarbimine 5 % võrra ning aastatel 2010 ja 2011 suurenes vastavalt 6 ja 9 protsendipunkti võrra (võrreldes eelmise aastaga). Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tarbimine enam-vähem stabiliseerus, moodustades ligikaudu 350 000 tonni.
2008
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Kokku liidu tarbimine (tonnides)
318 413
301 594
320 027
351 279
347 533
Indeks (2008 = 100)
100
95
101
110
109
2. Import asjaomasest riigist
a) Maht
(80)
Vaatlusaluse toote asjaomasest riigist liitu importimise maht vähenes 43 % võrra: ligikaudu 38 000 tonnilt 2008. aastal ligikaudu 22 000 tonnile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Impordimaht vähenes 2009. aastal 15 % võrra, veel 20 protsendipunkti võrra 2010. aastal ning 11 protsendipunkti 2011. aastal. Seejärel suurenes maht läbivaatamisega seotud uurimisperioodil taas 3 protsendipunkti võrra.
2008
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Impordimaht Taist
38 443
32 616
24 941
20 710
21 856
Indeks (2008 = 100)
100
85
65
54
57
Tai impordi turuosa (%)
12
11
8
6
6
Impordihind Taist (eurot/tonn)
835
887
806
775
807
Indeks (2008 = 100)
100
106
96
93
97
Allikas:
artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas
b) Turuosa
(81)
Tai eksportijate turuosa liidu turu asjaomases riigis vähenes vaatlusalusel perioodil järk-järgult 50 % võrra ehk 6 protsendipunkti: 2008. aastal oli turuosa 12 % ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 6 %. Üksikasjalikumalt vaadates vähenes Tai turuosa järgmiselt: 2008. aastal 12 %, 2009. aastal 11 %, 2010. aastal 8 % ning 2011. aastal / läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 6 %.
c) Hinnad
i) Hindade muutumine
(82)
2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel langes asjaomasest riigist pärit vaatlusaluse toote keskmine impordihind 3 %: 2008. aastal maksis üks tonn 835 eurot ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 807 eurot. Täpsemalt öeldes suurenesid hinnad 2008. aastal 6 % võrra, langedes seejärel 2010. aastal 10 protsendipunkti võrra ning 2011. aastal veel 3 protsendipunkti võrra. 2011. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel suurenesid hinnad taas 4 protsendipunkti võrra.
ii) Hindade allalöömine
(83)
Võrreldi eksportivate tootjate ja liidu tootmisharu sarnast liiki toodete müügihindu liidus. Selleks võrreldi liidu tootmisharu mahahindlusteta ja maksudeta tehasehindu asjaomase riigi eksportivate tootjate CIF-hindadega liidu piiril, mida oli nõuetekohaselt korrigeeritud, et võtta arvesse kokkuleppelisi tollimakse, mahalaadimis- ja tollivormistuskulusid. Võrdlemisel ilmnes, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olid asjaomasest riigist pärit vaatlusaluse toote müügihinnad liidus üldiselt kõrgemad kui liidu vastava tootmisharu hinnad. Impordistatistikale (artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas) põhinedes võib öelda, et kogu Tai impordi puhul liitu puudus hindade allalöömise marginaal, seda nii koostööd tegevate eksportijate kui ka koostööd mitte tegevate eksportijate puhul ning sõltumata tootevalikust.
3. Liidu tootmisharu olukord
(84)
Komisjon vaatas algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt läbi kõik asjakohased majanduslikud tegurid ja näitajad, millel oli mõju liidu tootmisharu olukorrale.
(85)
Muu hulgas iseloomustab kõnealust turgu kaks müügikanalit: müük tootja enda kaubamärgi all ning müük jaemüüja kaubamärgi all. Esimese müügikanali kasutamisega kaasnevad harilikult suuremad müügikulud kui teise müügikanaliga. Need kulud tulenevad eelkõige turundusest ja reklaamist ning see tingib ka kõrgemad müügihinnad.
(86)
Uurimine kinnitas, et koostööd teinud Tai eksportijate kogu import oli seotud teise müügikanaliga, mille puhul kasutati jaemüüja kaubamärki. Seetõttu peeti kahju analüüsimisel asjakohaseks võimaluse korral eristada liidu tootmisharu müüki oma kaubamärgi all ja müüki jaemüüja kaubamärgi all, sest dumpinguhinnaga imporditavad tooted konkureerivad ennekõike liidu tootmisharu nende samasuguste toodetega, mida müüakse jaemüüja kaubamärgi all. Sellist eristamist rakendati eelkõige müügimahtude, müügihindade ja kasumlikkuse kindlaksmääramisel. Terviklikkuse huvides on siiski allpool esitatud tabelites näidatud ka kogusummad (mis hõlmavad nii oma kaubamärgi kui ka jaemüüja kaubamärgi) ja neid kommenteeritud. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustas liidu tootmisharu müük jaemüüja kaubamärgi all ligikaudu 70 % liidu tootmisharu kogumüügist ning ligikaudu 60 % müügiväärtusest.
(87)
Võttes arvesse, et liidus töödeldakse suhkrumaisi ainult suvekuudel, on 2011. aasta ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal (1. aprill 2011 - 30. märts 2012) kahjunäitajad peaaegu samasugused. See kehtib iseäranis tootmise ja tootmisvõimsuse puhul.
3.1. Makromajanduslikud elemendid
a) Tootmine
(88)
Vaatlusalusel perioodil kahanes liidu tootmisharu toodang 372 000 tonnilt 2008. aastal 8 % võrra. Täpsemalt vähenes see 2009. aastal 25 %, langes 2010. aastal veel 13 protsendipunkti ning suurenes seejärel taas 2011. aastal / läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 31 protsendipunkti.
2008
2009
2010
2011
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Toodang (tonnides)
371 764
279 265
231 790
344 015
343 873
Indeks (2008 = 100)
100
75
62
93
92
b) Tootmisvõimsus ja selle rakendusaste
(89)
Tootmisvõimsus oli aastatel 2008, 2009 ja 2010 ligi 488 000 tonni ning vähenes 2011. aastal / läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 9 % võrra. See langus oli tingitud sellest, et üks valimisse kuuluv liidu tootja sulges ühe oma tehastest.
2008
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Tootmisvõimsus (tonnides)
488 453
488 453
488 453
444 055
444 055
Indeks (2008 = 100)
100
100
100
91
91
Võimsuse rakendamine (%)
76
57
47
77
77
Indeks (2008 = 100)
100
75
62
102
102
Allikas:
uurimine
(90)
Aastal 2008 rakendati 76 % tootmisvõimsusest. 2009. aastal oli see 57 % ning 2010. aastal 47 %. 2011. aastal / läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tõusis see 77 %ni. Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul on tootmisvõimsuse rakendusaste jäänud stabiilseks, sest koos tootmise vähenemisega on vähenenud ka tootmisvõimsus.
c) Müügimaht
(91)
Jaemüüja kaubamärgi all liidu turul müümiseks ette nähtud liidu tootmisharu toodangu sõltumatutele klientidele müügi maht kahanes esmalt 2009. aastal 6 % võrra, suurenes seejärel 2010. aastal taas 17 protsendipunkti võrra ning veel 24 protsendipunkti 2011. aastal. 2011. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini langes müügimaht taas 4 protsendipunkti võrra. 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal kasvas kõnealune müügimaht ligikaudu 31 % võrra.
2008
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Liidu sõltumatutele klientidele müügi maht (jaemüüja kaubamärgi all; tonnides)
161 544
151 058
179 562
218 876
212 425
Indeks (2008 = 100)
100
94
111
135
131
Liidu sõltumatutele klientidele müügi maht (oma ja jaemüüja kaubamärgi all; tonnides)
262 902
248 995
280 586
318 237
312 623
Indeks (2008 = 100)
100
95
107
121
119
Allikas:
uurimine
(92)
Liidu tootmisharu oma toodangu müügi (nii oma kui ka jaemüüja kaubamärgi all) dünaamika liidu turul sõltumatutele klientidele oli enam-vähem samasugune, ehkki mitte nii selgelt väljendunud. Müük kahanes esmalt 2009. aastal 5 % võrra, suurenedes seejärel 2010. aastal 12 protsendipunkti võrra ning 2011. aastal veel 14 protsendipunkti võrra. 2011. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini langes müügimaht taas 2 protsendipunkti võrra. 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal kasvas kõnealune müügimaht ligikaudu 19 % võrra.
d) Turuosa
(93)
Liidu tootmisharu turuosa oli 2008. aastal ja 2009. aastal 83 %. 2010. aastal oli vastav näitaja 88 % ning 2011. aastal 91 %. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kahanes see veidi, kuni 90 %ni. Ühtekokku suurenes liidu tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil 7 protsendipunkti võrra.
2008
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Liidu tootmisharu turuosa (oma ja jaemüüja kaubamärgi all) (%)
83
83
88
91
90
Indeks (2008 = 100)
100
100
106
110
109
Allikas:
uurimine
e) Kasv
(94)
2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal, kui liidu tarbimine suurenes 9 % võrra, suurenes jaemüüja kaubamärgi all liidu turul müümiseks ette nähtud liidu tootmisharu toodangu müügimaht ligikaudu 31 % võrra, samal ajal kui liidu turul nii oma kui ka jaemüüja kaubamärgi all müümiseks ette nähtud liidu tootmisharu toodangu müügimaht kasvas ligikaudu 19 %. 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal kasvas liidu tootmisharu turuosa 7 protsendipunkti võrra, samal ajal kui dumpinguhinnaga import kaotas ligi 6 protsendipunkti turuosast. Sellest tulenevalt järeldatakse, et liidu tootmisharu sai kasvavast turust kasu.
f) Tööhõive
(95)
Liidu tootmisharu tööhõive tase kõigepealt kahanes 2008. ja 2009. aasta vahelisel ajal 17 % võrra, langes 2010. aastal veel 5 protsendipunkti ning kasvas 2011. aastal / läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 11 protsendipunkti. Kokku kahanes liidu tootmisharus tööhõive vaatlusalusel perioodil 11 % võrra, s.o ligi 2 300 töötajalt ligi 2 000 töötajale.
2008
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Tööhõive (inimest)
2 278
1 896
1 786
2 038
2 035
Indeks (2008 = 100)
100
83
78
89
89
Allikas:
uurimine
g) Tootlikkus
(96)
Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna (tonnides) töötaja kohta aastas, vähenes algselt 163 tonnilt töötaja kohta 2009. aastal 10 % võrra, 2010. aastal veel 10 protsendipunkti, kasvas seejärel 23 protsendipunkti 2011. aastal ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veel 1 protsendipunkti võrra. Liidu tootmisharu tootlikkus suurenes vaatlusalusel perioodil 4 % võrra. Selline dünaamika kajastab asjaolu, et tööjõu vähenemine oli suurem kui tootmise vähenemine.
2008
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Tootlikkus (tonni töötaja kohta)
163
147
130
169
169
Indeks (2008 = 100)
100
90
80
103
104
Allikas:
uurimine
h) Müügihindu mõjutavad tegurid
(97)
Jaemüüja kaubamärgi all müüdava liidu tootmisharu toodangu ühikuhinnad sõltumatute klientide jaoks kasvasid 2009. aastal 7 % ning kahanesid 8 protsendipunkti 2010. aastal, millele järgnes 2011. aastal langus veel 5 protsendipunkti. 2011. aastal ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurenesid ühikuhinnad 3 protsendipunkti. Kokku kahanesid kõnealused hinnad vaatlusalusel perioodil 3 % ehk 1 073 eurolt tonni kohta 1 041 eurole tonni kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
2008
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Ühikuhind ELi turul (jaemüüja kaubamärgi all) (eurot/tonn)
1 073
1 152
1 057
1 008
1 041
Indeks (2008 = 100)
100
107
99
94
97
Ühikuhind ELi turul (oma ja jaemüüja kaubamärgi all) (eurot/tonn)
1 248
1 305
1 219
1 182
1 215
Indeks (2008 = 100)
100
105
98
95
97
Allikas:
uurimine
(98)
Liidu tootmisharu toodangu kogumüügi (nii oma kui ka jaemüüja kaubamärgi all) puhul liidu turul sõltumatutele klientidele oli ühikuhindade dünaamika enam-vähem samasugune. Hinnad kasvasid 2009. aastal 5 % võrra, kahanedes seejärel 2010. aastal 7 protsendipunkti võrra ning 2011. aastal veel 3 protsendipunkti võrra. 2011. aastal ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurenesid ühikuhinnad 2 protsendipunkti. Kokku kahanesid kõnealused hinnad vaatlusalusel perioodil 3 % ehk 1 248 eurolt tonni kohta 1 215 eurole tonni kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
i) Dumpingumarginaali suurusjärk
(99)
Uurimise käigus tuvastati dumpingu jätkumine ning tegelike dumpingumarginaalide mõju (nt kuni 44 %) ei saa hinnata tühiseks.
j) Toibumine varasemast dumpingust
(100)
Eespool uuritud makronäitajad ning järgnevalt käsitletavad mikronäitajad viitavad sellele, et kuigi dumpinguvastased meetmed on osaliselt saavutanud oma eesmärgi liidu tootjate kantud kahju kõrvaldamisel, on tootmisharu siiski veel ebakindel ja haavatav. Tõepoolest, jaemüüja kaubamärgiga tähistatud toodete segmendi tootlikkus, mis konkureerib otseselt Taist pärineva impordiga, on kasumlikkuse aspektist vaadates halb. Vaatlusalusel perioodil kahanesid liidu tootmisharu müügihinnad kõnealuses turusegmendis 3 %, samal ajal kui tootmiskulud suurenesid samal ajavahemikul ligi 10 %. On selge, et liidu tootmisharul ei ole olnud võimalust oma kulusid katta ning selle tagajärjeks on märkimisväärne kahjum. Arvestades jaemüüja kaubamärgi olulisust liidu suhkrumaisisegmendis (see moodustab 70 % kogu müügimahust ja 60 % müügi koguväärtusest), on selline olukord mõjutanud üleüldist kasumlikkust. Seega ei olnud võimalik kindlaks määrata tegelikku varasemast dumpingust toibumist ning leitakse, et mis tahes dumpinguhinnaga import liidu turul võib jätkuvalt avaldada liidu tootmisharule kahjustavat mõju.
3.2. Mikromajanduslikud elemendid
a) Varud
(101)
Liidu tootmisharu lõppvarude tase on vaatlusalusel perioodil pidevalt kahanenud. See kahanes 2 % võrra 2009. aastal, 27 protsendipunkti 2010. aastal, 2 protsendipunkti 2011. aastal ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veel 24 protsendipunkti. Tuleb siiski märkida, et varude tase ei ole vaatlusaluses tootmisharus oluline kahjunäitaja. Varude kõrge tase iga aasta lõpul on seotud sellega, et igal aastal lõppevad saagikoristus ja konservimine harilikult oktoobris. Sellepärast moodustuvad varud kaubast, mis turustatakse novembri ja juuli vahelisel ajal.
2008
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Lõppvarud (tonnides)
193 834
189 741
136 703
133 884
88 108
Indeks (2008 = 100)
100
98
71
69
45
Allikas:
uurimine
b) Palgad
(102)
2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel vähenesid tööjõukulud 7 %. Täpsemalt vähenesid need 2009. aastal 16 %, langesid 2010. aastal veel 1 protsendipunkti ning suurenesid seejärel taas 2011. aastal / läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 10 protsendipunkti. Vaatlusalusel perioodil toimunud üleüldine langus on tingitud tööhõive vähenemisest.
2008
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Aastased tööjõukulud (eurodes)
34 343 788
28 850 250
28 370 188
31 952 596
31 923 505
Indeks (2008 = 100)
100
84
83
93
93
Allikas:
uurimine
c) Tulusus ja investeeringutasuvus
(103)
Vaatlusaluse perioodi jooksul kahanes jaemüüja kaubamärgi all müümiseks ette nähtud liidu tootmisharu toodete müügi kasumlikkus (väljendatuna protsendina netomüügist) 5,6 protsendilt 2008. aastal 5,4 protsendile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
2008
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Liidu müügi kasumlikkus (jaemüüja kaubamärk) (% netomüügist)
5,6
9,6
-3,3
-8,2
-5,4
Indeks (2008 = 100)
100
169
-59
- 145
-95
Liidu müügi kasumlikkus (enda ning jaemüüja kaubamärk) (% netomüügist)
8,5
10,8
0,7
-0,5
1,6
Indeks (2008 = 100)
100
127
8
-6
19
Investeeringutasuvus (müügist oma ja jaemüüja kaubamärgi all) (investeeringu arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsent)
24,3
40,4
2,9
-3,0
4,4
Indeks (2008 = 100)
100
166
12
-13
18
Allikas:
uurimine
(104)
Nii oma kui ka jaemüüja kaubamärgi all müümiseks ette nähtud liidu tootmisharu toodete müügi kasumlikkus langes 2008. aasta 8,5 % tasemelt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 1,6 %ni. Seega ei ole kõnealune langus nii järsk kui ainult jaemüüja kaubamärgi all müüdud toodete puhul. Kasumlikkuse langus on põhjendatav müügihindade 3 % langusega vaatlusalusel perioodil, samas kui (peamiselt töötlemata suhkrumaisi ja konservide) tootmiskulud suurenesid samal ajavahemikul 5 %. On selge, et liidu tootmisharul ei olnud võimalik suurenenud tootmiskulusid tarbijahindadesse üle kanda.
(105)
Investeeringutasuvus (mida väljendatakse nii oma kui ka jaemüüja kaubamärgi all müüdavate toodete puhul investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina) järgis üldjoontes eespool kirjeldatud suundumusi. Uurimisperioodil vähenes see 2008. aasta 24,3 % tasemelt 4,4 % tasemeni, seega vähenedes 82 % kogu vaatlusalusel perioodil.
d) Rahavood ja kapitali kaasamise võime
(106)
Äritegevuse netorahakäive püsis 2008. aastal ligikaudu 27 000 euro tasemel. See suurenes 2009. aastal 23 miljonini ning 2010. aastal 58 miljonini, enne kui langes 2011. aastal 8 miljoni euro tasemele. 2011. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel suurenes netorahakäive 11 miljoni euroni. Ükski koostööd teinud liidu tootja ei andnud teada, et tal oleks olnud raskusi kapitali kaasamisel.
2008
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Rahavoog (müügist oma ja jaemüüja kaubamärgi all) (eurodes)
26 698
23 239 572
58 654 064
7 845 330
11 077 815
Indeks (2008 = 100)
100
87 047
219 698
29 386
41 494
Allikas:
uurimine
e) Investeeringud
(107)
Liidu tootmisharu aastased investeeringud samasuguse toote tootmisse suurenesid 45 % võrra ajavahemikus 2008-2009, vähenesid 34 protsendipunkti võrra ajavahemikus 2009-2010, kasvasid 57 protsendipunkti 2011. aastal ning lõpuks kahanesid 4 protsendipunkti 2011. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel. Kokkuvõttes suurenesid vaatlusalusel perioodil investeeringud 64 %. Need olid ette nähtud olemasolevate seadmete hooldamiseks ja väljavahetamiseks, mitte tootmisvõimsuse suurendamiseks.
2008
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Netoinvesteeringud (eurot)
6 590 078
9 545 749
7 329 354
11 093 136
10 802 751
Indeks (2008 = 100)
100
145
111
168
164
Allikas:
uurimine
4. Järeldused kahju kohta
(108)
2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel toimus mitmete näitajate negatiivne areng. Investeeringutasuvus langes, tootmismaht kahanes 8 %, tootmisvõimsus 9 % ja tööhõive määr 11 % võrra. Seoses madalamate tootmistasemetega tuleb märkida, et maisi saagikus 2008. aastal oli oodatust parem ning seetõttu oli ka liidu tootmisharu väljund samal aastal suurem. Samal perioodil muutus Taist importimine (kus arved esitatakse peamiselt USA dollarites) dollari madalama kursi tõttu huvipakkuvamaks. Suhkrumaisi suurenenud varude (nii liidu kui Tai arvestuses) periood langes kokku liidu majandus- ja finantskriisiga, mis omakorda mõjutas tarbimist. Selle tulemusel ei õnnestunud kasvanud liidu tootemahtu täielikult liidu turul ära müüa. Seetõttu vähenes järgnevatel aastatel tootmistase ning ladustamine, kuid sellega ei saa täielikult selgitada kantud kahju.
(109)
Liidu tootmisharu suhkrumaisi müügi kasumlikkus (nii oma kui ka jaemüüja kaubamärgi all) vähenes vaatlusalusel perioodil tunduvalt. Jaemüüja kaubamärgiga tähistatud toodete segment, kus liidu tootmisharul tuleb konkureerida Tai impordiga, on selgelt kahjumis (kasumlikkus langes enam kui 5 % suuruselt kasumilt 2008. aastal enam kui 5 % suurusele kahjumile läbivaatamisega seotud uurimisperioodil). Liidu tootjad langetasid liidu turul müügihindu 3 % ning neil õnnestus oma turuosa taastada iseenda kasumlikkuse arvelt. Tootmisharu vajab jaemüüja kaubamärgiga toodete müüki, sest enda kaubamärgiga toodetele puudub piisav nõudlus, ning võttes arvesse, et jaemüüja kaubamärgiga toodete müük moodustab ligi 60 % müügi koguväärtusest, kahanes vaatlusalusel perioodil üleüldine kasumlikkus 8,5 % tasemelt 1,6 protsendile.
(110)
Mõnede näitajate põhjal võib väita, et kehtestatud meetmete tõttu õnnestus tootmisharul oma positsioon taastada. Tai impordi maht ning selle vastav turuosa kahanesid peaaegu poole võrra: 2008. aastal oli see 12 % ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 6 %. Liidu tootmisharu turuosa aga suurenes 83 % tasemelt 2008. aastal 90 % tasemele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Lisaks võib väita, et läbivaatamisega seotud perioodil ei löönud Tai impordi keskmised hinnad alla liidu tootmisharu vastavaid hindu, kuid samal ajal takistasid need liidu tootmisharul kulude suurenemist üle kanda tarbijahindadesse. Ka teiste näitajate põhjal täheldati positiivset arengut. Tootmise rakendusaste suurenes vaatlusalusel perioodil 2 % ning oli läbivaatamisega seotud perioodil üpris kõrge ehk 77 %. Liidu tootmisharu jaemüüja kaubamärgi all müüdavate toodete maht (konkureerib otseselt Taist pärineva impordiga) suurenes 31 % ning mõlema segmendi müügimaht kokku kasvas 19 % võrra. Investeeringud suurenesid 64 %. Nende näitajate põhjal võib väita, et liidu tootmisharul õnnestus taastuda. Sellegipoolest ei õnnestunud saavutada piisavat kasumlikkust selleks, et säilitada oluline turuosa turul, kus konkureerivad ainult liidu tootmisharu ja Taist pärinev importkaup (kolmandatest riikidest pärinev import on hajutatud ega ole märkimisväärne).
(111)
Konkurentsi olukord liidu turul on tõepoolest keeruline. Ühelt poolt puudub ühes turuosas, turustaja tootemargiga toodete segmendis, liidu tootmisharule väljastpoolt liidu piire pärinev konkurents. Kaubamärgiomanike läbirääkimispositsioon jaemüüjate suhtes on tugev. Nad on tõepoolest ka hinnakujundajad. Turg on ka konsolideeritud: nelja valimisse kaasatud tootja turuosa on 54 %. Teisalt kuulub jaemüüjatele ülevõim vahendajamargiga toodete segmendis. Nii väliskonkurentsi kui ka liidusisese konkurentsi tõttu eksisteerib pidev hinnasurve. Selle tulemusena on liidu tootjatel Tai importijate hinnasurve tõttu keerulisem tootmiskulude suurenemist (eelkõige suhkrumais või konservid) hindadesse üle kanda (liidu tootmisharu tootmiskulud on vaatlusalusel perioodil suurenenud 5 %).
(112)
On selge, et liidu tootmisharul õnnestus oma turuosa suurendada tänu mahu eelistamisele võrreldes hindadega. Teisalt ei saa ignoreerida tõsiasja, et suuremal osal suhkrumaisi tootmisharust (jaemüüja kaubamärgiga tooted) ei ole õnnestunud oma kulusid tasakaalustada. Seetõttu saab järeldada, et liidu tootmisharu on siiski veel ebakindel ja haavatav.
(113)
Mitmed isikud on arvanud, et liidu tootmisharu on taastunud, arvestades, et mitmed näitajad on paranenud, ning eelkõige pidades silmas liidu tootmisharu suurt turuosa ja negatiivset hindade allalöömist.
(114)
Tunnistatakse, et ülevaade liidu tootmisharu kahjudest on ähmane. Dumpinguvastased meetmed on osaliselt aidanud oma eesmärki täita, heastades osa kahjust, mida liidu tootmisharu kannatas Taist pärineva dumpinguhinnaga impordi tagajärjel. Kuid samas tuleb märkida, et liidu tootmisharu olukord on endiselt haavatav, arvestades eelkõige väikest ja vähenevat kasumlikkust.
(115)
Negatiivne hindade allalöömine ja liidu tootmisharu ulatuslik turuosa ei viita automaatselt kahju puudumisele. Pidev dumpingimport Taist (dumpingumarginaal kuni 44 %) on tinginud hinnapidurduse liidu turul. Püüdes kaotatud turuosa tagasi võita, on liidu tootmisharu hoidnud hinnad madalal, mille tõttu on kasumlikkus vähenenud.
(116)
Üks huvitatud isik väitis, et kahju hindamine peaks põhinema liidu tootmisharu üldisel tulemuslikkusel ning mitte ühe turuosa tulemuslikkusel.
(117)
Nagu esialgse uurimise puhulgi, tugineti kahjuhinnangus liidu tootmisharu üldisele tulemuslikkusele (oma kaubamärk + jaemüüja kaubamärk), mitmete kahjunäitajate puhul (kasumlikkus, müügimaht ja müügihinnad) aga jaemüügi tulemuslikkusele. Ühtegi uut olukorda, mis õigustaks nimetatud metoodikast kõrvalekaldumist, ei eksisteeri. See metoodika on endiselt sobiv liidu tootmisharu olukorra hindamiseks. Nagu põhjendustes 84 ja 85 märgiti, iseloomustab suhkrumaisi turgu endiselt kahe müügikanali olemasolu ja koostööd teinud Tai eksportijate kogu import oli seotud müügikanaliga, mille puhul kasutati jaemüüja kaubamärki. Lisaks, isegi kui arvestada vaid liidu tootmisharu üldist tulemuslikkust, ei muudaks see väikest ja vähenevat kasumlikkust silmas pidades järeldust, et liidu tootmisharu on haavatavas olukorras. Eeltoodud kaalutlustele tuginedes lükati väide tagasi.
(118)
Kaks huvitatud isikud väitsid, et liidu tootmisharu suutmatus võib ka tuleneda liidusisesest konkurentsist.
(119)
Konkurentsiolukord liidu turul ei erine siiski põhimõtteliselt olukorrast, mis eksisteeris esialgse uurimise ajal (kaks müügikanalit, ligikaudu 20 liidu tootjat). Kuid enne, kui dumpinguhindadega Tai eksport jõudis liidu turule, jõudis liidu tootmisharu 2002. aastal kasumitasemeni, mis üldmüügi puhul (oma kaubamärk + jaemüüja kaubamärk) oli rohkem kui 20 % ja jaemüüja kaubamärgi all toimunud müügi puhul 17 %. See näitab, et liidu turul valitsev konkurents ei takista liidu tootmisharu jõudmast heade kasumimarginaalideni. Pigem takistab dumpinguhindadega impordi pidev olemasolu ja sellest tulenev hinnapidurdus liidu tootmisharu hindu tõstmast.
F. KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS
(120)
Ülaltoodud suundumuste põhjal võib öelda, et dumpinguvastased meetmed on osaliselt saavutanud oma eesmärgi liidu tootjate kantud kahju kõrvaldamisel. Teisalt aga võib öelda, et mitmete kahjunäitajate negatiivse arengu tõttu on tootmisharu siiski veel ebakindel ja haavatav.
(121)
Nagu ülal mainitud, puudub Tai eksportijatel ekspordi väga kiireks suurendamiseks vajalik varuvõimsus. Lisaks kinnitab Tai tolliametilt pärinev kaubandusstatistika, et Tai 2011. aasta ekspordimaht kolmandatesse riikidesse oli ligi 140 000 tonni, mis on ligi seitse korda suurem Tai ekspordist liitu. Võttes arvesse liidu turu tulusamaid hindu võrreldes mõne kolmanda riigi turuga, on tõenäoline, et dumpinguvastaste meetmete aegumise korral suunataks praegu kolmandatasse riikidesse eksporditavaid märkimisväärseid tootekoguseid ümber liidu turule. Sellist järsku arengut täheldati juba esialguse uurimise käigus, kui liidu Tai impordi turuosa suurenes vaid kolme aasta jooksul pea poole võrra (6,8 % 2002. aastal võrreldes 12,7 %ga 2005. aastal).
(122)
Eespool esitatu põhjal võib järeldada, et meetmete tühistamise korral on kahju kordumine tõenäoline.
(123)
Mitmed huvitatud isikud on väljendanud kahtlusi järelduse suhtes, mille kohaselt on kahju kordumine tõenäoline. Väidetakse eelkõige, et 5 % hinnaerinevus liidu ja kolmandate riikide turgude vahel on liiga väike, et suunata suhkrumaisi eksport ümber liidu turule. Seda väidet juba käsitleti põhjenduses 61. Lisaks väideti, et suhkrumais ei ole põhitarbeaine, mida on lihtne ühelt turult teisele viia. Seda väidet ei ole siiski põhjendatud ning see ei ole vastavuses käesoleva uurimise järeldustega.
(124)
Ehkki kahju kordumise tõenäosus on ettevaatav hinnang, tugineb see põhjenduses 121 märgitud asjaoludele. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi.
G. LIIDU HUVID
(125)
Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuriti, kas kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvi kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide hindamisel. Kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.
1. Liidu tootmisharu huvid
(126)
Nagu ülal mainitud, on liidu tootmisharu siiski veel ebakindel ja haavatav. Meetmete jätkamise abil saaks tootmisharu müügihindu (eelkõige jaemüüja kaubamärgiga toodete puhul) suurendada ning seeläbi katta suurenenud tootmiskulusid. See võimaldaks parandada tootmisharu finantsolukorda.
2. Jaemüüjate ja tarbijate huvid
(127)
Koostööpakkumine tehti enam kui 40 importijale/jaemüüjale ning kahele tarbija- või tootmisharusisesele organisatsioonile. Uurimises tegi koostööd ainult üks jaemüüja. Selle jaemüüja impordimaht moodustas vaid väikese osa läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Tai impordi kogumahust. Selle suhkrumaisiga seotud käive moodustas tühise osa tema kogukäibest. Vaatlusaluse perioodi jooksul oli suhkrumaisi edasimüügist saadud kasum väga suur. Nende näitajate põhjal võib väita, et isegi meetmete kehtivuse pikendamisel ei oleks mõju jaemüüjatele ebaproportsionaalne.
(128)
Samas esitasid mitmed kaubandusettevõtete ühendused märkusi ning osalesid ärakuulamisel. Nende väitel tuleks dumpinguvastased meetmed kaotada Tai impordi turuosa väiksuse ja vähenemise tõttu, mis on seotud liidu tootmisharu suurema osa ja suurenemisega.
(129)
Mis puutub tarbijatesse, siis keskmine kulutus suhkrumaisile majapidamise kohta on väike, ulatudes kuni 5 euroni aastas. Võttes arvesse kehtivate meetmete mõõdukat taset, oleks meetmete jätkuva rakendamise mõju tarbijatele tõenäoliselt tühine.
(130)
Seda silmas pidades ja arvestades koostööd teha soovinute üldist väikest arvu, on jõutud seisukohale, et kavandatavad meetmed tõenäoliselt ei avalda liidu jaemüüjate ja tarbijate olukorrale olulist mõju.
3. Varude nappuse ja konkurentsi oht liidu turul
(131)
Kõigepealt tuleks meenutada, et dumpinguvastaste meetmete eesmärk ei ole peatada nende kohaldamisalasse jäävate importtoodete pääsu liitu, vaid kõrvaldada dumpinguhinnaga impordi turgu moonutav mõju.
(132)
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurenes tarbimine liidus 9 % võrra, 350 000 tonnini. Liidu tootmisharu tootmisvõime vaatlusalusel perioodil on pidevalt ületanud liidu turu nõudlust, olles läbivaatamisega seotud perioodil ligi 440 000 tonni. Liidu tootjate vahel on piisavalt konkurentsi. Läbivaatamisega seotud perioodil oli tootmisvõime rakendusaste 77 %, mis tähendab, et liidu tootmisharul on varuvõimsust suurenenud nõudluse korral tootmise suurendamiseks. Osa turunõudlusest saaks rahuldada ka impordiga kolmandatest riikidest, eelkõige Ameerika Ühendriikidest ja Hiina Rahvavabariigist. Nagu eespool mainitud, tuleb märkida, et dumpinguvastaste meetmete eesmärk ei ole Taist pärineva ja liitu suunduva impordi lõpetamine. Võttes arvesse meetmete vähest ulatust, võib eeldada, et Tai importijatele jääb jätkuvalt teatud osa liidu turust.
(133)
Ülaltoodud kaalutlusi arvestades ei saa järeldada, et dumpinguvastaste meetmete jätkuv rakendamine tooks tõenäoliselt kaasa toote puuduse või konkurentsipiirangu liidu turul.
4. Järeldus liidu huvide kohta
(134)
Ülaltoodu põhjal on ilmne, et meetmete jätkuva rakendamise negatiivne mõju oleks piiratud ning kindlasti ei oleks see ebaproportsionaalne liidu tootmisharu saadava kasu suhtes, juhul kui meetmete rakendamist pikendatakse.
H. DUMPINGUVASTASED MEETMED
(135)
Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada säilitada olemasolevad meetmed. Lisaks anti huvitatud isikutele võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava aja jooksul oma märkused. Tehtud märkusi ja esitatud teavet võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust.
(136)
Eelöeldu põhjal järeldatakse, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks jätkuvalt kohaldada dumpingvastaseid meetmeid teatavate Taist pärinevate toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade impordi suhtes. Märgitakse, et kõnealused meetmed seisnevad erineva maksumääraga väärtuselistes tollimaksudes.
(137)
Käesolevas määruses sätestatud individuaalseid dumpinguvastaseid tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes kõnealuste äriühingute ja seega nimetatud konkreetsete juriidiliste isikute toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes. Kui vaatlusalust toodet valmistab mõni muu äriühing, kelle nime ja aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud majandusüksused, ei tohiks sellise impordi suhtes nimetatud määrasid kohaldada ning selle suhtes kehtib kõikide muude äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär.
(138)
Kõik taotlused individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamiseks (nt pärast juriidilise isiku nime muutmist või pärast uute tootmise või müügiga tegelevate üksuste loomist) tuleb viivitamata esitada komisjonile (8) koos kogu asjaomase teabega, eelkõige teabega muudatuste kohta ettevõtte tegevuses seoses tootmise, omamaise ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutusega või kõnealuste tootmis- ja müügiüksustega. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Taist pärinevate, CN-koodi ex 2001 90 30 (TARICi kood 2001903010) alla kuuluvate, äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konservitud külmutamata suhkrumaisi (Zea mays var. saccharata) terade impordi suhtes ning praegu CN-koodi ex 2005 80 00 (TARICi kood 2005800010) alla kuuluva, ilma äädika või äädikhappeta toiduks valmistatud või konservitud külmutamata suhkrumaisi (Zea mays var. saccharata) terade impordi suhtes (v.a rubriigi 2006 tooted) kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.
2. Lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja järgmises tabelis loetletud äriühingute toodetud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine.
Äriühing
Dumpinguvastane tollimaks (%)
TARICi lisakood
Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Tai
3,1
A789
Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Tai
14,3
A890
Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Tai
12,8
A790
River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 52 Thaniya Plaza, 21st., Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, Tai
12,8
A791
Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Tai
11,1
A792
Lisas loetletud koostööd tegevad tootjad
12,9
A793
Kõik teised äriühingud
14,3
A999
3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse tollimakse käsitlevaid kehtivaid õigusnorme.
Artikkel 2
Artikli 1 lõiget 2 võib muuta, lisades uue eksportiva tootja koostööd tegevate valimisse kaasamata äriühingute hulka ning kohaldades seetõttu tema suhtes kaalutud keskmist tollimaksumäära 12,9 %, kui uus eksportiv tootja Tais esitab komisjonile piisavad tõendid selle kohta, et:
a)
ta ei eksportinud uurimisperioodi (1. aprill 2011 - 30. märts 2012) jooksul liitu artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud toodet,
b)
ta ei ole seotud ühegi Tais tegutseva eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid, ning
c)
ta on tegelikult eksportinud liitu vaatlusalust toodet pärast läbivaatusega seotud uurimisperioodi või ta on võtnud endale tagasivõetamatu lepingulise kohustuse eksportida liitu oluline kogus.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 2. september 2013