РЕШЕНИЕ (ЕС) 2015/455 НА КОМИСИЯТА
от 23 юли 2014 година
относно държавната помощ (SA.34826 (2012/C), SA.36005 (2013/NN), предоставена от Гърция в полза на Piraeus Bank Group във връзка с рекапитализацията и преструктурирането на Piraeus Bank S.A.
(нотифицирано под номер C(2014) 5217)
(само текстът на английски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани държавите членки и други заинтересовани страни да представят мненията си в съответствие с посочените разпоредби (1),
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. ПРОЦЕДУРА, СВЪРЗАНА С PIRAEUS BANK
(1)
С решение от 19 ноември 2008 г. Комисията одобри схема с наименование „Мерки в помощ на кредитните институции в Гърция“ („схема за подпомагане на гръцките банки“), предназначена да гарантира стабилността на гръцката финансова система. Със схемата за подпомагане на гръцките банки се предвижда предоставянето на помощ по включените в нея три мерки: мярка за рекапитализация, мярка за гаранции и мярка за държавни облигационни заеми (2). През май 2009 г. Piraeus Bank („Банката“ (3)) беше рекапитализирана от Гърция по мярката за рекапитализация.
(2)
В съображение 14 от Решението от 19 ноември 2008 г. е отбелязано, че на Комисията следва да бъде представен план за преструктуриране по отношение на получателите на мярката за рекапитализация.
(3)
На 23 юли 2010 г. гръцките органи представиха на Комисията план за преструктуриране. Този план и последващите му актуализации, както и допълнителната информация, представена от гръцките органи, бяха регистрирани от Комисията като дело SA.30342 (PN 26/2010) и след това дело SA.32787 (2011/PN).
(4)
Банката нееднократно е ползвала държавни гаранции и държавни облигационни заеми в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки (4). Тя се е ползвала и от гарантирана от държавата спешна помощ за осигуряване на ликвидност („гарантирана от държавата СПОЛ“).
(5)
На 20 април 2012 г. Гръцкият фонд за финансова стабилност („HFSF“) предостави на Банката писмо за поемане на ангажимент да участва в планирано увеличение на акционерния капитал на Банката. На 28 май 2012 г. HFSF извърши мостова рекапитализация на Банката на стойност 4 700 млн. евро („първа мостова рекапитализация“).
(6)
На 10 май 2012 г. гръцките органи официално уведомиха Комисията за писмото за поемане на ангажимент от HFSF към Банката. Комисията го регистрира като помощ, за която не е постъпило уведомление (дело SA.34826 (2012/NN), тъй като мярката вече е била приведена в действие.
(7)
С решение от 27 юли 2012 г. Комисията откри официална процедура по разследване по отношение на първата мостова рекапитализация („решението за откриване по отношение на Piraeus“) (5).
(8)
През декември 2012 г. HFSF извърши втора мостова рекапитализация на Банката на стойност 1 553 млн. евро („втора мостова рекапитализация“). На 21 декември 2012 г. HFSF предостави на Банката и писмо за поемане на ангажимент за участие в увеличението на акционерния капитал на Банката и в конвертируемите капиталови инструменти, които трябва да бъдат емитирани, в общ размер на 1 082 млн. евро (6). Гръцките органи уведомиха Комисията за тези мерки на 20 декември 2012 г. (7).
(9)
През септември 2012 г. Банката обяви намерението си да придобие Geniki от Société Générale S.A. („Société Générale“). През септември и октомври Комисията проведе множество телеконференции и обмен на електронна кореспонденция с представители на гръцките органи и на Банката във връзка с придобиването на Geniki.
(10)
На 19 октомври 2012 г. Банката подписа споразумение за покупка на дялове със Société Générale относно придобиването на общия дял на Société Générale (99,08 %) в Geniki.
(11)
На 12 декември 2012 г. службите на Комисията изпратиха писмо до Гърция, включващо предварителната им оценка за придобиването на Geniki.
(12)
На 26 февруари 2013 г. Банката информира Комисията за намерението си да придобие Millennium Bank Greece S.A. („MBG“). Комисията проведе множество телеконференции и обмен на електронна кореспонденция с гръцките органи и с Банката във връзка с придобиването на MBG.
(13)
На 25 март 2013 г. службите на Комисията изпратиха писмо до Гърция, включващо предварителната им оценка за придобиването на MBG.
(14)
На 22 април 2013 г. Банката съобщи, че е сключила споразумение с Millennium Banco Comercial Portugues („BCP“) относно придобиването на целия акционерен капитал на MBG и участието на BCP в предстоящото увеличение на капитала на Piraeus.
(15)
На 3 юни 2013 г. HFSF частично преобразува първата и втората мостови рекапитализации в собствен капитал на обща стойност 5 891 млн. евро. HFSF предостави на Банката и допълнителна сума в размер на 1 094 млн. евро в съответствие с ангажимента, поет в момента, в който Банката придоби „добрата“ част на Agricultural Bank of Greece („ATE“) и гръцките клонове на трите кипърски банки (вж. раздел 1.2). В допълнение частни инвеститори вляха 1 444 млн. евро. Общата рекапитализация възлезе на 8 429 млн. евро и е известна като „рекапитализацията от пролетта на 2013 г.“
(16)
На 19 декември 2013 г. гръцките органи представиха на Комисията информация по отношение на условията на рекапитализацията от пролетта на 2013 г.
(17)
На 25 юни 2014 г. гръцките органи представиха на Комисията окончателен план за преструктуриране на Банката („план за преструктуриране“). На същата дата те предоставиха информация относно гарантирана от държавата СПОЛ. Те обявиха намерението си да продължат да предоставят помощ за ликвидност на Банката, както и държавни гаранции по дългови инструменти и държавни облигационни заеми в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки.
(18)
В хода на административната процедура Комисията проведе множество срещи, телеконференции и обмен на електронна кореспонденция с представители на гръцките органи и на Банката.
(19)
Гърция изрази съгласие по изключение настоящото решение да бъде прието само на английски език.
1.2. ПРОЦЕДУРА, СВЪРЗАНА С ПРИДОБИТИТЕ ПРЕДПРИЯТИЯ
1.2.1. Процедура, свързана с ATE
(20)
През април 2011 г. Гърция вля 1 445 млн. евро в ATE (сума, която включваше и 675 млн. евро, предоставени първоначално по линия на гръцката схема за рекапитализация). Освен това ATE получи помощ за осигуряване на ликвидност в размер на 6 103 млн. евро. С решение от 23 май 2011 г. Комисията одобри тези мерки въз основа на план за преструктуриране на ATE („решението за преструктуриране на ATE“) (8).
(21)
На 29 декември 2011 г. Гърция участва в емитиране на капиталови права на ATE на стойност 290 млн. евро.
(22)
На 22 март 2012 г. Гърция представи доклад на Банката на Гърция, в който се предлагаше преструктуриране на ATE посредством прилагането на процедура за придобиване и поемане на задължения (9) към избрани активи и пасиви на ATE („прехвърлените дейности на ATE“), докато оставащите активи и пасиви бъдат преструктурирани чрез отделянето им в „лоша“ банка.
(23)
През юли 2012 г. Банката обяви придобиването чрез поглъщане на „добрата“ част от ATE, която беше обявена за ликвидация.
(24)
В същото време HFSF се ангажира да покрие капиталовите нужди на Банката, произтичащи от придобитите активи. На 27 януари 2013 г. Банката на Гърция заключи, че капиталът, необходим за регулаторни цели в резултат на придобиването на прехвърлените дейности на ATE, възлиза на 570 млн. евро, които ще се покрият от HFSF.
(25)
С решение от 3 май 2013 г. (10) („решението за ликвидация на ATE“) Комисията заключи, че мерките за подпомагане, предоставени по време на трансфера на прехвърлените дейности на ATE, не представляват държавна помощ за Банката, а за прехвърлените дейности на ATE. Освен това Комисията заключи, че тази помощ би била съвместима с вътрешния пазар, ако планът за преструктуриране на Банката, който понастоящем включва и прехвърлените дейности на ATE, дава възможност за възстановяване на жизнеспособността ѝ в дългосрочен план.
(26)
През юни 2013 г. HFSF вля 570 млн. евро в Банката в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (11).
1.2.2. Процедура, свързана с гръцките дейности на Bank of Cyprus, Cyprus Popular Bank и Hellenic Bank („трите кипърски банки“)
(27)
След извънредното заседание на Еврогрупата (12) от 15 март 2013 г., кипърските власти и Европейският съюз, Международният валутен фонд („МВФ“) и Европейската централна банка („ЕЦБ“) постигнаха политическо съгласие по политиката в основата на бъдещата програма за макроикономически корекции. По-конкретно, наред с другото, беше договорено, че дейностите на трите кипърски банки в Гърция ще бъдат прехвърлени към гръцка банка.
(28)
Банката и други гръцки банки изразиха интерес към придобиването на дейностите на трите кипърски банки в Гърция.
(29)
На 22 март 2013 г. HFSF изрази съгласие Банката да направи оферта за придобиването на гръцките клонове, депозити и заеми на трите кипърски банки. Офертата на Банката беше обвързана с предоставянето на собствен капитал от HFSF за Банката в размер, равностоен на цената, платена за собствения капитал на придобитото предприятие.
(30)
Гръцките власти и HFSF информираха подробно службите на Комисията за напредъка на процеса, както и за условията на придобиването.
(31)
На 26 март 2013 г. Банката подписа споразумение за продажба и трансфер с всяка от трите кипърски банки по отношение на техните гръцки дейности (депозити, заеми и клонова мрежа).
(32)
В съответствие с договореното през март 2013 г. HFSF вля капитал в размер на 524 млн. евро в Банката (13), за да покрие капиталовите нужди, възникнали с придобиването на тези активи.
2. ОПИСАНИЕ
2.1. БАНКАТА И НЕЙНИТЕ ЗАТРУДНЕНИЯ
2.1.1. Общо положение на гръцкия банков сектор
(33)
Реалният брутен вътрешен продукт („БВП“) на Гърция спадна с 20 % в периода 2008-2012 г., както е показано в таблица 1. В резултат на това гръцките банки бяха изправени пред бързо повишаващ се процент на неизпълнение по кредитите на гръцките домакинства и дружества (14). Тези тенденции оказаха неблагоприятно въздействие върху показателите на активите на гръцките банки и породиха капиталови нужди.
Таблица 1
Ръст на реалния БВП на Гърция, 2008-2013 г.
Гърция
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2013 г.
Ръст на реалния БВП (%)
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-7,0
-3,9
Източник:
Евростат, на разположение онлайн на: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(34)
Освен това през февруари 2012 г. Гърция осъществи обмен на облигации с частния сектор, известен като участие на частния сектор („програма за PSI“). Гръцките банки взеха участие в програмата за PSI, в чиито рамки гръцкото правителство предлагаше на съществуващите частни притежатели на облигации нови ценни книжа (включително нови гръцки държавни облигации („гръцки държавни облигации“), ценни книжа, свързани с БВП, и известия за плащане по PSI, емитирани от Европейския фонд за финансова стабилност („ЕФФС“), срещу съществуващи гръцки държавни облигации с номинална отстъпка от 53,5 % и по-дългосрочен матуритет (15). На 9 март 2012 г. (16) гръцките органи обявиха резултатите от този обмен на облигации. Обменът доведе до значителни загуби за притежателите на облигации (изчислени от Банката на Гърция средно на 78 % от номиналната стойност на старите гръцки държавни облигации за гръцките банки) и капиталови нужди, които бяха записани със задна дата във финансовите отчети на гръцките банки за 2011 г. Общите загуби на основните гръцки банки, свързани с програмата за PSI, са обобщени в таблица 2.
Таблица 2
Общи загуби на основните гръцки банки, свързани с програмата за PSI (млн. EUR)
Банки
Номинална стойност на гръцките държавни облигации
Номинална стойност на свързаните с държавата кредити
Обща номинална стойност
Загуба по гръцките държавни облигации вследствие на PSI
Загуба по свързани с държавата кредити вследствие на PSI
Обща брутна загуба вследствие на PSI
Обща брутна загуба вследствие на PSI/Основен капитал от първи ред (%)
Обща брутна загуба вследствие на PSI/Общо активи (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
ATEbank
5 164
608
5 772
3 873
456
4 329
1 144
17,1
Geniki
384
7
391
287
5
292
78,1
8,9
MBG
185
0
185
137
0
137
29
2,2
Източник:
Банка на Гърция, Доклад относно рекапитализацията и преструктурирането на гръцкия банков сектор, (Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector), декември 2012 г., стр. 14.
(35)
Тъй като гръцките банки бяха изправени пред значителен недостиг на капитал в резултат на програмата за PSI и продължаващата рецесия, за рекапитализацията на тези банки бяха предоставени средства по линия на Меморандума за икономически и финансови политики („МИФП“) в рамките на Втората програма за корекции за Гърция между гръцкото правителство, Европейския съюз, МВФ и ЕЦБ от 11 март 2012 г. Гръцките органи направиха оценка, че общо нуждите от банкова рекапитализация и разходите за преструктуриране, които следва да бъдат финансирани по тази програма, възлизат на 50 млрд. евро (17). Тази сума беше изчислена въз основа на стрес тест, проведен от Банката на Гърция в периода декември 2011 г. - декември 2014 г. („стрес тест от 2012 г.“), който беше базиран на прогнозата за загуби по кредити, направена от Blackrock (18). Средствата за рекапитализацията на гръцките банки бяха предоставени чрез HFSF. В таблица 3 е обобщено изчислението на капиталовите нужди за основните гръцки банки, направено в резултат на стрес теста от 2012 г.
Таблица 3
Стрес тест от 2012 г.: капиталови нужди на основните гръцки банки (млн. EUR)
Банки
Референтен основен капитал от първи ред (дек. 2011 г.)
Обща брутна загуба вследствие на PSI (декември 2011 г.)
Провизии, свързани с PSI (юни 2011 г.)
Брутна кумулативна загуба Прогнози за кредитен риск
Резерви за загуби от кредити (декември 2011 г.)
Вътрешно генериране на капитал
Целеви основен капитал от първи ред (дек. 2014 г.)
Капиталови нужди
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
ATEbank
378
-4 329
836
-3 383
2 344
468
1 234
4 920
Geniki
374
- 292
70
-1 552
1 309
-40
150
281
MBG
473
- 137
0
- 638
213
-79
230
399
Източник:
Банка на Гърция, Доклад относно рекапитализацията и преструктурирането на гръцкия банков сектор (Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector), декември 2012 г., стр. 8.
(36)
В съответствие с МИФП от март 2012 г. „на банките, които представят жизнеспособни планове за набиране на капитал, ще се предостави възможност да кандидатстват за публично подпомагане и да получат такова по начин, който да запази стимулите за вливане на капитал от частния сектор и следователно да сведе до минимум тежестта за данъкоплатците“ (19). Банката на Гърция установи, че само четирите най-големи банки (Eurobank, National Bank of Greece, Банката и Alpha Bank) са представили жизнеспособни планове за набиране на капитал (20). Те получиха от HFSF средства за първа рекапитализация през май 2012 г.
(37)
Вътрешните депозити в банките в Гърция намаляха с общо 37 % между края на 2009 г. и юни 2012 г. вследствие на рецесията и политическата несигурност. Тези банки трябваше да плащат по-високи лихвени проценти, за да се опитат да задържат депозитите. Разходите по депозитите нараснаха, което намали нетния лихвен марж на банките. Тъй като гръцките банки нямаха достъп до пазарите за финансиране на едро, те станаха изцяло зависими от финансирането от Евросистемата (21), все по-голяма част от което е под формата на гарантирана от държавата СПОЛ, предоставена от Банката на Гърция.
(38)
На 3 декември 2012 г. Гърция стартира програма за обратно изкупуване на новите гръцки държавни облигации, получени от инвеститорите в рамките на програмата за PSI, по цени в диапазона 30,2 % - 40,1 % от тяхната номинална стойност (22). Гръцките банки участваха в тази програма за обратно изкупуване, вследствие на което реализираха допълнителни загуби по техните счетоводни баланси, тъй като по-голямата част от счетоводната загуба (т.е. разликата между пазарната стойност и номиналната стойност), записана на тези нови гръцки държавни облигации по времето на програмата за PSI, става окончателна и необратима (23).
(39)
През декември 2012 г. четирите най-големи гръцки банки получиха средства за втора мостова рекапитализация от HFSF.
(40)
През пролетта на 2013 г. мостовата рекапитализация на четирите банки беше преобразувана в постоянна рекапитализация под формата на обикновени акции, като HFSF държеше повече от 80 % от дяловото участие на всяка от четирите банки. За банките, които успяха да привлекат предварително определена сума частен капитал (Банката, Alpha Bank и National Bank of Greece), HFSF получи дялове без право на глас, а частните инвеститори получиха гаранции за акциите на HFSF.
(41)
През юли 2013 г. Банката на Гърция възложи на консултант задачата да извърши диагностично проучване на кредитните портфейли на всички гръцки банки. Въпросният консултант направи прогнози за загуби по кредити („ПЗК“) по всички вътрешни кредитни портфейли на гръцките банки, както и по кредити, които носят гръцки риск в чуждестранни клонове и дъщерни дружества, за период, надвишаващ над три и половина години, и за целия срок на кредитите. След анализа бяха направени ПЗК при два макроикономически сценария - базов и неблагоприятен. Банката на Гърция направи ПЗК за чуждестранните кредитни портфейли въз основа на сведения от консултанта.
(42)
Въз основа на оценката на ПЗК от консултанта през есента на 2013 г. Банката на Гърция стартира нов стрес тест („стрес тестът от 2013 г.“), за да прецени стабилността на капиталовата позиция на гръцките банки при базов и при неблагоприятен сценарий. Банката на Гърция направи оценка на капиталовите нужди с техническата помощ на втори консултант.
(43)
Основните компоненти на оценката на капиталовите нужди по стрес теста от 2013 г. бяха следните: i) ПЗК (24) по кредитните портфейли на банките на консолидирана база за гръцки риск и чуждестранен риск, без съществуващи резерви за заеми; и ii) прогнозната доходност от дейността на банките за периода от юни 2013 г. до декември 2016 г. въз основа на консервативна корекция на плановете за преструктуриране, които са били представени на Банката на Гърция през четвъртото тримесечие на 2013 г. В таблица 4 е обобщено изчислението на капиталовите нужди на основните гръцки банки на консолидирана база при базовия сценарий за въпросния стрес тест от 2013 г.
Таблица 4
Стрес тест от 2013 г.: капиталови нужди на гръцките банки на консолидирана база при базовия сценарий (млн. евро)
Банки
Референтен основен капитал от първи ред (юни 2013 г.) (1)
Резерви за загуби от кредити (юни 2013 г.) (2)
ПЗК за гръцки риск (3)
ПЗК за чуждестранен риск (25) (4)
Вътрешно генериране на капитал (5)
Съотношение на основния капитал от първи ред при стрес теста (дек. 2016 г.) (6)
Капиталови нужди (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (26)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (27)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
(44)
На 6 март 2014 г. Банката на Гърция обяви резултатите от стрес теста от 2013 г. и поиска от банките да представят до средата на април 2014 г. своите планове за набиране на капитал с оглед на покриването на капиталовите нужди при базовия сценарий.
(45)
Между края на март 2014 г. и началото на май 2014 г. банките извършиха увеличенията на капитала.
2.1.2. Бенефициерът
(46)
Банката предоставя универсални банкови услуги основно в Гърция и в Централна, Източна и Югоизточна Европа (Румъния, България, Сърбия, Албания, Украйна и Кипър), както и в Египет. Тя предлага пълната гама от банкови и финансови продукти и услуги за домакинства и за фирми. Банката осъществява банкиране на дребно, корпоративно и частно банкиране, управление на активи, трезор и инвестиционно банкиране. Банката е учредена в Гърция и акциите ѝ се котират на Атинската фондова борса. На 30 декември 2012 г. служителите на Банката наброяват общо 18 597 души (28).
(47)
Банката взе участие в програмата за PSI, като обмени гръцки държавни облигации и свързани с държавата кредити с номинална стойност от 7,7 млрд. евро. Общата начислена сума, свързана с PSI, е в размер на около 5 911 млн. евро преди данъчно облагане и е изцяло записана в отчетите ѝ за 2011 г. (29). В рамките на програмата за обратно изкупуване от декември 2012 г. Банката продаде новите гръцки държавни облигации, които получи по линия на програмата за PSI, с голяма отстъпка от номиналната стойност. Вследствие на тази продажба станаха ясни загубите ѝ по новите гръцки държавни облигации.
(48)
Основните цифри за Банката към декември 2010 г., декември 2011 г., декември 2012 г. и декември 2013 г. (консолидирани данни) са представени в таблица 5.
Таблица 5
Основни цифри на Piraeus Bank, 2010 г., 2011 г., 2012 г. и 2013 г.
Печалба и загуба
(млн. евро)
2010 г.
2011 г.
2012 г. (30)
2013 г. (31)
Нетни приходи от лихви
1 207
1 194
1 047
1 664
Общо приходи от дейността
1 510
1 245
1 921
2 205
Общо разходи от дейността
(884)
(840)
(931)
(1 680)
Приходи преди провизии
625
405
989
525
Загуби от обезценка за покриване на кредитния риск
(611)
(1 973)
(2 519)
(2 536)
Загуби от обезценка, свързани с гръцки държавни облигации, и кредити, които отговарят на условията за PSI
(5 911)
Отрицателна репутация
351
3 810
Нетна печалба/загуба
(21)
(6 618)
(507)
2 546
Селективни цифри за обемите
(млн. EUR)
31 декември 2010 г.
31 декември 2011 г.
31 декември 2012 г. (31)
31 декември 2013 г. (32)
Общо нетни кредити и авансови плащания към клиенти
(нетна стойност)
40 150
35 634
44 613
62 366
Депозити
29 475
21 796
36 971
54 279
Общо активи
57 561
49 352
70 408
92 010
Общ собствен капитал (30)
3 273
(1 940)
(2 316)
8 543
(49)
От таблица 5 е видно, че, освен огромните загуби, записани през 2011 г. вследствие на програмата за PSI (5 911 млн. евро (33)), Банката бележи спад в приходите (наред с другото и поради по-високите разходи по депозитите) и високи и нарастващи загуби от обезценка по нейните кредитни портфейли в Гърция и в чужбина до средата на 2012 г. Позицията на ликвидност на Банката е сериозно засегната от отлива на депозити. Тази ситуация се подобри донякъде след като Банката започна да прави придобивания през юли 2012 г.
(50)
При стрес теста от 2013 г. Банката на Гърция определи капиталовите нужди на Банката на 465 млн. евро при базовия сценарий.
(51)
През март 2014 г. Банката извърши увеличение на капитала в размер на 1 752 млн. евро за покриване на капиталовите нужди, посочени в съображение 50, и за изплащане на 940 млн. евро в привилегировани акции, държани от Гърция (34). За разлика от увеличението на капитала на Eurobank от април 2014 г., HFSF не пое към Банката задължение за вливане на капитал в рамките на увеличението на капитала в случай на недостатъчно търсене от частния сектор. Увеличението на капитала на Банката е осъществено чрез непреференциално предлагане на собствен капитал (т.е. увеличение на капитала с отменяне на правата на акционерите на преференциално изкупуване) на международни инвеститори и чрез публично предлагане в Гърция. Цената на записването е определена на 1,7 евро на акция.
(52)
След увеличението на капитала Банката обяви на 22 май 2014 г., че е изкупила обратно привилегированите акции на Гърция, за обща сума в размер на 750 млн. евро (35).
2.2. ПРИДОБИВАНИЯ ОТ БАНКАТА НА БАНКОВИ ДЕЙНОСТИ В ГЪРЦИЯ
2.2.1. Придобиване на ATE
(53)
ATE е учредена от Гърция през 1929 г. като организация с нестопанска цел. До началото на 90-те години ATE е специализирана финансова институция, която подпомага развитието на селскостопанския сектор от името на гръцката държава. През декември 2000 г. дружеството започва да се котира на Атинската фондова борса. На 14 ноември 2011 г. Гърция е основният акционер на ATE с дял от 89,9 %.
(54)
ATE извършва всички банкови дейности, както банкиране на дребно, така и корпоративно банкиране, предоставя финансови услуги като застраховане и лизинг, и придобива мажоритарно участие в дружества с дейност в нефинансовия сектор, включително сектора на производство на захар и сектора на производство на мляко и млечни продукти.
(55)
През юли 2012 г. ATE предлага своите услугите чрез мрежата си от 468 клона и има 5 024 служители. През юли 2012 г. общата сума на депозитите ѝ възлиза на 14,9 млрд. евро при обща сума на активите в размер на 21,8 млрд. евро (36).
(56)
От 2006 г. насам ATE предлага услугите си и извън пределите на Гърция с 74 % дял в ATE Bank Romania и дял от 20,3 % от общия акционерен капитал и 25 % от привилегированите акции в AIKBanka Serbia.
(57)
Трудностите на ATE възникват преди кризата с гръцкия държавен дълг основно в резултат на лошо качество на активите и на традиционно ниската рентабилност преди загубите. Освен това кризата с гръцкия държавен дълг засегна всички гръцки банки, включително ATE, по два начина: i) загубата на достъп на Гърция до международните дългови пазари засегна сериозно позицията на ликвидност на гръцките банки, и ii) качеството на активите се влоши и се увеличиха загубите.
(58)
През април 2011 г. Гърция вля 1 445 млн. евро в ATE (включително 675 млн. евро, предоставени първоначално по линия на гръцката мярка за рекапитализация). Освен това ATE получи помощ за осигуряване на ликвидност в размер на 6 103 млн. евро. Комисията одобри тези мерки в Решението за преструктуриране на ATE.
(59)
Въпреки това, през втората половина на 2011 г. положението на ATE по отношение на капитала се влоши основно поради нейното участие в програмата за PSI. Както е показано в таблица 2, общата начислена сума, свързана с PSI, е в размер на около 4 329 млн. евро преди данъчно облагане и е изцяло записана в отчетите ѝ за 2011 г. Както е показано в таблица 3, капиталовите нужди на прехвърлените дейности на ATE са оценени на 4 920 млн. евро.
(60)
На 22 март 2012 г. Гърция представи доклад на Банката на Гърция, съдържащ предложение за преструктуриране на ATE посредством процедура за придобиване и поемане на задълженията по отношение на прехвърлените дейности на ATE и за преструктуриране на оставащите активи и пасиви чрез отделянето им в „лоша“ банка. Банката и друга голяма гръцка банка представиха необвързващи оферти на HFSF. На 26 юли 2012 г. съветът на директорите на HFSF одобри предложението на Банката.
(61)
На 27 юли 2012 г. Банката на Гърция осъществи трансфера на прехвърлените дейности на ATE към Банката (37).
(62)
Тъй като прехвърлените дейности на ATE съдържат по-малко активи по справедлива стойност, отколкото пасиви, HFSF, в съответствие с решението на Банката на Гърция от 28 януари 2013 г., трябваше да покрие разликата между прехвърлените активи и прехвърлените пасиви, т.е. недостига от финансиране. Банката на Гърция заключи въз основа на одитираните стойности, че недостигът от финансиране би бил в размер на 7 471 млн. евро и че HFSF е предоставил на Банката облигации на Европейския инструмент за финансова стабилност („облигации на EFSF“) на стойност 7 471 млн. евро.
(63)
Освен това HFSF се ангажира да предостави капитал на Банката, за да може прехвърлените дейности на ATE да бъдат капитализирани до 9 %. Тази сума първоначално е определена на 500 млн. евро, но окончателната сума е определена на 570 млн. евро. HFSF вля окончателната сума в Банката срещу обикновени акции в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г.
(64)
Банката придоби прехвърлените дейности на ATE на покупна цена от 95 млн. евро.
2.2.2. Придобиване на Geniki
(65)
Geniki е създадена през 1937 г. Geniki предоставя финансови услуги в секторите банкиране на дребно, корпоративно банкиране и услуги на капиталовия пазар. През 2004 г. Société Générale придоби мажоритарен дял от акциите на Geniki. Geniki има 104 клона и 1 391 служители към 31 декември 2012 г. (38) Общата стойност на активите възлиза на 2,6 млрд. евро, общите нетни кредити - на 1,9 млрд. евро, а депозитите - на приблизително 2 млрд. евро (39).
(66)
Кризата с гръцкия държавен дълг оказа много отрицателно въздействие върху резултатите в банковия сектор. Освен това, участието на гръцките банки в програмата за PSI доведе до бързо влошаване на положението им по отношение на капитала. Както е показано в таблица 2, общата начислена сума на Geniki, свързана с PSI, е в размер на приблизително 292 млн. евро преди данъчно облагане и е изцяло записана в отчетите ѝ за 2011 г. Както е показано в таблица 3, капиталовите нужди на Geniki са оценени на 281 млн. евро и са изчислени въз основа на стрес теста, извършен от Банката на Гърция.
(67)
През юни 2012 г. Société Générale осъществи връзка и с четирите големи гръцки банки в опит да продаде Geniki. Единствено Банката изрази интерес към придобиването на Geniki.
(68)
Преговорите между Société Générale и Банката за продажбата на Geniki доведоха до официално споразумение на 19 октомври 2012 г., съгласно което: i) Société Générale трябваше да продаде, а Банката да закупи дела от 99,08 %, който Société Générale държи в Geniki, и ii) Société Générale трябваше да преотстъпи и прехвърли, а Банката да придобие 100 % от авансовите плащания за акционерен капитал на Geniki, които Société Générale е договорила и ще договори в бъдеще. В крайна сметка Société Générale се съгласи да направи авансово плащане на приблизително 290 млн. евро на Geniki и да закупи облигации, емитирани от Банката в размер на приблизително 170 млн. евро. След това Банката придоби Geniki за 1 млн. евро.
(69)
На 14 декември 2012 г. Банката обяви, че придобиването на дела на Société Générale в Geniki е приключено.
2.2.3. Придобиване на гръцките дейности на трите кипърски банки
(70)
Bank of Cyprus, Cyprus Popular Bank и Hellenic Bank са създадени съответно през 1899 г., 1901 г. и 1976 г.
(71)
След извънредното заседание на Еврогрупата от 15 март 2013 г. беше постигнато споразумение относно основните параметри на плана за спасяване на Кипър от Европейския съюз, МВФ и ЕЦБ. Гръцкият съвет за системна стабилност („HSSB“) с единодушие предложи гръцките активи и пасиви от клоновете на трите кипърски банки в Гърция да бъдат прехвърлени към съществуваща гръцка банка. По-конкретно, HSSB посочи, че „[…] (40) споразумението дава пълна сигурност на вложителите на гръцките клонове [на трите кипърски банки], гарантира гръцкия обществен интерес и финансовата стабилност и не представлява тежест за гръцкия държавен дълг“.
(72)
Банката на Гърция е натоварена да проучи дали гръцките банки са потенциално заинтересовани и в този контекст отправи покана за изразяване на интерес. Освен това, HFSF постигна съгласие да покрие капиталовите нужди (на купувача), които ще възникнат при придобиването на гръцките клонове на трите кипърски банки.
(73)
В таблица 6 са обобщени активите и пасивите на трите кипърски банки, които в крайна сметка са прехвърлени към Банката („кипърски прехвърлени дейности“).
Таблица 6
Прехвърлени дейности на трите кипърски банки
Прехвърлени дейности
Активи
Всички гръцки кредити, включително лизинг и факторинг
Кредити от сектора на корабоплаването и други кредити, предоставени и управлявани в Гърция и записани в кипърския кредитен портфейл
Дълготрайни активи (без активите с отсрочен данък)
Пасиви
Всички депозити на трите кипърски банки, събирани в Гърция
Източник:
Договорености, „Обособяване и продажба на гръцките активи на кипърските банки“ (Carve out and sale of the Greek assets of Cypriot banks), 10 април 2013 г.
(74)
Активите, прехвърлени на Банката, възлизат на приблизително 18,9 млрд. евро, а пасивите - на приблизително 15 млрд. евро. Въпреки това, страните по сделката постигнаха съгласие да вземат под внимание размера на загубите, който беше прогнозиран в доклада на PIMCO за банките в Кипър, при неблагоприятен сценарий (41). Съгласно доклада на PIMCO стойността на активите, които ще се прехвърлят на Банката, възлиза на приблизително 16,5 млрд. евро. Прехвърлените пасиви възлизат на приблизително 14,5 млрд. евро.
(75)
На 21 и 22 март 2013 г. само три банки, включително Банката, представиха необвързващи оферти.
(76)
На 22 март 2013 г. HFSF даде съгласието си за придобиването на дейностите на трите кипърски банки в Гърция от Банката. Общата сума, платена от Банката за придобиването на кипърските прехвърлени дейности, е 524 млн. евро. По-конкретно е постигната договореност, че Банката ще плати 237 млн. евро за придобиването на прехвърлените дейности на Bank of Cyprus, 258 млн. евро за придобиването на прехвърлените дейности на Cyprus Popular Bank и 29 млн. евро за придобиването на прехвърлените дейности на Hellenic Bank.
(77)
През юни 2013 г., в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (42), HFSF вля капитал в размер на 524 млн. евро в Банката, за да покрие покупната цена, платена от Банката.
2.2.4. Придобиване на MBG
(78)
MBG е създадена през 2000 г. MBG има 119 клона и 1 174 служители към 31 декември 2012 г. (43).
(79)
На 22 април 2013 г. Банката подписа окончателно споразумение с BCP относно придобиването на целия акционерен капитал на MBG и участието на BCP в предстоящото увеличение на капитала на Банката.
(80)
Съгласно това споразумение BCP трябваше да допринесе с 400 млн. евро за регулаторната рекапитализация на MBG (от която 139 млн. евро вече са предоставени от BCP през декември 2012 г.) посредством преобразуването на подчинените и първостепенните кредити от BCP на MBG в собствен капитал. Освен това, цялото финансиране, предоставено от BCP на MBG в миналото, трябваше да бъде възстановено от MBG в два транша: 650 млн. евро да бъдат платени на датата на приключване на сделката, а сумата от приблизително 250 млн. евро да бъде платена в срок от шест месеца от приключването. Накрая, BCP трябваше да допринесе с 400 млн. евро за рекапитализацията на Банката посредством частни емисии на ценни книжа с изключение на преференциални права. Тогава Банката трябваше да придобие изцяло рекапитализираната MBG за 1 млн. евро.
(81)
На 19 юни 2013 г. Банката обяви, че придобиването на MBG е приключено.
2.2.5. Преглед на комбинирания ефект от придобиванията
(82)
В таблица 7 се прави преглед на последиците от последователните придобивания върху размера и състоянието на Банката в Гърция (нито един от придобитите субекти не включва чуждестранни активи, с изключение на прехвърлените дейности на ATE, които съдържат малко румънски активи). В резултат на тези придобивания Банката понастоящем има най-големия пазарен дял от гръцкия пазар на депозити и кредити.
Таблица 7
Последици от последователните придобивания върху размера на Piraeus в Гърция
31.12.2012 г.
Само Гърция
Само Piraeus
ATE
Geniki
Кипърски банки
MBG
НОВА ГРУПА
Общо заеми
27 727
12 200
3 308
24 194
4 710
72 138
част от новата група
38 %
17 %
5 %
34 %
7 %
100 %
Нетни кредити
24 811
11 527
1 909
19 481
4 236
61 964
част от новата група
40 %
19 %
3 %
31 %
7 %
100 %
Депозити
15 412
14 986
2 014
14 427
2 912
49 752
част от новата група
31 %
30 %
4 %
29 %
6 %
100 %
Служители
5 926
5 019
1 420
5 268
1 186
18 819
част от новата група
31 %
27 %
8 %
28 %
6 %
100 %
Клонове
325
460
104
307
120
1 316
част от новата група
25 %
35 %
8 %
23 %
9 %
100 %
Източник:
данни, представени на 10 юни 2014 г. от Piraeus Bank
2.3. МЕРКИ ЗА ПОМОЩ
2.3.1. Мерки за помощ, предоставени на Банката по схемата за подпомагане на гръцките банки (мерки L1 & A)
(83)
Банката е получила помощ под различна форма по схемата за подпомагане на гръцките банки, по мярката за рекапитализация, по мярката за гаранции и по мярката за държавни облигационни заеми.
2.3.1.1. Държавна помощ за ликвидност, предоставена по мярката за гаранции и по мярката за държавни облигационни заеми (мярка L1)
(84)
Банката е ползвала и продължава да ползва помощ по мярката за гаранции и по мярката за държавни облигационни заеми. Въпросната помощ ще бъде наричана в настоящото решение „мярка L1“. През 2010 г. Банката емитира държавно гарантирани облигации на обща стойност 9,9 млрд. евро. Гърция също отпуска заем на Банката в размер на 1 289 млн. евро под формата на държавни облигации. В края март 2014 г. размерът на неизкупените държавни облигации възлиза на 1 024 млн. евро (44).
(85)
В плана за преструктуриране на Банката, представен от гръцките органи на Комисията на 25 юни 2014 г., гръцките органи поискаха разрешение да продължат да предоставят гаранции и заеми от държавни облигации на Банката по схемата за подпомагане на гръцките банки по време на периода на преструктуриране, ако възникне необходимост от подобна помощ за ликвидност, въпреки че не се очаква това да се случи.
2.3.1.2. Държавна рекапитализация, предоставена по мярката за рекапитализация (мярка A)
(86)
През май 2009 г. и декември 2011 г. Банката получи от Гърция по мярката за рекапитализация към схемата за подпомагане на гръцките банки вливания на капитал съответно в размер на 370 млн. евро и 380 млн. евро, в общ размер от 750 млн. евро (мярка А), които се равняват на приблизително 2,1 % от рисково претеглените активи (45) на Банката за този период.
(87)
Рекапитализацията е извършена под формата на привилегировани акции, записани от Гърция, като купонът е 10 %, а падежът - пет години.
(88)
Банката е изкупила привилегированите акции на 22 май 2014 г., както е посочено в съображение 52.
2.3.2. Гарантирана от държавата СПОЛ (мярка L2)
(89)
СПОЛ представлява извънредна мярка, която дава възможност на платежоспособна финансова институция, изправена пред временни проблеми с ликвидността, да получи финансиране от Евросистемата, без въпросната операция да е включена в единната парична политика. Лихвеният процент, който дадена финансова институция заплаща за СПОЛ, е […] базисни пункта по-висок, отколкото лихвата, която тя плаща за обичайното рефинансиране от Централната банка.
(90)
Банката на Гърция отговаря за програмата за СПОЛ, което означава, че всички разходи за предоставянето на СПОЛ и рисковете, които произтичат от това, са за сметка на Банката на Гърция (46). Гърция е предоставила на Банката на Гърция държавна гаранция, която важи за целия размер на СПОЛ, предоставена от Банката на Гърция. Приемането на член 50, параграф 7 от Закон 3943/2011, с който се изменя член 65, параграф 1 от Закон 2362/1995, дава възможност на министъра на финансите да предоставя на Банката на Гърция гаранции от името на държавата, за да бъдат обезпечени вземанията на Банката на Гърция от кредитни институции. Банките, които се ползват от СПОЛ, трябва да заплащат на държавата такса за гаранцията в размер на […] базисни пункта.
(91)
Към 31 декември 2011 г. банката е ползвала гарантирана от държавата СПОЛ в размер на 11,64 млрд. евро, докато към 31 декември 2012 г. банката е ползвала гарантирана от държавата СПОЛ в размер на 31,4 млрд. евро (47). След рязък спад през 2013 г. към края на същата година Банката се е възползвала от гарантирана от държавата СПОЛ в размер на едва от 750 млн. евро.
2.3.3. Мерки за помощ, предоставени на Банката по линия на HFSF (мерки B1, B2, B3 & B4)
(92)
От 2012 г. насам Банката се е възползвала от няколко мерки за капиталова подкрепа, предоставени от HFSF. В таблица 8 е направен преглед на споменатите мерки за помощ.
Таблица 8
Мерки за помощ, предоставени на Банката чрез HFSF
1-ва мостова рекапитализация - май 2012 г.
(млн. евро)
2-ра мостова рекапитализация - декември 2012 г.
(млн. евро)
Писмо за поемане на ангажимент - декември 2012 г.
(млн. евро)
Участие в рекапитализацията от май 2013 г.
(млн. евро) (48)
Мярка
B1
B2
B3
B4
Размер
(млн. евро)
4 700
1 553
1 082
5 891
2.3.3.1. Първата мостова рекапитализация (мярка B1)
(93)
В съображения 14-33 от решението за откриване по отношение на Piraeus е дадено подробно описание на първата мостова рекапитализация от май 2012 г. (мярка B1). В настоящия раздел са представени контекстът и основните характеристики на тази мярка.
(94)
На 20 април 2012 г. HFSF предостави на Банката писмо с ангажимент за участие в планираното увеличение на капитала на Банката със сума в размер до 5 млрд. евро.
(95)
По мярка B1 през май 2012 г. HFSF прехвърля на Банката 4,7 млрд. евро под формата на облигации на Европейския инструмент за финансова стабилност (EFSF) в съответствие с разпоредбите за мостови рекапитализации, определени в Закон 3864/2010 за създаването на HFSF („Закон за HFSF“). В съображение 53 от решението за откриване по отношение на Piraeus Комисията вече е определила, че „Мостовата рекапитализация, която е била финализирана на 28 май 2012 г., е извършена в изпълнение на поетото задължение в писмото за поемане на ангажимент и следователно представлява продължение на същата помощ“. Както предвидените в писмото за поемане на ангажимент суми, така и тези в първата мостова рекапитализация, са били изчислени от Банката на Гърция по такъв начин, че да се гарантира, че Банката ще достигне капиталово съотношение от общо 8 % към 31 декември 2011 г. - датата, на която мостовата рекапитализация е записана със задна дата в отчетите на Банката. Както е видно от таблица 3, мярка B1 покрива само част от общите капиталови нужди, които са били установени от стрес теста от 2012 г. Предвидено е било Банката да набере капитал чрез бъдещо увеличение на капитала, а целта на мостовата рекапитализация е била единствено да гарантира, че Банката ще отговаря на условията за финансиране от ЕЦБ до извършването на въпросното увеличение на капитала.
(96)
За периода между датата на първата мостова рекапитализация и датата на преобразуването на първата мостова рекапитализация в обикновени акции и други конвертируеми финансови инструменти, в сключеното между Банката и HFSF споразумение преди записването е било предвидено Банката да плаща на HFSH годишна такса в размер на 1 % от номиналната стойност на дълговите ценни книжа на EFSF и че всички плащания на купони и начислени лихви по дългови ценни книжа на EFSF за този период ще се считат за допълнителна вноска в капитала, направена от HFSF за Банката (49).
2.3.3.2. Втората мостова рекапитализация (мярка B2)
(97)
През есента на 2012 г. Банката е записала допълнителни загуби. По тази причина капиталът ѝ отново е спаднал под минималните капиталови изисквания, на които трябва да отговаря за да се ползва от рефинансиране от ЕЦБ.
(98)
В резултат на това се е наложило да бъде извършена втората мостова рекапитализация. На 20 декември 2012 г. HFSF извърши втора мостова рекапитализация в размер на 1 553 млн. евро (мярка B2), която отново е платена посредством прехвърлянето на облигации на EFSF към Банката.
2.3.3.3. Писмото за поемане на ангажимент от 20 декември 2012 г. (мярка B3)
(99)
В допълнение към втората мостова рекапитализация, на 20 декември 2012 г. HFSF предостави на Банката писмо за поемане на ангажимент, че ще участва в увеличението на акционерния капитал на Банката и в конвертируемите инструменти, които трябва да бъдат емитирани, със сума в общ размер до 1 082 млн. евро (мярка B3).
(100)
Общият размер на двете мостови рекапитализации (мерки B1 и B2) и на допълнителната сума, за която е поет ангажимент през декември 2012 г. (мярка B3), означава, че HFSF е поел ангажимент за покриване на всички капиталови нужди, които са били установени от стрес теста от 2012 г. (7 335 млн. евро (50)).
2.3.3.4. Участие на HFSF в рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (мярка B4) и частично изплащане по мерки B1 и B2
(101)
На 23 април 2013 г. общото събрание на акционерите на Банката одобри увеличение на акционерния капитал в размер на 8 429 млн. евро (51). Тази сума е изчислена като сумата от:
i)
7 335 млн. евро за покриване на капиталовите нужди, установени от стрес теста от 2012 г.; от тази сума HFSF записа 5 891 млн. евро (мярка B4), а частните инвеститори записаха 1 444 млн. евро;
ii)
570 млн. евро, предоставени от HFSF с цел да се отговори на регулаторните капиталови изисквания, възникнали от придобитата стопанска дейност на ATE Bank, в съответствие с ангажимента, поет през юли 2012 г.; Комисията оцени тази мярка в Решението за ликвидация на ATE и установи, че тя не представлява помощ за Банката;
iii)
524 млн. евро, предоставени от HFSF с цел да се отговори на капиталовите нужди, възникнали при плащането на покупната цена за гръцките дейности на трите кипърски банки; тази част от увеличението на капитала представлява мярка C (52).
(102)
Цената на новите акции е определена на 1,70 евро за акция, което съответства на 50 % от средната цена, претеглена спрямо обема на акциите, през 50-те дни на търгуване преди определянето на цената.
(103)
На 3 юни 2013 г. съветът на директорите на Банката обяви емитирането на 3 888 268 914 нови акции с номинална стойност от 0,30 евро при цена от 1,70 евро за акция (53). Банката обяви на 28 юни 2013 г. (54), че съветът на директорите е удостоверил пълното изплащане на общото увеличение на акционерен капитал на обща стойност от 8 429 млн. евро, включително размера на премиите.
(104)
Общото частно участие в увеличението на акционерния капитал на Банката възлиза на 1 444 млн. евро (55). Тази сума включва и участието на BCP, както е описано в съображение 80.
(105)
Поради това участието на HFSF в увеличението на акционерния капитал на Банката възлиза на 6 985 млн. евро.
(106)
Непосредствено след рекапитализацията от пролетта на 2013 г. HFSF става мажоритарен акционер в Банката с дял от 81 % (56). HFSF предостави гаранции и предостави на частните инвеститори гаранция за всяка закупена акция безвъзмездно (57). Всяка гаранция включва право на закупуване на 4,48 акции от HFSF през определени периоди и по цени на упражняване. Първата възможна дата е 2 януари 2014 г., а след тази дата правата, включени в гаранциите, могат да се упражняват на всеки шест месеца до 2 януари 2018 г. Цената на упражняване е равна на цената на записване от 1,70 евро, увеличена с годишен лихвен процент (4 % за първата година, 5 % за втората година, 6 % за третата година, 7 % за четвъртата година и след това 8 % на годишна основа за останалите шест месеца) (58).
(107)
Съгласно закона за HFSF в изменения му вид от 2014 г. само цените на упражняване на гаранциите могат да бъдат коригирани при емитиране на права. Освен това, всяка подобна корекция ще се извършва впоследствие и само в границите на размера на сумата от реализираните постъпления от продажбата на преференциални права на HFSF. Не се предвиждат корекции в случай на незадължително увеличение на акционерния капитал.
2.3.4. Мерки за помощ за придобитите предприятия (мярка C)
2.3.4.1. Мерки за помощ за ATE
(108)
Както е посочено в съображение 58, към момента на приемането на Решението за преструктуриране на ATE, ATE вече се е ползва от мерки за помощ.
(109)
През декември 2011 г. гръцката държава вля 290 млн. евро в ATE.
(110)
Преструктурирането от 27 юли 2012 г., както е описано в съображения 62 и 63, включва също допълнително подпомагане от държавата. HFSF предостави на Банката облигации на EFSF на стойност 7 471 млн. евро с цел да покрие недостига от финансиране. HFSF пое и ангажимент да рекапитализира Банката за сума в размер на 570 млн. евро.
(111)
Като цяло помощта, свързана с процедурата за придобиване и поемане на задължения, възлиза на 8 041 млн. евро.
2.3.4.2. Мерки за помощ за гръцките дейности на трите кипърски банки (мярка C)
(112)
Както вече е посочено в съображения 77 и 101, по време на придобиването на гръцките дейности на трите кипърски банки, HFSF пое ангажимент да предостави на Банката капитал в размер на 524 млн. евро (мярка C). Този ангажимент е изпълнен през юни 2013 г. (59).
2.4. ПЛАНЪТ ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ
2.4.1. Национални операции
(113)
Според плана за преструктуриране Банката ще се съсредоточи върху своите основни банкови дейности в Гърция.
(114)
Основният акцент е да се възстанови доходността и жизнеспособността на гръцките банкови дейности. За тази цел в плана за преструктуриране са включени редица мерки, целящи подобряването на оперативната ефективност и нетния лихвен марж на Банката, както и мерки за подобряване на нейната капиталова позиция и структурата на счетоводния ѝ баланс.
(115)
По отношение на оперативната ефективност, Банката вече започна да изпълнява мащабна програма за рационализиране.
(116)
От 31 декември 2011 г. до 31 декември 2013 г. Банката намали физическото си присъствие в Гърция с общо 322 клона, като отчете преструктурирането на придобитите субекти след датата на придобиване. Банката продължи да поддържа възприетия ритъм през 2014 г., като още през първото полугодие приключи затварянето на […] субекта.
Таблица 9
Преструктуриране на гръцката клонова мрежа 2010 г. - първо полугодие на 2014 г.
Период
2011 г.
2012 г.
2013 г.
Първо полугодие на 2014 г.
Общ брой на клоновете в началото на периода или към датата на придобиване
360
918
1 316
1 037
От които на банка Piraeus
[…]
[…]
[…]
[…]
На банка ATE
[…]
[…]
На банка Geniki
[…]
[…]
Клоновете в Кипър
[…]
[…]
[…]
На банка MBG
[…]
[…]
[…]
Общо в края на периода
346
889
1 037
899
Общо закриване на клонове в рамките на периода
14
29
279
138
Източник:
план за преструктуриране, представен на 25 юни 2014 г., стр. 40 и 125, годишни доклади за 2011 и 2012 г.
(117)
Банката съкрати и общия брой на персонала, зает в осъществяването на банкови и небанкови действия в Гърция, през периода 2011-2013 г. с 2 519 служители. По-специално, 2 114 поста бяха освободени в рамките на прилаганата от Банката схема за доброволно оттегляне.
Таблица 10
Съкращаване на персонал в Гърция за периода 2010-2013 г.
Период
2011 г.
2012 г.
2013 г.
Обща численост на персонала в началото на периода или към датата на придобиване
6 370
12 616
18 628
От които на банка Piraeus
[…]
[…]
[…]
На банка ATE
[…]
[…]
На банка Geniki
[…]
[…]
Клоновете в Кипър
[…]
[…]
[…]
На банка MBG
[…]
[…]
[…]
Общо в края на периода
6 172
12 365
16 558
Съкращаване на персонал
198
251
2 070
Източник:
план за преструктуриране, представен на 25 юни 2014 г., стр. 40 и 125, годишни доклади за 2011 и 2012 г.
(118)
Банката планира допълнително съкращаване на персонала си в Гърция за периода от декември 2013 г. до края на 2017 г. (от 16 558 на […] служители) и на размера на мрежата си (от 1 037 на […] клона) (60) […].
(119)
Повишената ефективност от гледна точка на клонове и персонал ще допринесе за намаляването на общите разходи за дейностите на Банката в Гърция с […] % от 1 394 млн. евро на прогнозна база през 2013 г. на […] млн. евро (61) през 2017 г. (62). В резултат на това очакваното съотношение на разходите към приходите на дейностите на Банката в Гърция следва да спадне под […] % в края на периода на преструктуриране.
(120)
В плана за преструктуриране е описано също как Банката ще намали своите разходи за финансиране, което е от съществено значение за възстановяването на жизнеспособността. Банката очаква да може да плаща по-ниски лихвени проценти по депозитите в нея благодарение на по-стабилната среда, и по-специално очакваното стабилизиране и възстановяване на гръцката икономика, която трябва да започне да отбелязва растеж от 2014 г. нататък.Очаква се спредовете по депозитите в Гърция да се понижат (63). Това понижение на спредовете ще бъде постигнато главно посредством плащането на много по-ниски проценти по срочните депозити. По същия начин, зависимостта на Банката от спешна помощ за осигуряване на ликвидност (СПОЛ) и по-голямо финансиране от Евросистемата ще намалее от над 45 % от общите ѝ активи през 2012 г. на по-малко от […] % през 2017 г. (64).
(121)
Според плана за преструктуриране се очаква Банката да укрепи също така своя счетоводен баланс. Нетното ѝ съотношение на кредитите към депозитите в Гърция ще намалее до […] % през 2017 г. (от 114 % през 2013 г. (65)), а капиталовата ѝ адекватност ще се подобри допълнително.
(122)
Друг приоритет на Банката е управлението на необслужваните кредити. Банката ще подобри своята кредитна политика както по отношение на предоставянето на кредити (по-добро покритие на обезпечението и по-малки лимити), така и по отношение на управлението на необслужваните кредити. Делът на необслужваните кредити ще бъде близо […]% през […] г. и след това ще започне да се понижава, като се очаква да достигне приблизително […] % в края на периода на преструктуриране (66). Свързаните с риска разходи (загуби от обезценка на заемите) ще се понижат от близо 2 млрд. евро през 2013 г. до по-малко от […] млн. евро през 2018 г. (67).
(123)
Подобряването на оперативната ефективност, повишаването на нетния лихвен марж и намаляващите разходи за риска ще дадат възможност на Банката да възстанови своята доходност в Гърция от […] г. нататък. Банката очаква печалбите ѝ да надвишат […] млрд. евро през 2018 г. за вътрешни дейности.
2.4.2. Международни банкови дейности
(124)
С оглед на подобряването на доходността от чуждестранните дейности Банката вече започна да изпълнява програма за значително намаляване на разходите в международната мрежа. За периода от края на 2011 г. до март 2014 г. броят на служителите беше намален с 10 %, от 6 634 на 5 948 души, а броят на клоновете с 18 %, от 499 на 410 (68). Структурата на международния портфейл на Банката също беше опростена, за да се намали разходната база (69).
(125)
В плана за преструктуриране е подчертана необходимостта да се намали зависимостта на чуждестранните дъщерни предприятия от тяхното гръцко дружество майка, що се касае до техните нужди от финансиране, и да се продължи поддържането на капиталовата позиция на Банката.
(126)
През септември 2012 г. Банката продаде дъщерното си предприятие в САЩ, на което се падаха приблизително 0,7 млрд. евро от активите (13 клона и 158 служители).
(127)
Банката ще намали експозицията си в чуждестранни активи до […] млрд. евро към края на юни 2018 г. Тази стойност представлява намаление от […]% (70) спрямо края на 2012 г. (71).
(128)
Намалението на чуждестранните активи ще бъде малко по-незначително - до […] млрд. евро в случай […] (72). При това положение общото намаление на чуждестранните активи ще възлезе на […]% спрямо равнището от края на 2012 г.
(129)
Вместо обаче да се съобрази с горепосочения размер на общите активи към края на юни 2018 г., Банката може да реши да пристъпи към продажба […] (73). В този случай запазените дейности няма да представляват повече от […]% от общите чуждестранни дейности на Банката към края на 2012 г.
(130)
Банката ще намали своето общо финансиране на чуждестранните си дъщерни предприятия.
2.4.3. Набиране на частен капитал и вноски от съществуващите акционери и подчинени кредитори
(131)
Банката успя да набере значителен капитал на пазара и по този начин намали размера на необходимата ѝ държавна помощ.
(132)
Първо, Банката успя да набере определен частен капитал през 2011 г. чрез емитирането на права в размер на 807 млн. евро (74). Както е посочено в съображение 104, Банката успя да набере капитал и от частни инвеститори чрез рекапитализацията от пролетта на 2013 г. Броят на вече съществуващите акционери също намаля значително като резултат от рекапитализацията от пролетта на 2013 г., след която 81 % от акциите на Банката се държат от HFSF, 17 % от нови инвеститори, което оставя на старите акционери едва 2 % дялово участие. От 2008 г. насам не са плащани никакви дивиденти в парични средства.
(133)
Банката успя да набере на пазара капитал в размер на 1 750 млн. евро през април 2014 г. за покриване на нуждите от допълнителен капитал и изплащане на държаните от Гърция привилегировани акции. Новите акции бяха емитирани на цена 1,7 евро, което представлява цената, платена от HFSF в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г.
(134)
Банката генерира капитал и чрез обратно изкупуване на собствените си хибридни и подчинени дългови инструменти с отстъпка от номиналната стойност. През март 2012 г. Банката предложи да изкупи обратно част от хибридните инструменти и инструменти от по-нисък втори ред. Цената, изчислена на базата на пазарната стойност и включваща премия от най-много десет процентни пункта, беше определена на 37 % от номиналната стойност за хибридните инструменти и на 50 % от номиналната стойност за инструментите от по-нисък втори ред. Процентите на участие бяха съответно 52,8 % и 18,2 %. През май 2013 г. Банката стартира допълнителна операция по управление на пасивите за обратно изкупуване на ценни книжа, задълженията по които не са погасени, на стойност до 321 млн. евро. Процентът на участие беше 20 %. Тази поредица от обратни изкупувания доведе до реализиране на обща капиталова печалба от приблизително 120 млн. евро (75).
2.5. ПОЕТИ ЗАДЪЛЖЕНИЯ ОТ ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ
(135)
На 25 юни 2014 г. Гърция пое задължение Банката и нейните филиали да изпълнят представения на същия ден план за преструктуриране, както и допълнителни задължения по отношение на изпълнението на плана за преструктуриране („поети задължения“). В настоящия раздел са обобщени задълженията, които са изложени в приложението.
(136)
Първо, гръцките органи поеха задължение Банката да преструктурира своите търговски операции в Гърция, като определиха максимален брой клонове и служители към 31 декември 2017 г. в Гърция, както и максимален размер на общите разходи за дейностите в Гърция през 2017 г. (76).
(137)
Освен това гръцките органи поеха задължение Банката да намали разходите за депозити, събирани в Гърция. Това следва да е съобразено с максималното съотношение на нетните кредити към депозитите към 31 декември 2017 г. (77) […].
(138)
Що се отнася до чуждестранните дъщерни предприятия на Банката, гръцките органи поеха задължението Банката да намали задлъжнялостта по отношение на чуждестранните си активи до 30 юни 2018 г. (78). Освен това подкрепата за ликвидността и капиталовата подкрепа за тези дъщерни предприятия е силно ограничена като номинален размер и може да се използва само при конкретни обстоятелства.
(139)
Гръцките органи поеха задължението Банката да продаде някои ценни книжа. Освен това Банката няма да купува неинвестиционни ценни книжа с някои ограничени изключения (79).
(140)
Гръцките органи поеха редица задължения, свързани с корпоративното управление на Банката. Те се задължиха да ограничат възнаграждението на служителите и управителите на Банката (80).
(141)
Гръцките органи поеха и задължението Банката да прилага разумна кредитна политика, за да се гарантира, че решенията за предоставянето и преструктурирането на кредити целят увеличаване до максимум на жизнеспособността и доходността на Банката. Банката ще съблюдава високите стандарти по отношение на наблюдението на кредитния риск и преструктурирането на кредитите (81).
(142)
Поети са редица задължения по отношение на операциите на Банката със свързани кредитополучатели. Целта на тези задължения е да се гарантира, че Банката няма да се отклони от благоразумните банкови практики при предоставянето или преструктурирането на кредити на своите служители, управители и акционери, както и на публични субекти, политически партии и медийни дружества (82).
(143)
Накрая, гръцките органи поеха задължението Банката да се съобразява с някои ограничения по отношения на дейността като забрана за изплащане на дивиденти и купони, забрана за придобиване и забрана за рекламиране на държавна подкрепа (83).
(144)
Изпълнението на тези задължения ще се следи до 31 декември 2018 г. от контролиращо доверено лице.
(145)
Отделно, в представените на 25 юни 2014 г. документи гръцките органи посочиха, че ще искат одобрението на Комисията преди обратно изкупуване на гаранции от Банката или от държавен орган, включително HFSF (84).
3. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МОСТОВА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
(146)
На 27 юли 2012 г. Комисията откри официална процедура по разследване, за да провери дали са изпълнени условията на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. (85) по отношение на целесъобразността, необходимостта и пропорционалността на първата мостова рекапитализация, предоставена от HFSF в полза на Банката (мярка B1).
(147)
Що се отнася до целесъобразността на мярката, предвид факта, че помощта е предоставена след предходна рекапитализация и помощ за осигуряване на ликвидност, и предвид продължителния период на оздравяване, Комисията изрази съмнения относно това дали Банката е предприела всички възможни действия, за да избегне необходимостта от помощ в бъдеще (86). Освен това за Комисията не е ясно кой ще контролира Банката в бъдеще, след като първата мостова рекапитализация бъде заменена от постоянна рекапитализация (87), тъй като Банката може да попадне или под контрола на държавата, или под контрола на миноритарни частни собственици. Комисията посочи, че и в двата случая качеството на управление на Банката, и по-специално дейността по отпускане на кредити, следва да се запази, за да се приеме първата мостова рекапитализация за целесъобразна.
(148)
Що се отнася до необходимостта от първата мостова рекапитализация, в съображение 70 от решението за откриване по отношение на Piraeus Комисията постави под въпрос дали са били взети всички възможни мерки, за да се избегне възможността Банката отново да има нужда от помощ в бъдеше. Освен това, тъй като не беше ясно колко ще продължи мостовата рекапитализация, Комисията не успя да стигне до заключение дали е била достатъчна и дали е отговаряла на принципите за възнаграждение и споделяне на тежестта в съответствие с правилата за държавна помощ. Освен това, тъй като условията на преобразуването на първата мостова рекапитализация в постоянна рекапитализация не са били известни към момента на вземане на решението за откриване по отношение на Piraeus, Комисията не беше в състояние да ги оцени.
(149)
Що се отнася до пропорционалността на мярката, Комисията изрази съмнения относно това дали предпазните мерки (забрана за рекламиране на държавна подкрепа, забрана за изплащане на купони и дивиденти, забрана за кол опция и забрана за обратно изкупуване, както са описани в съображение 76 от решението за откриване по отношение на Piraeus) са били достатъчни по отношение на първата мостова рекапитализация. Освен това, в съображение 77 от решението за откриване по отношение на Piraeus Комисията посочи, че липсата на правила, които да не позволяват на HFSF да координира четирите основни гръцки банки (а именно Банката, Eurobank, NBG и Alpha Bank), и отсъствието на адекватни предпазни мерки, които да не допускат споделянето на чувствителна търговска информация между тях, би могло да доведе до нарушаване на конкуренцията. В този контекст Комисията предложи да бъде назначено контролиращо доверено лице, което физически да присъства в Банката.
4. КОМЕНТАРИ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МОСТОВА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
4.1. КОМЕНТАРИ НА БАНКАТА
(150)
На 30 август 2012 г. Комисията получи коментарите на Банката във връзка с решението за откриване по отношение на Piraeus.
(151)
По отношение на целесъобразността на мерките Банката отбеляза, че ситуацията с дълговата криза в Гърция и в еврозоната е безпрецедентна. Вливането на капитал от май 2009 г., който се равнява на 1,0 % от рисково претеглените активи, представлява конкретен отговор на извънредните смущения на световните финансови пазари. В края на 2011 г. допълнителното вливане на капитал в размер на 380 млн. евро, получено от Гърция, се равнява на 1,1 % от рисково претеглените активи на Банката към този момент и е предназначено да покрие недостига от капитал, очакван вследствие на задълбочаващата се рецесия. Извършената от HFSF рекапитализация на Банката на стойност 4,7 млрд. евро е първата част на рекапитализацията, имаща за цел да покрие недостига на капитал, който е резултат от участието на частния сектор, оценката на кредитните портфейли, извършена от Blackrock (88), и задълбочаващата се рецесия.
(152)
Беше изразено становището, че назначаването от гръцките органи и от HFSF съответно на един и двама представители в съвета на директорите на Банката и на един представител на HFSF като член на комитета на Банката за оценка на риска, наред с останалото гарантира, че няма да се поема прекомерен риск.
(153)
По отношение на необходимите мерки Банката посочи, че решението за провеждане на рекапитализацията под формата на мостово финансиране е взето от гръцките власти и от Европейския съюз, МФВ и ЕЦБ, и че сумата на мостовата рекапитализация в размер на 4,7 млрд. евро до голяма степен компенсира ефекта от участието на частния сектор. Що се отнася до преобразуването на мостовата рекапитализация в постоянен капитал, Банката посочи, че след продължителния период през второто тримесечие на 2012 г., в който Гърция нямаше правителство, и след одобряването на окончателната структура, неминуемо ще произтече значително намаляване на дяловото участие на съществуващите акционери и ще се договори адекватно възнаграждение (в зависимост от прилаганите условия и инструменти).
(154)
По отношение на пропорционалността на мерките Банката отбеляза, че от 2009 г. насам са коригирани кредитните политики чрез прилагането на по-строги кредитни критерии, по-кратки срокове за погасяване и по-ниски кредитни лимити. От първото тримесечие на 2009 г. всички искания за кредити над конкретна сума се преразглеждат и одобряват от заместник-директора и управителя на отдел „Кредити“. Това няма да промени настоящите бизнеспрактики, посочени в представения на Банката на Гърция бизнесплан, и няма да изложи на риск настоящите стандарти за кредитиране. Тези стандарти са едни от най-стриктните в сектора, което беше потвърдено и посредством добрите резултати на Банката при надзорната проверка на Blackrock Solutions. Осъществяването на тези намерения ще бъде подсигурено и от факта, че гръцките органи и HFSF имат свои представители в съвета на директорите на Банката.
(155)
По отношение на предложението на Комисията да бъде назначено контролиращо доверено лице, Банката смята, че няколко трети страни вече извършват внимателно наблюдение, в т.ч. Банката на Гърция, външни одитори, представителите на гръцките органи и представителите на HFSF.
4.2. КОМЕНТАРИ НА ДРУГА ГРЪЦКА БАНКА
(156)
На 3 януари 2013 г. Комисията получи коментарите на една гръцка банка във връзка с решението за откриване по отношение на Piraeus. Въпросната гръцка банка посочва, че рекапитализацията на гръцки банки от HFSF по принцип представлява желана стъпка в посока на една по-здрава и по-жизнеспособна банкова система и не изразява възражения по отношение на рекапитализацията на Банката.
(157)
Въпреки че изразява пълната си подкрепа за принципната рекапитализация на гръцките банки от HFSF, въпросната банка обаче обясни, че за да се сведат до минимум нарушенията на конкуренцията и да се избегне дискриминация, тя е очаквала рекапитализацията от HFSF да бъде на разположение на всички банки, които осъществяват дейност в Гърция, при сходни условия.
5. КОМЕНТАРИ НА ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МОСТОВА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
(158)
На 5 септември 2012 г. гръцките органи представиха кометнарите си, изготвени от Банката на Гърция и от HFSF.
5.1. КОМЕНТАРИ НА БАНКАТА НА ГЪРЦИЯ
(159)
Що се отнася до целесъобразността на първата мостова рекапитализация, Банката на Гърция отбеляза, че сумата в размер на 18 млрд. евро капитал, с която HFSF е рекапитализирал четирите най-големи гръцки банки през май 2012 г., е била по-малка от окончателната сума, необходима за постепенното постигане и поддържане от тези банки на съотношението на базовия капитал от първи ред, определено на 10 %, до юни 2012 г., и съотношението на базовия капитал от първи ред, определено на 7 %, при тригодишен неблагоприятен сценарий. Тя отбеляза също, че първата мостова рекапитализация е била временна предвид факта, че процесът на рекапитализация ще приключи с увеличения на акционерния капитал на тези четири банки.
(160)
Банката на Гърция посочи още, че рекапитализацията на най-големите гръцки банки е част от по-дългосрочното преструктуриране на гръцкия банков сектор. Тя отбеляза, че ако дадена банка остане частна собственост, най-вероятно ще се запази същото ръководство, а ако стане държавна собственост (т.е. притежавана от HFSF), HFSF може да назначи ново ръководство, което при всички случаи ще бъде оценявано от Банката на Гърция. Банката на Гърция отбеляза, че редовно оценява рамката за корпоративно управление, адекватността на управлението и рисковия профил на всяка банка, за да се увери, че не се поема прекомерен риск. Тя отбеляза също, че HFSF вече е назначил представители в съвета на директорите на рекапитализираните банки.
(161)
Що се отнася до необходимостта от първата мостова рекапитализация, Банката на Гърция посочи, че рекапитализацията на Банката е била ограничена, за да се гарантира покриването на приложимите към въпросния момент минимални капиталови изисквания (8 %). Тя посочи още, че продължителният период от време преди рекапитализациите е бил следствие от бързото влошаване на работната среда в Гърция и въздействието на програмата за участието на частния сектор, сложността на целия проект и необходимостта от постигане на максимално участие на частните инвеститори в увеличенията на акционерния капитал.
(162)
Що се отнася до пропорционалността на първата мостова рекапитализация, Банката на Гърция посочи, че цялостното изпълнение на плана за преструктуриране, който трябва да бъде представен на Комисията, ще се гарантира въз основа на факта, че при съществено нарушение на плана за преструктуриране ще бъде преустановено временното отнемане на правото на глас на HFSF. Банката на Гърция отбеляза също, че затрудненията на Банката не се дължат нито на подценяването на риска от страна на ръководството на Банката, нито на агресивни търговски действия.
5.2. КОМЕНТАРИ НА HFSF
(163)
Що се отнася до целесъобразността на първата мостова рекапитализация, с цел да се избегне потенциална държавна намеса в случай на предоставяне на държавна помощ в голям размер чрез HFSF и пълно право на глас на HFSF, HFSF посочи, че банките, които финансира, не се считат за публични субекти или за субекти под държавен контрол и че те няма да се контролират от държавата след постоянната им рекапитализация от HFSF. HFSF отбеляза, че той е напълно независимо юридическо лице по частното право, което взема автономни решения. Фондът не е предмет на държавен контрол в съответствие с член 16В, параграф 2 от Закона за HFSF, според който кредитните институции, на които HFSF е предоставил капиталова подкрепа, не са част от по-широкия публичен сектор. Той се позова също така на структурата на управление на HFSF.
(164)
Що се отнася до намесата на HFSF в управлението на Банката, HFSF отбеляза, че ще зачита автономността на Банката и няма да се намесва в ежедневното ѝ управление, като се има предвид, че функциите му са ограничени до предвиденото в Закона за HFSF. Фондът посочва, че няма да има каквато и да било държавна намеса или координиране и че решенията на Банката по отношение на кредитния процес (наред с останалото, по отношение на обезпечения, ценообразуване и платежоспособност на кредитополучателите) ще се вземат на базата на търговски критерии.
(165)
HFSF отбеляза, че в Закона за HFSF и в споразумението преди записването са предвидени подходящи предпазни мерки, за да се предотврати поемането на прекомерен риск от съществуващите частни акционери. Фондът изтъкна следните елементи i) назначаването на представители на HFSF като независими членове на съвета на директорите на Банката без изпълнителни функции, и присъствието им в комитетите; ii) извършването на надлежна проверка на Банката от HFSF, както и iii) факта, че след окончателната рекапитализация правото му на глас ще бъде ограничено само дотолкова, доколкото Банката спазва условията на плана за преструктуриране.
(166)
Освен това HFSF заяви, че са взети подходящи мерки, за да се гарантира, че банките, в които участва HFSF, няма да споделят помежду си чувствителна търговска информация. Тези мерки включват назначаването на различни представители на HFSF във въпросните банки, предоставянето на мандати на тези представители, които осигуряват специфична гаранция срещу изтичането на информация от един представител към друг, и ясни вътрешни инструкции за тези представители да не предават чувствителна търговска информация за банките. Освен това HFSF заяви, че не упражнява правата си във връзка с банките по начин, който може да попречи, ограничи, наруши или значително намали или възпрепятства ефективната конкуренция. На последно място, HFSF посочи, че членовете на съвета на директорите и служителите му са предмет на строги правила за поверителност и фидуциарни задължения и са обвързани от разпоредби за професионална тайна по отношение на действията на фонда.
6. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, СВЪРЗАНА С ПРИДОБИВАНЕТО НА ATE И ГРЪЦКИТЕ ДЕЙНОСТИ НА ТРИТЕ КИПЪРСКИ БАНКИ
6.1. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, СВЪРЗАНА С ATE
(167)
В решението относно преструктурирането на ATE Комисията заключи, че мерките, които се съдържат в съображения 58 и 108 от посоченото решение, представляват държавна помощ и са в съответствие с вътрешния пазар.
(168)
В решението относно ликвидацията на ATE Комисията заключи, че мерките, които се съдържат в съображения 109 и 110 от посоченото решение, представляват държавна помощ за прехвърлените дейности на ATE. Освен това Комисията заключи, че помощта за АТЕ би била съвместима с вътрешния пазар единствено ако интегрирането на прехвърлените дейности на ATE бъде осъществено по план и ако планът за преструктуриране на Банката, който включва прехвърлените дейности на ATE, позволи възстановяване на жизнеспособността в дългосрочен план. Възстановяването на жизнеспособността в дългосрочен план ще бъде разгледано в раздел 7.6.2.
(169)
Поради тази причина не е необходимо Комисията да прави нова оценка на посочените мерки и потвърждава, че те са съвместими с вътрешния пазар.
6.2. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, СВЪРЗАНА С ГРЪЦКИТЕ ДЕЙНОСТИ НА ТРИТЕ КИПЪРСКИ БАНКИ (МЯРКА C)
6.2.1. Наличие и размер на помощта
(170)
Комисията трябва да установи наличието на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора по отношение на мярка С. Съгласно посочената по-горе разпоредба държавна помощ е всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки.
(171)
Рекапитализацията на Банката от страна на HFSF в размер на 524 млн. евро беше възложена през март 2013 г. по време на тръжната процедура за придобиването на прехвърлените кипърски дейности. Мярката следователно е била одобрена през март 2013 г. Действителната рекапитализация беше осъществена в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (89).
(172)
Рекапитализацията на Банката е осъществена от HFSF, който е създаден и се финансира от Гърция за подкрепа на банките, и следователно плащанията са направени с държавни ресурси.
(173)
Що се отнася до бенефициера на държавната помощ, рекапитализацията, както е посочено в съображение 72, е била необходима за покриване на капиталовите нужди, които ще възникнат в резултат от придобиването на прехвърлените кипърски дейности. Освен това която и да е гръцка банка, която придобие прехвърлените кипърски дейности, ще има възможност за рекапитализация. В офертата на Банката, представена за одобрение на HFSF, беше взета предвид рекапитализация от HFSF. В този момент гръцките банки разполагат с ограничен капитал и никоя от тях нямаше да придобие прехвърлените кипърски дейности без обещание за рекапитализация. Следователно, макар Банката да е формалният получател на предоставения от HFSF капитал, Комисията счита, че бенефициер на държавната помощ са прехвърлените кипърски дейности, тъй като мярката позволява прехвърлените кипърски дейности да бъдат купени от гръцка банка. Без рекапитализацията на Банката прехвърлените кипърски дейности нямаше да бъдат придобити от гръцка банка. Те щяха да останат част от групи с извънредно големи затруднения (и Cyprus Popular Bank, и Bank of Cyprus са били в процес на преструктуриране предвид нуждата им от значителен капитал), поради което щяха да фалират или най-малко да претърпят масово изтегляне на депозити. По отношение на наличието на предимство Комисията отбелязва още, че рекапитализацията на Банката от HFSF не отговаря на принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика: при висока степен на несигурност частен инвеститор, който действа при нормални пазарни условия, няма да се ангажира с бъдещото вливане на капитал в големи размери в Банката, без да знае предварително условията за това вливане (т.е. емисионната цена).
(174)
Освен това, мярката е по дефиниция селективна, тъй като се прилага изключително за прехвърлените кипърски дейности (всяка от които представлява дружество) и за никое друго дружество.
(175)
На последно място, прехвърлените кипърски дейности, т.е. гръцките клонове на три кипърски банки, се конкурират с други банки, включително дъщерни предприятия на чуждестранни банки, които развиват дейност в Гърция или са потенциално заинтересовани да навлязат на гръцкия пазар. Следователно оздравяването на тези дейности нарушава конкуренцията и въздейства върху търговския обмен между държавите членки.
(176)
По тази причина Комисията стига до заключението, че рекапитализацията на Банката от страна на HFSF в размер на 524 млн. евро представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
Бенефициер на държавната помощ
(177)
Както вече беше обяснено в съображение 173, Комисията счита прехвърлените кипърски дейности за бенефициер на средствата, отпуснати от HFSF под формата на облигации на Европейския инструмент за финансова стабилност (EFSF).
(178)
Освен това, както вече беше обяснено в съображения 71 и 173, прехвърлените кипърски дейности, т.е. гръцките клонове на три кипърски банки, е трябвало да бъдат придобити от друга банка от съображения за финансова стабилност и главно поради факта, че трите кипърски банки са били в много трудно положение. Следователно продажбата на прехвърлените кипърски дейности и доколко тази продажба е свързана с държавна помощ за купувача, т.е за Банката, следва да се разгледат в съответствие с раздел „Жизнеспособност чрез продажба на банка“ от Съобщението относно преструктурирането (90).
(179)
За целите на тази продажба Банката на Гърция реши да се свърже само с най-големите местни банки, опериращи в Гърция, от които само Банката и две други банки представиха необвързващи оферти. Банката е единственият оферент, подал валидна обвързваща оферта. Ограниченият брой потърсени купувачи не изключва открития характер на тръжната процедура предвид факта, че разумно не е можело да се очаква официално предложение от други инвеститори. Действително, към този момент, поради финансовата нестабилност на гръцката банкова система, която отчиташе големи загуби по кредитите поради дълбоката и продължителна рецесия, чуждестранните банки в Гърция са продали или е предстояло да продадат гръцките си активи (напр. Geniki, MBG, Emporiki Bank). С други думи, те са били на етап да напуснат гръцкия пазар, а не да търсят нови възможности за инвестиране в Гърция. Освен това може разумно да се приеме, че само инвеститор, който е в състояние бързо да стабилизира и да направи жизнеспособни придобитите дейности - т.е. голяма банкова група - би проявил интерес към тези дейности. Накрая, поради твърде кратките срокове за приключване на продажбата, наложени от финансовата криза, в условията на която са работели продаващите банки, е било много малко вероятно в процедурата по продажбата да се включат чуждестранни банки или други видове инвеститори; такива инвеститори нормално биха изисквали да извършат надлежна проверка на предлаганите за продажба активи, преди да представят официална оферта.
(180)
Ето защо Комисията прави заключението, че продажната цена на прехвърлените кипърски дейности е била пазарната цена и че може да се изключи държавна помощ за купувача, т.е. за Банката.
6.2.2. Правно основание на оценката на съвместимостта
(181)
С член 107, параграф 3, буква б) от Договора Комисията се оправомощава да определи помощта за съвместима с вътрешния пазар, ако тя е предназначена „за преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на държава членка“.
(182)
Комисията е признала, че световната финансова криза може да създаде сериозни затруднения в икономиката на дадена държава членка и че с мерките за подпомагане на банките тези затруднения могат да се преодолеят. Това е потвърдено в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно преструктурирането. Комисията поддържа мнението си, че изискванията за одобряване на държавната помощ в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от Договора са изпълнени с оглед на повторната поява на напрежение на финансовите пазари. Комисията потвърди това становище, като прие Съобщението относно удължаването от 2011 г. (91) и Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. (92).
(183)
Що се отнася до гръцката икономика, в решенията си за одобряване и удължаване на схемата за подпомагане на гръцките банки, както и в своите разрешения за мерките за държавна помощ, предоставени от Гърция на отделни банки (93), Комисията потвърди, че е налице заплаха от сериозни затруднения в гръцката икономика и че чрез държавната подкрепа за банките тези затруднения биха могли да бъдат преодолени. Следователно правното основание за оценката на мерките за помощ следва да бъде член 107, параграф 3, буква б) от Договора.
(184)
По време на финансовата криза Комисията разработи критерии за съвместимост на различните видове мерки за помощ. Принципите за оценка на мерките за помощ са посочени за пръв път в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(185)
В съответствие с точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., помощта е съвместима с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост:
а)
Целесъобразност: помощта трябва да бъде насочена правилно, за да може ефективно да постигне целта за преодоляване на сериозно затруднение в икономиката. Случаят не би бил такъв, ако мярката не е целесъобразна за преодоляване на затруднението.
б)
Необходимост: мярката трябва да е необходима по размер и форма за постигането на целта. Следователно размерът ѝ трябва да бъде минималният необходим за постигането на целта и тя трябва да е под най-целесъобразната форма за преодоляване на затруднението.
в)
Пропорционалност: положителните въздействия от мярката трябва да бъдат балансирани по подходящ начин спрямо нарушенията на конкуренцията, за да може нарушенията да се сведат до необходимия минимум за постигането на целите на мярката.
(186)
По време на финансовата криза Комисията разработи критерии за съвместимост на различните видове мерки за помощ. Принципите за оценка на мерките за помощ бяха посочени за пръв път в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(187)
В Съобщението относно рекапитализацията Комисията дава допълнителни насоки относно равнището на възнаграждението, което се изисква при вливания на капитал от държавата.
(188)
Накрая, в Съобщението относно преструктурирането Комисията обяснява как ще оценява плановете за преструктуриране. В оценката си на плана за преструктуриране на Банката в съответствие със Съобщението относно преструктурирането Комисията ще вземе предвид всички мерки, посочени в таблица 11.
6.2.3. Съвместимост на мярката за помощ C със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
6.2.3.1. Целесъобразност
(189)
По отношение на целесъобразността на мярката, т.е. на ангажимента на HFSF да рекапитализира Банката с 524 млн. евро, Комисията счита, че тази мярка е целесъобразна, тъй като е позволила гръцките дейности на трите кипърски банки да бъдат продадени на Банката.
(190)
Без тази мярка нито една гръцка банка, в т.ч. Банката, не би пожелала да придобие прехвърлените кипърски дейности в момент, когато нито една банка извън Гърция не е желаела да навлезе на пазара. Ако прехвърлените кипърски дейности не са били придобити, тези дейности и по-специално депозитите на гръцките клонове биха били застрашени. Следователно мярката е гарантирала запазването на финансовата стабилност в Гърция. На тази база Комисията счита, че мярката е целесъобразна като помощ за оздравяване.
6.2.3.2. Необходимост
(191)
В съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., от гледна точка на своя размер и форма мярката за помощ трябва да е необходима за постигането на своята цел. Това предполага, че вливането на капитал например трябва да е в минималния необходим размер за постигането на въпросната цел.
(192)
В момент, когато за гръцките банки е било много трудно да намерят капитал, мярката е покрила капиталовите нужди, които биха произтекли от плащането на покупната цена за придобиване на прехвърлените кипърски дейности, така че придобиването да стане възможно.
(193)
Нещо повече, Комисията отбелязва със сигурност, че помощта е приела формата на вливане на капитал в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г., тъй като HFSF не е предоставил безвъзмездни средства на Банката, а е получил обикновени акции на същата стойност.
(194)
Ето защо мярката е необходима за постигането на целта за ограничаване на затрудненията в гръцката банкова система и в икономиката като цяло.
6.2.3.3. Пропорционалност
(195)
Дейностите, за които е отпусната помощта, са продадени, след като гръцките органи отправят покана за оферти. Освен това придобитите дейности са интегрирани бързо в Банката. Помощта не е позволила дейностите, за които е отпусната, да останат като отделни конкуренти на пазара.
(196)
Нещо повече, размерът на помощта е бил относително малък, тъй като възлиза на около 3 % от общите нетни кредити на прехвърлените кипърски дейности (или около 3 % от техните рисково претеглени активи) (94).
(197)
Ето защо Комисията счита, че тази мярка е замислена по начин, който да сведе до минимум ненужните нарушения на конкуренцията.
6.2.3.4. Заключение относно съвместимостта на мерките за помощ със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
(198)
Въз основа на анализа в съображения (189)-(197) се налага заключението, че рекапитализацията на Банката от страна на HFSF в размер на 524 млн. евро е била целесъобразна, необходима за постигане на целта да се ограничат затрудненията в гръцката банкова система и в икономиката като цяло и е замислена по начин, който да сведе до минимум ненужните нарушения на конкуренцията, както и че тя съответства на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията.
6.2.4. Съответствие на мярката за помощ със Съобщението относно преструктурирането
(199)
Както е обяснено в съображение 178, продажбата на прехвърлените кипърски дейности попада в обхвата на раздел „Жизнеспособност чрез продажба на банка“ от Съобщението относно преструктурирането. В съответствие с точка 17 от Съобщението относно преструктурирането при продажбата на банка в затруднение на друга финансова институция трябва да се спазват изискванията за жизнеспособност, собствен принос и ограничения на нарушенията на конкуренцията.
6.2.4.1. Жизнеспособност в дългосрочен план на прехвърлените кипърски дейности чрез продажба
(200)
В точка 17 от Съобщението относно преструктурирането е пояснено, че продажбата на банка в затруднение на друга финансова институция може да допринесе за възстановяването на жизнеспособността в дългосрочен план, ако купувачът е жизнеспособен и е в състояние да поеме трансфера на Банката в затруднение, и може да спомогне за възвръщането на доверието на пазара.
(201)
Банката е интегрирала успешно прехвърлените кипърски дейности. Както е посочено в раздел 7.6, според нейния план за преструктуриране Банката може да се счита за жизнеспособен субект. Следователно фактът, че прехвърлените кипърски дейности са били прехвърлени на Банката, дава възможност за възстановяването на тяхната жизнеспособност в дългосрочен план.
6.2.4.2. Собствен принос и споделяне на тежестта
(202)
По отношение на приноса на акционерите на трите кипърски банки за разходите по преструктурирането Комисията отбелязва, че трите кипърски банки не са продали прехвърлените кипърски дейности по счетоводна стойност, а по стойност, коригирана в съответствие с доклада на PIMCO. Освен това дори и след корекцията трите кипърски банки са прехвърлили повече активи, отколкото пасиви на Банката. Ето защо е постигнато достатъчно споделяне на тежестта от страна на акционерите, тъй като загубата от стойността на прехвърлените кипърски дейности е понесена от продавачите.
6.2.4.3. Мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията
(203)
По отношение на мерките за ограничаване на нарушенията на конкуренцията, в точка 30 от Съобщението относно преструктурирането е предвидено, че „[п]ри оценката си на нуждата от такива мерки Комисията взема за отправна точка размера, мащаба и обхвата на дейностите, които въпросната банка би имала след прилагане на надежден план за преструктуриране... Естеството и формата на тези мерки ще зависят от два критерия: първо, от размера на помощта и от условията и обстоятелствата, при които е предоставена, и второ, от характеристиките на пазара или пазарите, на които извършва дейност Банката бенефициер.“
(204)
Както е описано в съображение 196, размерът на помощта възлиза на около 3 % от рисково претеглените активи на прехвърлените кипърски дейности. Ето защо Комисията счита, че тази помощ е относително малка, предвид факта, че е позволила продажбата на прехвърлените кипърски дейности и, както е обяснено в съображение 190, е осигурила запазването на финансовата стабилност в Гърция.
(205)
След продажбата на прехвърлените кипърски дейности гръцките клонове са спрели да съществуват като самостоятелни конкуренти, тъй като са били цялостно интегрирани в Банката.
(206)
Заключението на Комисията е, че предвид относително малкия размер на помощта, отпусната на прехвърлените кипърски дейности, и на факта, че те няма да продължат да съществуват като самостоятелни конкуренти, не са налице ненужни нарушения на конкуренцията.
6.2.4.4. Заключение относно съответствието със Съобщението относно преструктурирането
(207)
Въз основа на анализа в съображения 199-206 се счита, че продажбата на прехвърлените кипърски дейности и интегрирането им в Банката гарантира тяхната жизнеспособност в дългосрочен план, така също че помощта е ограничена до необходимия минимум и че не е налице ненужно нарушаване на конкуренцията, в съответствие със Съобщението относно преструктурирането.
(208)
Следователно рекапитализацията на Банката от страна на HFSF в размер на 524 млн. евро следва да бъде обявена за съвместима с вътрешния пазар.
7. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, ПРЕДОСТАВЕНА НА БАНКАТА
7.1. НАЛИЧИЕ И РАЗМЕР НА ПОМОЩТА
(209)
Комисията трябва да установи наличието на отпусната държавна помощ в полза на Банката по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
7.1.1. Наличие на помощ в мерките, предоставени по схемата за подпомагане на гръцките банки
7.1.1.1. Държавно подпомагане за осигуряване на ликвидност, предоставено по мерките за гаранции и за държавни облигационни заеми (мярка L1)
(210)
В своите решения за одобряване и удължаване на схемата за подпомагане на гръцките банки (95) Комисията вече е установила, че предоставеното по схемата подпомагане за осигуряване на ликвидност представлява помощ. През 2011 г. Банката е емитирала държавно гарантирани облигации на обща стойност 9,9 млрд. евро. Гърция също е отпуснала заем на Банката в размер на 1 289 млн. евро под формата на държавни облигации. В края на март 2014 г. размерът на неизкупени държавно гарантирани облигации и държавни облигации възлиза съответно на 9,9 млрд. евро и 1 024 млн. евро (96). Бъдещо подпомагане за осигуряване на ликвидност по линия на схемата за подпомагане на гръцките банки също би представлявало помощ.
7.1.1.2. Държавна рекапитализация, предоставена по мярката за рекапитализация (мярка A)
(211)
В решението си от 19 ноември 2008 г. относно схемата за подпомагане на гръцките банки Комисията вече е установила, че рекапитализациите, които ще се предоставят по включената в схемата за подпомагане на гръцките банки мярка за рекапитализация, представляват помощ. Банката е получила 750 млн. евро под формата на привилегировани акции, което представлява 2,1 % от рисково претеглените активи на Банката (97).
7.1.2. Наличие на помощ в гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2)
(212)
В точка 51 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. Комисията пояснява, че предоставянето на средства от централните банки за финансови институции не представлява помощ, ако са изпълнени четири кумулативни условия, свързани с платежоспособността на финансовата институция, обезпечеността на механизма, лихвения процент, начислен на финансовата институция, и липсата на насрещна гаранция от държавата. Тъй като предоставената на Банката гарантирана от държавата СПОЛ не съответства на тези четири кумулативни условия, по-специално тъй като е гарантирана от държавата и се отпуска успоредно с други мерки за подпомагане, не може да се направи изводът, че гарантираната от държавата СПОЛ не представлява държавна помощ.
(213)
Гарантираната от държавата СПОЛ отговаря на изискванията, определени в член 107, параграф 1 от Договора. Първо, тъй като тази мярка включва държавна гаранция в полза на Банката на Гърция, всяка евентуална загуба ще е за сметка на държавата. Следователно мярката включва държавни ресурси. СПОЛ дава възможност на банките да получат финансиране в момент, в който нямат достъп до пазара за финансиране на едро и до редовни операции за рефинансиране от Евросистемата. Следователно гарантираната от държавата СПОЛ предоставя предимство на Банката. Понеже СПОЛ е ограничена до банковия сектор, мярката е селективна. Поради това, че гарантираната от държавата СПОЛ дава възможност на Банката да продължи да осъществява своята дейност на пазара и да избегне неизпълнение и необходимостта да напусне пазара, тя нарушава конкуренцията. Тъй като Банката осъществява дейност в други държави членки и тъй като финансови институции от други държави членки осъществяват дейност или потенциално биха били заинтересовани от осъществяването на дейност в Гърция, предоставеното на Банката предимство засяга търговията между държавите членки.
(214)
Въз основа на посоченото по-горе Комисията счита, че гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2) представлява държавна помощ. Размерът на гарантираната от държавата СПОЛ се е променял с течение на времето. Към 31 декември 2012 г. нейният размер е бил около 31,4 млрд. евро. След рязък спад през 2013 г., към края на същата година тя възлиза едва на 750 млн. евро.
7.1.3. Наличие на помощ в мерките, предоставени чрез HFSF
7.1.3.1. Първа мостова рекапитализация (мярка B1)
(215)
В раздел 5.1 от решението за откриване по отношение на Piraeus Комисията вече е определила, че първата мостова рекапитализация представлява държавна помощ. Полученият капитал е бил в размер на 4,7 млрд. евро.
7.1.3.2. Втора мостова рекапитализация (мярка B2)
(216)
Мярка B2 е била осъществена с ресурси на HFSF, което, както е обяснено в съображение 65 от решението за откриване по отношение на Piraeus, включва държавни ресурси.
(217)
Що се отнася до наличието на предимство, мярка B2 е довела до увеличаване на капиталовото съотношение на Банката до равнище, което ѝ е дало възможност да продължи да функционира на пазара и да има достъп до финансиране от Евросистемата. Освен това възнаграждението за мярка B2 се е състояло от начислените лихви по дълговите ценни книжа на EFSF и допълнителна такса от 1 %. Тъй като посоченото възнаграждение очевидно е по-ниско от възнаграждението по сходни капиталови инструменти на пазара, Банката определено не би могла да набере този капитал при същите условия на пазара. Следователно мярка B2 е предоставила предимство с държавни ресурси на Банката. Тъй като мярката е била предоставена само на Банката, по своя характер тя е селективна.
(218)
Позицията на Банката е била засилена в резултат на мярка B2, тъй като са ѝ били предоставени необходимите финансови ресурси, за да продължи да изпълнява капиталовите изисквания, което е довело до нарушения на конкуренцията. Тъй като Банката осъществява дейност на банковите пазари в други държави членки и тъй като финансови институции от други държави членки осъществяват дейност или потенциално биха били заинтересовани от осъществяването на дейност в Гърция, мярка B2 засяга търговията между държавите членки.
(219)
Комисията счита, че мярка B2 представлява държавна помощ. Националните органи са изпратили уведомление за нея като за държавна помощ. Полученият капитал е бил в размер на 1 553 млн. евро.
7.1.3.3. Писмо за поемане на ангажимент (мярка B3)
(220)
С мярка B3 HFSF е поел ангажимент да предостави допълнителния капитал, необходим за завършването на рекапитализацията на Банката, до размера, изискван от Банката на Гърция в рамките на стрес теста от 2012 г. HFSF получава средствата си от държавата. Следователно с писмото се поема ангажимент за отпускането на държавни ресурси. Обстоятелствата, при които HFSF може да предоставя подпомагане на финансови институции, са точно определени и ограничени от закона. Съответно използването на тези държавни ресурси е присъщо на държавата. HFSF е поел ангажимент да предостави допълнителен капитал в размер до 1 082 млн. евро.
(221)
Писмото за поемане на ангажимент е предоставило предимство на Банката, тъй като чрез него вложителите са получили увереност, че Банката ще може да набере цялата сума на необходимия ѝ капитал, т.е. HFSF е щял да предостави капитала, ако Банката не успее да го набере на пазара. Този ангажимент е улеснил така също набирането на частен капитал на пазара, тъй като инвеститорите са се уверили, че ако Банката не може да намери част от капитала на пазара, HFSF ще го предостави. Никой частен инвеститор не би се съгласил да поеме ангажимент, преди да са известни условията на рекапитализацията, а към въпросния момент Банката не е имала достъп до капиталовите пазари. Предимството е селективно, тъй като не е предоставено на всички банки, извършващи дейност в Гърция.
(222)
Тъй като Банката осъществява дейност в други държави членки и тъй като финансови институции от други държави членки осъществяват дейност или потенциално биха били заинтересовани от осъществяването на дейност в Гърция, мярка В3 има вероятност да засегне също търговията между държавите членки и да наруши конкуренцията.
(223)
Следователно мярка B3 представлява помощ и гръцките органи са изпратили уведомление за нея като за държавна помощ.
7.1.3.4. Участие на HFSF в рекапитализацията от пролетта на 2013 г. за покриване на капиталовите нужди на стрес теста от 2013 г. (мярка В4)
(224)
Участието на HFSF в рекапитализацията от пролетта на 2013 г., която има за цел да бъдат покрити капиталовите нужди, набелязани по време на стрес теста от 2012 г. (мярка В4), се изразява в частичното преобразуване на първата и втората мостова рекапитализация (мерки В1 и В2) в постоянна рекапитализация в размер на 5 891 млн. евро под формата на обикновени акции. Тъй като мярка B4 представлява частично преобразуване на вече предоставена помощ, тя отново включва държавни ресурси, но не увеличава номиналния размер на помощта. За определена номинална стойност на помощта обаче тя увеличава предимството за Банката (а оттам и нарушенията на конкуренцията), тъй като представлява постоянна рекапитализация, а не временна рекапитализация, както в случая на мерки B1 и B2.
(225)
Комисията отбелязва, че такова подпомагане не е било предоставено на всички банки, осъществяващи дейност в Гърция. Що се отнася до нарушенията на конкуренцията и последиците за търговията, Комисията отбелязва например, че помощта е дала възможност на Банката да продължи да осъществява дейността си в други държави членки. Ликвидацията на Банката би довела до прекратяване на нейните дейности в чужбина чрез ликвидиране на въпросните дейности или тяхната продажба. Освен това някои банки от други държави членки са осъществявали дейност в Гърция. Следователно мярката нарушава конкуренцията и засяга търговията между държавите членки. Поради това Комисията счита, че мярка B4 представлява държавна помощ.
7.1.3.5. Заключение относно мерки B1, B2, B3 и B4
(226)
Мерки B1, B2, B3 и B4 представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Размерът на държавната помощ, включена в мерки B1, B2, B3 и B4, е 7 335 млн. евро. Както е посочено в точка 7.1.3.3, тъй като Банката е привлякла частен капитал в размер на 1 444 млн. евро при рекапитализацията от пролетта на 2013 г., само част от първата и втората мостова рекапитализация (мерки В1 и В2) е била преобразувана в постоянна рекапитализация (мярка В4). Допълнителният капитал в размер на 1 082 млн. евро (мярка В3), за който HFSF е поел ангажимент, не е бил необходим и поради тази причина не е изплатен. Следователно размерът на изплатената държавна подкрепа е бил равен само на сбора от първата и втората мостова рекапитализация, т.е. 6 253 млн. евро, и част от тази помощ е била върната в рамките на шест месеца при рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (мярка В4), тъй като частното участие е превишило размера на сумата, за която е бил поет ангажимент.
(227)
В точка 31 от Съобщението относно преструктурирането е посочено, че освен абсолютния размер на помощта Комисията трябва да вземе предвид помощта „във връзка с рисково претеглените активи на Банката“. Мерки B1, B2 и B3 са били предоставени в рамките на период от една година - от месец април 2012 г. до месец май 2013 г. През този период рисково претеглените активи на Банката са нараснали значително след поредицата от придобивания. Следователно възниква въпросът кое ниво на рисково претеглените активи следва да се използва, и по-конкретно дали държавната помощ следва да бъде оценявана спрямо рисково претеглените активи, съществували към началото на периода или към края на периода. Целта на мерки B1, B2 и B3 е да бъде покрита капиталова нужда, която е била установена от Банката на Гърция през месец март 2012 г. (стрес теста от 2012 г.). С други думи, капиталовите нужди, към които са насочени тези мерки за държавна подкрепа, са съществували още през март 2012 г. Ето защо Комисията счита, че размерът на помощта, включена в мерки В1, В2 и В3, следва да бъде сравняван с рисково претеглените активи на Банката към 31 март 2012 г. Комисията напомня също така, че след месец март 2012 г. и до рекапитализацията от пролетта на 2013 г. Банката на Гърция не е взела предвид придобиванията, извършени от гръцките банки, за да коригира, било то в посока нагоре или надолу, техните капиталови нужди. Този фактор допълнително показва, че мерки B1, B2 и B3 са били мерки за помощ, свързани с периметъра на Банката във вида му към 31 март 2012 г.
(228)
Отпуснатата помощ на Банката възлиза на сбора от първата и втората мостова рекапитализация (мерки В1 и В2) и поетия ангажимент на HFSF (мярка В3), т.е. 7 335 млн. евро или 21,5 % от рисково претеглените активи на Банката към 31 март 2012 г.
(229)
Изплатената помощ на Банката възлиза на сбора от първата и втората мостова рекапитализация (мерки В1 и В2), а именно 6 253 млн. евро или 18,4 % от рисково претеглените активи на Банката към 31 март 2012 г.
(230)
Тъй като Банката е успяла да привлече частен капитал, размерът на сумата, влята окончателно от HFSF в Банката под формата на обикновени акции, е възлязъл на 5 891 млн. евро, което представлява 17,3 % от рисково претеглените активи на Банката към 31 март 2012 г.
7.1.4. Заключение относно наличието и общия размер на получената помощ от Банката
(231)
Мерки A, B1, B2, B3, B4, L1 and L2 представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Тези мерки са обобщени в таблица 11.
Таблица 11
Преглед на общия размер на помощта, получена от Банката
Реф.
Мярка
Вид на мярката
Размер на помощта
Помощ/Рисково претеглени активи
A
Привилегировани акции
Капиталова подкрепа
750 млн. евро
2,1 %
B1
B2
B3
Първа мостова рекапитализация
Втора мостова рекапитализация
Писмо за поемане на ангажимент
Капиталова подкрепа
4 700 млн. евро
1 553 млн. евро
1 082 млн. евро
13,8 %
4,5 %
3,2 %
Общ размер на капиталовата помощ, отпусната на Банката A + B1 + B2 + B3
8 085 млн. евро
23,7 %
Общ размер на капиталовата помощ, отпусната на Банката A + B1 + B2
7 003 млн. евро
21,6 %
B4
Рекапитализация
Капиталова подкрепа
5 891 млн. евро
17,3 %
Общ размер на капиталовата помощ, изплатена на Банката, минус помощта, върната в рамките на 6 месеца
6 641 млн. евро
19,4 %
Реф.
Мярка
Вид на мярката
Номинален размер на помощта
L1
Подпомагане за осигуряване на ликвидност
Гаранция
Облигационен заем
Гаранции: 9,9 млрд. евро
Облигационни заеми: 1,3 млрд. евро
L2
Гарантирана от държавата СПОЛ
Финансиране и гаранция
31,4 млрд. евро
Общ размер на помощта за осигуряване на ликвидност, предоставена на Банката
42,6 млрд. евро
7.2. ПРАВНО ОСНОВАНИЕ НА ОЦЕНКАТА НА СЪВМЕСТИМОСТТА
(232)
Както е посочено в съображение 183, правното основание за оценката на мерките за помощ следва да бъде член 107, параграф 3, буква б) от Договора (98).
(233)
По време на финансовата криза Комисията разработи критерии за съвместимост за различните видове мерки за помощ. Принципите за оценка на мерките за помощ бяха посочени за пръв път в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(234)
Насоки относно мерките за рекапитализация са дадени в Съобщението относно рекапитализацията и в Съобщението относно удължаването от 2011 г.
(235)
В Съобщението относно преструктурирането е определен възприетият от Комисията подход по отношение на оценката на планове за преструктуриране, по-специално необходимостта да се възвърне жизнеспособността, да се гарантира надлежното участие на получателя на помощта и да се ограничат нарушенията на конкуренцията.
(236)
Тази рамка беше допълнена от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., като се прилага за мерки за помощ, за които е изпратено уведомление или които са предоставени без предварително одобрение от Комисията след 31 юли 2013 г.
7.2.1. Правно основание на оценката на съвместимостта на подпомагането за осигуряване на ликвидност на Банката (мярка L1)
(237)
Подпомагането за осигуряване на ликвидност, което вече е било получено от Банката, е било одобрено окончателно чрез поредица от решения за разрешаване на мерките по схемата за подпомагане на гръцките банки и измененията и удълженията на тази схема (99). Всяка бъдещо подпомагане за осигуряване на ликвидност за Банката ще трябва да бъде предоставено по надлежно одобрена от Комисията схема. Комисията ще трябва да даде разрешение по отношение на условията на въпросното подпомагане преди предоставянето му и следователно не е необходимо тези условия да се оценяват по-нататък в настоящото решение.
7.2.2. Правно основание на оценката на съвместимостта на привилегированите акции (мярка A)
(238)
Предоставената през 2009 г. рекапитализация под формата на привилегировани акции (мярка A) е била осигурена по мярката за рекапитализация в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки, одобрена през 2008 г. по силата на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. Следователно не е необходимо да ѝ се прави нова оценка по Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и тя трябва да бъде оценена единствено в съответствие със Съобщението относно преструктурирането.
7.2.3. Правно основание на оценката на съвместимостта на гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2)
(239)
Съвместимостта на гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2) първо следва да бъде оценена въз основа на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно удължаването от 2011 г. Всяка гарантирана от държавата СПОЛ, предоставена без предварително одобрение от Комисията след 31 юли 2013 г., попада в приложното поле на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
7.2.4. Правно основание на оценката на съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4)
(240)
Съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4), по-специално по отношение на възнаграждението, първо следва да бъде оценена в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г. В решението за откриване по отношение на Piraeus Комисията изрази съмнения относно съвместимостта на мярка B1 със споменатите съобщения. Тъй като тези мерки са били осъществени преди 1 август 2013 г., те не попадат в приложното поле на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. Съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) следва да бъде оценена така също в съответствие със Съобщението относно преструктурирането.
7.3. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЯРКА L2 СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2008 г., СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯТА И СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО УДЪЛЖАВАНЕТО ОТ 2011 г.
(241)
Помощта е съвместима с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост: целесъобразност, необходимост и пропорционалност.
(242)
Тъй като гръцките банки не са имали достъп до пазарите на едро и са станали изцяло зависими от финансирането от централната банка, както е посочено в съображение (37), и тъй като Банката не е могла да заеме достатъчно средства посредством стандартни операции за рефинансиране, Банката е разчитала на гарантирана от държавата СПОЛ, за да получи достатъчна ликвидност, което да я предпази от неизпълнение. Комисията счита, че мярка L2 представлява целесъобразен механизъм за преодоляване на сериозните затруднения, които биха били причинени от неизпълнението на Банката.
(243)
Тъй като гарантираната от държавата СПОЛ води до относително високи разходи за финансиране за Банката, тя има достатъчен стимул да избягва да разчита на този източник на финансиране за развитието на своите дейности. Банката е трябвало да плаща лихва, по-висока с […] базисни пункта, отколкото по стандартните операции за рефинансиране от Евросистемата. Освен това Банката е трябвало да плати на държавата гаранционна такса в размер на […] базисни пункта. В резултат на това общите разходи за гарантираната от държавата СПОЛ за Банката са много по-високи от нормалните разходи за рефинансиране от ЕЦБ. По-специално, разликата между първите и вторите е по-голяма от гаранционната такса, която се изисква в съответствие със Съобщението относно удължаването от 2011 г. Това означава, че общото възнаграждение, което се изисква от държавата, може да се счита за достатъчно. Що се отнася до размера на гарантираната от държавата СПОЛ, той редовно се преразглежда от Банката на Гърция и от ЕЦБ въз основа на действителните нужди на Банката. Те следят отблизо използването на СПОЛ, за да гарантират ограничаването ѝ до необходимия минимум. Следователно мярка L2 не осигурява на Банката прекомерно голяма ликвидност, която би могла да се използва за финансиране на дейности, нарушаващи конкуренцията. Помощта по тази мярка е ограничена до минималния необходим размер.
(244)
Подобно наблюдение отблизо на използването на гарантираната от държавата СПОЛ и редовната проверка дали използването ѝ е ограничено до минимум гарантират също така, че ликвидността е пропорционална и не води до ненужно нарушаване на конкуренцията. Комисията отбелязва също, че Гърция е поела ангажимент Банката да изпълни план за преструктуриране, с който да се намали зависимостта ѝ от финансиране от централната банка, и да спазва ограниченията по отношение на дейността, анализирани в раздел 7.6. Тези фактори гарантират, че зависимостта от подпомагане за осигуряване на ликвидност ще приключи възможно най-скоро и че тази помощ е пропорционална.
(245)
Следователно мярка L2 съответства на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и на Съобщението относно удължаването от 2011 г. Тъй като със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. не са въведени допълнителни изисквания по отношение на гаранциите, мярка L2 отговаря също така на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
7.4. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЕРКИ B1, B2, B3 И B4 СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2008 г., СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯТА, СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО УДЪЛЖАВАНЕТО ОТ 2011 г. И СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2013 г.
(246)
Както е посочено в съображение 241 и в съответствие с точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., помощта е съвместима с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост (100): целесъобразност, необходимост и пропорционалност.
(247)
В Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г. са определени допълнителни насоки относно равнището на изискваното възнаграждение за вливания на капитал от държавата.
7.4.1. Целесъобразност на мерките
(248)
Комисията счита, че рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) са целесъобразни, защото позволяват на Банката да спази капиталовите изисквания. Без рекапитализациите от HFSF Банката нямаше да може да продължи да осъществява своите дейности и би загубила достъп до операциите за рефинансиране на ЕЦБ.
(249)
В това отношение в решението за откриване по отношение на Piraeus Комисията отбеляза, че Банката е една от най-големите банкови институции в Гърция както от гледна точка на отпускането на кредити, така и на приемането на депозити. В това си качество Банката е от системно значение за Гърция. Следователно неизпълнението на Банката би създало сериозни затруднения в гръцката икономика. Предвид преобладаващите по това време обстоятелства, финансовите институции в Гърция са имали затруднения в достъпа до финансиране. Липсата на финансиране е ограничила тяхната възможност да предоставят кредити на гръцката икономика. В този контекст затрудненията на икономиката биха били допълнително влошени от неизпълнението на Банката. Освен това, мерки B1, B2, B3 и B4 са били наложени в значителна степен поради програмата за PSI - едно крайно извънредно и непредвидимо обстоятелство - а не в резултат на погрешно управление или прекомерно поемане на рискове от Банката. Следователно мерките са насочени главно към справянето с последиците от програмата за PSI и допринасят за запазване на финансовата стабилност в Гърция.
(250)
В решението за откриване по отношение на Piraeus Комисията изрази съмнения относно това дали незабавно са били предприети всички възможни мерки, за да се избегне вероятността в бъдеще Банката отново да има нужда от помощ. Както е посочено в съображения 140 и 141 от настоящото решение, Гърция е поела ангажимент да осъществи редица действия, свързани с корпоративното управление и търговските дейности на Банката. Както е описано в съображения 115, 116 и 117, Банката е преструктурирала също дейността си в значителна степен, като е намалила много от разходите си. Следователно съмненията на Комисията бяха разсеяни.
(251)
В решението за откриване по отношение на Piraeus Комисията изрази съмнения също така дали са били предвидени достатъчни предпазни мерки, в случай че Банката попадне под контрола на държавата или в случай че частните акционери запазят контрола си, като същевременно по-голямата част от акциите са собственост на държавата. Описаните в съображения 140 и 141 от настоящото решение поети задължения гарантират, че кредитните дейности на Банката ще се осъществяват на търговска основа и ежедневната ѝ дейност ще бъде предпазена от държавна намеса. Договорената между HFSF и Банката рамка на взаимоотношенията също гарантира защита на интересите на държавата като основен акционер от прекомерно поемане на рискове от страна на ръководството на Банката.
(252)
Следователно мерки B1, B2, B3 и B4 гарантират запазването на финансовата стабилност в Гърция. Предприети са били важни действия, за да бъдат сведени до минимум бъдещите загуби и за да се гарантира, че дейностите на Банката няма да бъдат застрашени вследствие на неудачно управление. Въз основа на това Комисията определя, че мерки B1, B2, B3 и B4 са целесъобразни.
7.4.2. Необходимост - ограничаване на помощта до минимум
(253)
В съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., от гледна точка на своя размер и форма мярката за помощ трябва да е необходима за постигането на своята цел. Това означава, че вливането на капитал трябва да бъде в минималния необходим размер за постигането на целта.
(254)
Размерът на капиталовата подкрепа е бил изчислен от Банката на Гърция в рамките на стрес теста от 2012 г., за да се гарантира, че съотношението на базовия капитал от първи ред на Банката ще остане над определено равнище през периода 2012-2014 г., което е отразено в таблица 3. Ето защо с мерки В1, В2, В3 и В4 на Банката не се осигурява прекомерно голям капитал. Както е обяснено в съображение 250, били са предприети действия за намаляване на риска Банката да има нужда от допълнителна помощ в бъдеще.
(255)
Що се отнася до възнаграждението за първата и втората мостова рекапитализация (мерки B1 и B2), Комисията напомня, че то е било предоставено съответно през месец май 2012 г. и през месец декември 2012 г. и е било осъществено чрез непарични вноски под формата на дългови ценни книжа на EFSF. От датата на изплащането на тези дългови ценни книжа на EFSF до датата на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. HFSF е получил като възнаграждение начислената лихва по дълговите ценни книжа на EFSF плюс такса от 1 % (101). Както е подчертано в решението за откриване по отношение на Piraeus, това възнаграждение е по-ниско от диапазона 7 % - 9 %, посочен в Съобщението относно рекапитализацията. Периодът с ниско възнаграждение обаче е бил ограничен до една година за мярка B1 и пет месеца за мярка B2 (т.е. до преобразуването на мостовата рекапитализация в стандартна рекапитализация в обикновени акции, а именно мярка B4). Макар че първата и втората мостова рекапитализация не са довели до намаляване на дяловото участие на съществуващите акционери, рекапитализацията от пролетта на 2013 г., която се е изразявала в частично преобразуване на първата и втората мостова рекапитализация, сериозно е намалила дяловото участие на въпросните акционери, тъй като делът им в собствения капитал на Банката е спаднал до 2,3 %. Това е сложило край на необичайната ситуация, настъпила от датата на първата мостова рекапитализация. Следователно изразените в решението за откриване по отношение на Piraeus съмнения са разсеяни.
(256)
Второ, предвид необичайния източник на затрудненията на Банката, където загубите са следствие главно от опрощаване на дългове в полза на държавата (програмата за PSI и обратното изкупуване на дългове, което осигурява значително предимство за държавата, т.е намаляване на дълговете) и от последиците от продължителната рецесия на националната икономика, Комисията може да приеме подобно временно отклонение от стандартните изисквания за възнаграждение, определени в Съобщението относно рекапитализацията (102).
(257)
По отношение на мярка В3, тя е представлявала ангажимент за предоставянето на капитал в рамките на бъдещо увеличение на капитала. Този ангажимент, поет през декември 2012 г., е могъл да бъде изпълнен при действително капиталово вливане през май-юни 2013 г., едва пет месеца по-късно, когато Банката е увеличила капитала си. Тъй като Банката е привлякла частни инвеститори, не се е наложило HFSF да влее капитала, за който е бил поел ангажимент. Предвид краткия период, през който е съществувал ангажиментът за предоставяне на капитал, и поради причините, изложени в съображение 256, фактът, че за този ангажимент не е платено възнаграждение, е приемлив.
(258)
Що се отнася до мярка B4, в съответствие с точка 8 от Съобщението относно удължаването от 2011 г., вливанията на капитал следва да се впишат при достатъчна отстъпка от цената на акция (след корекция по отношение на „ефекта на разреждане“), за да се даде разумна гаранция за подходящо възнаграждение за държавата. Въпреки че в рамките на мярка В4 не е била предвидена значителна отстъпка от цената на акция, коригирана по отношение на ефекта на разреждане, всъщност не е било възможно да се постигне значителна отстъпка от теоретичната цена на минали права (103). Преди рекапитализацията от пролетта на 2013 г. пазарната капитализация на Банката е била едва няколко стотин милиона евро. При такива обстоятелства възниква въпросът дали съществуващите акционери е трябвало да бъдат напълно отстранени. Комисията отбелязва, че емисионната цена е била определена с 50 % отстъпка от средната пазарна цена през петдесетте дни, предшестващи определянето на емисионната цена. Комисията отбелязва също така, че е било налице значително намаляване на дяловото участие на старите акционери, тъй като след рекапитализацията от пролетта на 2013 г. те са притежавали едва 2,3 % дялово участие в Банката. Следователно, прилагането на допълнителна отстъпка от пазарната цена би оказало слабо въздействие върху възнаграждението на HFSF. С оглед на специфичната ситуация на гръцките банки, обяснена в съображение 256, и предвид факта, че необходимостта от помощ произтича в голяма степен от опрощаването на дългове в полза на държавата, Комисията счита, че емисионната цена на акциите, записани от държавата, е била достатъчно ниска.
(259)
HFSF също така е емитирал гаранции и е предоставил по една гаранция за всяка нова акция, записана от частен инвеститор, участвал в рекапитализацията от пролетта на 2013 г. HFSF епредоставил тези гаранции безвъзмездно. Както бе обяснено в съображение 106, във всяка гаранция е заложено правото на закупуване на 4,48 акции от HFSF през определени периоди от време по цени на упражняване. Цената на упражняване е равна на цената на записване от HFSF, увеличена с годишен и кумулативен марж (4 % за първата година, 5 % за втората година, 6 % за третата година, 7 % за четвъртата година и 8 % на годишна основа за останалите шест месеца). Таванът на полученото от HFSF възнаграждение за притежаваните от него акции де факто е бил на тези равнища. Това възнаграждение е по-ниско от диапазона 7 % - 9 %, посочен в Съобщението относно рекапитализацията. Тъй като обаче тези гаранции са били решаващ фактор за успеха на емисията на права и на емисията за частни инвестиции, направени от Банката в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г., Комисията счита, че тези гаранции са позволили на Банката да намали размера на помощта с 1 444 млн. евро. Действително, поради ниския коефициент на капиталова адекватност на Банката преди рекапитализацията и високата несигурност, която преобладава към този момент, наличните тогава симулации са показали, че без гаранциите частните инвеститори е нямало да постигнат достатъчна възвращаемост и е нямало да участват. Поради причините, обяснени в съображения 249 и 256, тъй като HFSF е щял да получи минимално положително възнаграждение при евентуално упражняване на гаранциите и понеже целта на МИФП е била да се привлекат някои частни инвеститори, за да бъде запазено частното управление в някои банки и да се избегнат ситуациите, в които целият банков сектор се контролира от HFSF, Комисията може да приеме това отклонение от стандартните изисквания за възнаграждение, определени в Съобщението относно рекапитализацията. Това приемане се основава и на факта, че в изменения през март 2014 г. закон за HFSF не е предвидена никаква корекция на гаранциите в случай на непреференциално увеличение на акционерния капитал и че в случай на емисия на права може да се коригира единствено цената на упражняване на гаранциите и корекцията е възможна единствено впоследствие и само до сумата на постъпленията, реализирани от продажбата на права на предпочтително изкупуване на HFSF. Нещо повече, ангажиментът, поет от Гърция, да потърси одобрението на Комисията, преди каквото и да било обратно изкупуване на гаранциите, емитирани от HFSF, ще позволи на Комисията да направи необходимото евентуалното бъдещо обратно изкупуване да не намали допълнително възнаграждението на HFSF и да увеличи възнаграждението на притежателите на гаранциите.
(260)
Колкото до факта, че акциите на HFSF са без право на глас, Комисията припомня, че необходимостта от помощ не произтича главно от поемането на прекомерни рискове. Освен това МИФП е имал за цел да бъде запазено частното управление в някои банки. Нещо повече, рамката на взаимоотношенията и автоматичното повторно въвеждане на правата на гласуване в случай на неизпълнение на плана за преструктуриране са предпазна мярка срещу бъдещо поемане на прекомерни рискове от страна на частните управители. Накрая, PSI и обратното изкупуване от декември 2012 г. са един вид възнаграждение за държавата, тъй като нейният дълг към Банката е намалял с няколко милиарда евро. Поради всички тези причини Комисията може да приеме, че HFSF получава акции без право на глас. Ето защо заключението на Комисията е, че мярка В4 е била необходима.
(261)
В заключение мерки B1, B2, B3 и B4 са необходими като помощ за оздравяване от гледна точка както на техния размер, така и на тяхната форма.
7.4.3. Пропорционалност - мерки за ограничаване на разпространението на отрицателните последици
(262)
Банката е получила държавна помощ в много голям размер. Поради това тази ситуация може да доведе до сериозни нарушения на конкуренцията. Гръцките органи обаче са поели задължение да осъществят редица мерки, целящи намаляването на разпространението на отрицателните последици. По-специално, поето е задължение да продължи осъществяването на дейностите на Банката на търговска база, както е обяснено в съображения 136 и 137. Гърция се е ангажирала също със забрана на придобиванията и с редица намаления на задълженията, както е описано в съображения 138, 139 и 143. Ограниченията на нарушенията на конкуренцията ще бъдат оценени допълнително в раздел 7.6.
(263)
В Банката е било назначено контролиращо доверено лице, което да следи за правилното изпълнение на поетите задължения във връзка с корпоративното управление и търговските дейности. С това ще се избегнат каквито и да било вредни промени в търговската практика на Банката и ще бъде намалено потенциалното разпространение на отрицателните последици.
(264)
Накрая, на 25 юни 2014 г. на Комисията беше представен нов всеобхватен план за преструктуриране. Този план за преструктуриране ще бъде оценен в раздел 7.6.
(265)
В заключение може да се посочи, че изразените в решението за откриване по отношение на Piraeus съмнения са разсеяни. Мерки B1, B2, B3 и B4 са пропорционални с оглед на точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
7.4.4. Заключение относно съответствието на рекапитализациите от HFSF със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г.
(266)
Във връзка с посоченото по-горе заключението на Комисията е, че рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) са целесъобразни, необходими и пропорционални предвид точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г.. Следователно мерки B1, B2, B3 и B4 съответстват на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г.
7.5. СЪОТВЕТСТВИЕ НА ПРИДОБИВАНИЯТА НА ПРЕХВЪРЛЕНИТЕ ДЕЙНОСТИ НА ATE, GENIKI, ПРЕХВЪРЛЕНИТЕ КИПЪРСКИ ДЕЙНОСТИ И MBG СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО ПРЕСТРУКТУРИРАНЕТО
(267)
В точка 23 от Съобщението относно преструктурирането е обяснено, че придобиванията на предприятия от подпомогнати банки не могат да бъдат финансирани чрез държавна помощ, освен ако това е от основно значение за възстановяването на жизнеспособността на предприятието. Освен това, в точки 40 и 41 от Съобщението относно преструктурирането се посочва, че банките не следва да използват държавна помощ за придобиване на конкурентни дружества, освен ако придобиването е част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност или за осигуряване на ефективна конкуренция. В допълнение, придобиванията могат да застрашат или да усложнят възстановяването на жизнеспособността. Следователно Комисията трябва да прецени дали извършените от Банката придобивания могат да бъдат определени за съответстващи на Съобщението относно преструктурирането.
7.5.1. Съответствие на придобиването на прехвърлените дейности на ATE със Съобщението относно преструктурирането
7.5.1.1. Въздействие на придобиването на прехвърлените дейности на ATE върху жизнеспособността на Банката в дългосрочен план
(268)
Придобиването на прехвърлените дейности на ATE донесе на Банката голяма съвкупност от депозити и много по-малко количество нетни кредити (104). Следователно то допринесе за значителното намаляване на извънредно високото съотношение на кредитите към депозитите в Банката.
(269)
Освен това, придобиването даде възможност за значителни синергии, например по отношение на разходите - чрез намаляване на клоновете, на служителите и чрез интегриране на ИТ, по отношение на финансирането и по отношение на приходите.
(270)
Ето защо се счита, че придобиването е оказало много благотворно въздействие за възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план.
7.5.1.2. Въздействие на придобиването на прехвърлените дейности на ATE върху размера на помощта, от която е имала нужда Банката
(271)
В съответствие с точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не следва да се използва за придобиването на други дружества, а само за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността на Банката.
(272)
Заплатената от Банката сума за придобиването на прехвърлените дейности на АТЕ беше определена на 0,6 % от стойността на прехвърлените депозити и възлизаше приблизително на 95 млн. евро. Тази сума се равняваше на 0,02 % от общите активи на Банката към момента на придобиването. Следователно тази сума може да се счита за малка, но не за незначителна.
(273)
Придобиването на прехвърлените дейности на ATE подобри драстично силно затруднената позиция на ликвидност на Банката и я направи много по-жизненоспособна. Комисията припомня, че […]. Следователно може да се приеме, че придобиването с ниската заплатена за него цена е от съществено значение за възстановяването на дългосрочната жизнеспособност на Банката и попада в рамките на изключението по точка 23 от Съобщението относно преструктурирането.
7.5.1.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиването на прехвърлените дейности на ATE
(274)
В съответствие с точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането държавната помощ не следва да бъде използвана в ущърб на неподпомогнати дружества, и по-специално за придобиването на конкурентни дружества. В точка 41 от Съобщението относно преструктурирането е посочено също, че придобиванията могат да бъдат разрешени, когато са част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност или за осигуряване на ефективна конкуренция. При такива обстоятелства процесът на придобиване следва да бъде справедлив и придобиването да гарантира условия на ефективна конкуренция на съответния пазар.
(275)
ATE не беше счетена за жизнеспособна сама по себе си от Банката на Гърция при направения от последната преглед на жизнеспособността на всички гръцки банки в началото на 2012 г. Освен това, Банката на Гърция анализира различни алтернативи за ATE (например ликвидация) и стигна до заключението, че продажбата на прехвърлените дейности на ATE е най-благоприятният вариант, тъй като ще ограничи риска от изпълнението и ще намали до минимум разходите за Гърция. Следователно сделката може да се счита за част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност, като описания в точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
(276)
Освен това, нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил оферта за придобиването на прехвърлените дейности на ATE.
(277)
Накрая, тъй като придобиването на прехвърлените дейности на ATE е било разрешено от Гръцкия орган за защита на конкуренцията (105), може да се приеме, че резултатът от процеса на продажба не застрашава ефективната конкуренция в Гърция.
(278)
Ето защо придобиването на прехвърлените дейности на ATE е в съответствие с раздел 4 от Съобщението относно преструктурирането.
7.5.1.4. Заключение относно придобиването на прехвърлените дейности на ATE
(279)
Заключението е, че с оглед на уникалната по рода си ситуация на гръцките банки и специфичните особености, свързани с придобиването на прехвърлените дейности на ATE, въпросното придобиване е в съответствие с изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.5.2. Съответствие на придобиването на Geniki със Съобщението относно преструктурирането
7.5.2.1. Въздействие на придобиването на Geniki върху жизнеспособността на Банката в дългосрочен план
(280)
От гледна точка на доходността на дейността, придобиването на Geniki ще подобри възвръщането на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план. Според анализа, представен от Банката към момента на това придобиване, сливането на две банки в рамките на един и същи географски пазар ще създаде синергии, например по отношение на спестяването на разходи чрез намаляване на служителите и затваряне на клонове. Банката ще придобие клиентите и вложителите на Geniki и следователно значително ще намали разходите за своята издръжка.
(281)
От гледна точка на позицията на ликвидност, както е посочено в съображение 65, Geniki е имала повече депозити, отколкото нетни кредити. Следователно придобиването е увеличило ликвидността на Банката и е спомогнало за намаляването на съотношението на кредитите към депозитите. Освен това, Geniki е била адекватно капитализирана, преди да бъде придобита от Банката. Ето защо, няма вероятност придобиването да генерира каквито и да било бъдещи капиталови нужди за Банката.
(282)
Поради това се счита, че придобиването е оказало положително въздействие за възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план.
7.5.2.2. Въздействие на придобиването на Geniki върху размера на помощта, от която е имала нужда Банката
(283)
В съответствие с точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не следва да се използва за придобиването на други дружества, а само за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността на Банката. В този случай, макар че придобиването е оказало положително въздействие върху жизнеспособността на банката, то не е от съществено значение за нейната жизнеспособност по смисъла на точка 23 от Съобщението относно преструктурирането.
(284)
Банката обаче е платила само 1 млн. евро за закупуването на Geniki, което се счита за много малка сума. Освен това, Geniki е била адекватно капитализирана и, като условие за сключване на сделката, Société Générale е вляла значителен капитал в Банката (106).
(285)
Комисията стига до заключение, че с оглед на особеностите на сделката (придобиване на много ниска цена на напълно капитализирана банка и вливане на капитал от страна на продавача в Банката) придобиването не генерира допълнителна капиталова нужда за Банката и поради това придобиването на Geniki по изключение не противоречи на принципа, че помощта следва да бъде ограничена до необходимия минимум.
7.5.2.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиването на Geniki
(286)
Както е посочено в съображение 274, в съответствие с точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането, държавната помощ не следва да бъде използвана в ущърб на неподпомогнати дружества, и по-специално за придобиването на конкурентни дружества, освен при специфични обстоятелства.
(287)
Geniki не беше счетена за жизнеспособна сама по себе си от Банката на Гърция при направения от последната преглед на жизнеспособността на всички гръцки банки в началото на 2012 г. Geniki носеше големи загуби на Société Générale, която по тази причина поиска да я продаде или евентуално да я остави да фалира, в случай че не може да се осъществи продажба. Следователно сделката може да се счита за част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност, като описания в точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
(288)
Освен това, нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил валидна оферта за придобиването на Geniki. Следователно Банката не е изместила никой участник в търга, който не получава подкрепа.
(289)
В допълнение, тъй като въпросното придобиване е било разрешено от Гръцкия орган за защита на конкуренцията (107), може да се приеме, че резултатът от процеса на продажба не застрашава ефективната конкуренция в Гърция.
(290)
Накрая, покупната цена е била много ниска. Следователно не може да се счита, че Банката е получила държавна помощ за финансиране на придобиването. С оглед на тези елементи може да се направи заключение, че придобиването на Geniki попада в рамките на изключението по точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
7.5.2.4. Заключение относно придобиването на Geniki
(291)
Заключението е, че с оглед на уникалната по рода си ситуация на гръцките банки и специфичните особености, свързани с придобиването на Geniki, въпросното придобиване е в съответствие с изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.5.3. Съответствие на придобиването на прехвърлените кипърски дейности със Съобщението относно преструктурирането
7.5.3.1. Въздействие на придобиването на прехвърлените кипърски дейности върху жизнеспособността на Банката в дългосрочен план
(292)
Придобиването на прехвърлените кипърски дейности повишава жизнеспособността на Банката в дългосрочен план.
(293)
Според анализа, представен от Банката към момента на придобиването, сделката ще доведе до значителни синергии, например по отношение на разходите, чрез спестявания по линия на административните процедури и служителите и значително подобрение на разходите за депозити. След придобиването Банката е интегрирала напълно гръцките дейности на трите кипърски банки, променила е търговското наименование на всички клонове на въпросните три банки и е осъществила добър напредък в оптимизирането на мрежата.
(294)
Провизиите по кредитните портфейли на гръцките дейности на трите кипърски банки бяха в голям размер. Действително Банката придоби тези кредити на цена, по-ниска от номиналната им стойност: покупната цена беше занижена, за да бъдат отразени бъдещите загуби, изчислени от PIMCO в рамките на стрес тест. По този начин рискът от загуби по кредити, надвишаващи вече заложените в ниската покупна цена, е ограничен.
(295)
Банката придоби и голяма съвкупност от депозити - почти толкова голяма, колкото придобитите нетни кредити. Следователно тя е укрепила позицията си на ликвидност.
(296)
Поради това придобиването е оказало положително въздействие за възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план.
7.5.3.2. Въздействие на придобиването на прехвърлените кипърски дейности върху размера на помощта, от която е имала нужда Банката
(297)
В съответствие с точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не следва да се използва за придобиването на други дружества, а само за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността на Банката.
(298)
Съгласно анализа в раздел 7.3 помощта е била необходима за покриването на капиталовите нужди на купувача на прехвърлените кипърски дейности, тъй като тяхното придобиване би допринесло за поддържането на финансовата стабилност в Гърция. Крайната изплатена от Банката цена за придобиването на прехвърлените кипърски дейности е била много по-ниска от балансовата стойност на придобития портфейл. Тя е била по-ниска дори от стойността на кредитите след коригирането на последната в посока надолу, за да бъдат отразени бъдещите загуби по кредитите, изчислени от PIMCO в рамките на стрес тест. Следователно цената на придобиването би могла да се приеме за отрицателна. Това заключение се подкрепя и от факта, че при придобиването на прехвърлените кипърски дейности Банката е добавила в баланса си голяма сума по перо „отрицателна репутация“, което е довело до увеличаване на капитала ѝ.
(299)
Обаче ако въпреки това се приеме, че Банката е платила положителна цена, Комисията отбелязва, че като предварително условие за осъществяване на придобиването HFSF е поела задължение към купувача да влее стойността, съответстваща на покупната цена, в капитала. HFSF е изпълнила това задължение в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. Това вливане на капитал представлява помощ за прехвърлените кипърски дейности, а не за Банката, както е обяснено в раздел 6.2.1. Поради това придобиването не е създало нужда от допълнителна държавна помощ за Банката.
(300)
Заключението е, че предвид необичайните условия (ниска покупна цена и поето от HFSF задължение за вливане на покупната цена в капитала с цел увеличаването му) придобиването на прехвърлените кипърски дейности по изключение не противоречи на принципа, че помощта следва да е ограничена до необходимия минимум.
7.5.3.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиването на прехвърлените кипърски дейности
(301)
Както е посочено в съображение 274, в съответствие с точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането, държавната помощ не следва да бъде използвана в ущърб на неподпомогнати дружества, и по-специално за придобиването на конкурентни дружества, освен при специфични обстоятелства.
(302)
Продажбата на гръцките дейности на кипърските банки е имала за цел да се запази стабилността на гръцката банкова система и да се гарантира, че кипърските банки ще могат да продадат тези дейности, преди те да загубят каквато и да било част от стойността си. Следователно сделката може да се счита за част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност, като описания в точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
(303)
Освен това, нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил валидна оферта за придобиването на трите кипърски банки. Процесът на продажба е бил открит, прозрачен и недискриминационен.
(304)
Накрая, тъй като въпросното придобиване е било разрешено от Гръцкия орган за защита на конкуренцията (108), може да се приеме, че резултатът от процеса на продажба не застрашава ефективната конкуренция в Гърция.
(305)
С оглед на тези елементи може да се направи заключението, че придобиването на прехвърлените кипърски дейности попада в рамките на изключението по точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
7.5.3.4. Заключение относно придобиването на прехвърлените кипърски дейности
(306)
В заключение се счита, че с оглед на уникалната по рода си ситуация на гръцките банки и специфичните особености, свързани с придобиването на прехвърлените кипърски дейности, въпросното придобиване е съвместимо с изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.5.4. Съответствие на придобиването на MBG със Съобщението относно преструктурирането
7.5.4.1. Въздействие на придобиването на MBG върху жизнеспособността на Банката в дългосрочен план
(307)
Придобиването на напълно рекапитализираната MBG повишава жизнеспособността на Банката в дългосрочен план.
(308)
Според анализа, представен от Банката към момента на придобиването, сделката ще доведе до значителни синергии, например по отношение на разходите - чрез намаляване на клоновете, служителите и на разходите по депозитите, както и по отношение на приходите. Междувременно Банката напълно интегрира MBG.
(309)
Освен това, тъй като MBG е била адекватно капитализирана, преди да бъде придобита от Банката и тъй като Банката е заплатила покупна цена от 1 млн. евро, няма вероятност придобиването да генерира каквито и да било бъдещи капиталови нужди за Банката. Наред с това, купувачът е поел задължение, като част от сделката, да влее в Банката капитал на стойност 400 млн. евро. Това задължение е било изпълнено в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г., по време на която BCP е вляла в Банката 400 млн. евро.
(310)
В заключение се счита, че придобиването е оказало положително въздействие за възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план и че покупната цена за MBG е била достатъчно ниска, за да не попречи на това помощта да бъде ограничена до необходимия минимум.
7.5.4.2. Въздействие на придобиването на MBG върху размера на помощта, от която е имала нужда Банката
(311)
В съответствие с точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не следва да се използва за придобиването на други дружества, а само за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността на Банката. В този случай, макар че придобиването е оказало положително въздействие върху жизнеспособността на банката, то не е от съществено значение за нейната жизнеспособност по смисъла на точка 23 от Съобщението относно преструктурирането.
(312)
Банката обаче е платила само 1 млн. евро за закупуването на MBG, което се счита за много малка сума. Освен това, MBG е била адекватно капитализирана от BCP и, като условие за сключване на сделката, BCP е вляла в Банката капитал в размер на 400 млн. евро (109).
(313)
В заключение се счита, че с оглед на особеностите на сделката (придобиване на много ниска цена на напълно капитализирана банка и вливане на капитал от страна на продавача в Банката) придобиването на MBG не генерира допълнителни капиталови нужди за Банката и поради това то по изключение не противоречи на изискването, че помощта следва да бъде ограничена до минимум.
7.5.4.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиването на MBG
(314)
Както е посочено в съображение 274, в съответствие с точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането, държавната помощ не следва да бъде използвана в ущърб на неподпомогнати дружества, и по-специално за придобиването на конкурентни дружества, освен при специфични обстоятелства.
(315)
MBG не беше счетена за жизнеспособна сама по себе си от Банката на Гърция при направения от последната преглед на жизнеспособността на всички гръцки банки в началото на 2012 г. MBG е носела големи загуби на BCP, която по тази причина е поискала да я продаде или евентуално да я остави да фалира, в случай че не може да се осъществи продажба. Продажбата на MBG е била освен това част от плана за преструктуриране на BCP (110). Следователно сделката може да се счита за част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност, като описания в точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
(316)
Освен това, нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил валидна оферта за придобиването на MBG.
(317)
С оглед на тези елементи може да се заключи, че придобиването на MBG попада в рамките на изключението по точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
7.5.4.4. Заключение относно придобиването на MBG
(318)
В заключение се счита, че с оглед на уникалната по рода си ситуация на гръцките банки и специфичните особености, свързани с придобиването на MBG, въпросното придобиване е съвместимо с изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.6. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЕРКИТЕ A, B1, B2, B3 И B4 СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО ПРЕСТРУКТУРИРАНЕТО
7.6.1. Източници на затруднения и последици във връзка с оценката според Съобщението относно преструктурирането
(319)
Както е посочено в раздели 2.1.1 и 2.1.2, затрудненията, пред които е изправена Банката, са следствие главно от кризата с гръцкия държавен дълг и дълбоката рецесия в Гърция и Южна Европа. Що се отнася до първия фактор, гръцкото правителство е изгубило достъп до финансовите пазари и в крайна сметка е трябвало да договори споразумение със своите вътрешни и международни кредитори (програма за PSI), което е довело до процентното намаление на вземанията от държавата с 53,3 %. Освен това, 31,5 % от вземанията са били обменени за нови гръцки държавни облигации с по-ниски лихвени проценти и по-продължителен срок на падежа. Държавата е изкупила обратно тези нови гръцки държавни облигации от гръцките банки през декември 2012 г. на цена между 30,2 % и 40,1 % от тяхната номинална стойност, което е довело до реализирането на допълнителна загуба за гръцките банки. Освен въздействието върху нейната капиталова позиция, оказано от програмата за PSI и обратното изкупуване на дълга, Банката е претърпяла също така значителен отлив на депозити между 2010 г. и средата на 2012 г. поради риска, че Гърция може да излезе от еврозоната вследствие на неустойчивия си публичен дълг и икономическата рецесия.
(320)
Предоставената на Банката помощ, т.е. сумата по мерки B1, B2, B3 и B4 или 7 335 млн. евро, надвишава стойността на загубите, записани вследствие на програмата за PSI (5 911 млн. евро).
(321)
Голяма част от капиталовите нужди произтичат от стандартната експозиция на финансова институция по отношение на държавния риск на собствената ѝ държава. Този факт е отбелязан също в съображения 63 и 74 от решението за откриване по отношение на Piraeus. В резултат на това не е имало толкова голяма нужда Банката да разглежда въпроси, свързани с моралния риск, в своя план за преструктуриране, колкото при други подпомагани финансови институции, които са поемали прекомерно големи рискове. Тъй като мерките за помощ не са толкова нарушаващи, предприетите мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията следва съответно да бъдат смекчени по пропорционален начин. Тъй като програмата за PSI и обратното изкупуване на дълга представляват опрощаване на дългове в полза на държавата, възнаграждението на държавата за рекапитализирането на банките може да е по-ниско. Комисията отбелязва обаче, че експозицията на Банката по отношение на гръцкия държавен риск е била по-голяма, отколкото тази на другите големи гръцки банки (111). В резултат на това не всички загуби, свързани с гръцки държавни облигации, могат да бъдат отдадени на стандартната експозиция на финансова институция по отношение на държавния риск на собствената ѝ държава.
(322)
Вторият източник на загуби за Банката са загубите по нейните кредити за гръцките домакинства и фирми. Комисията счита, че тези загуби се дължат главно на изключително сериозното и продължително свиване на БВП, в резултат на рецесията, с приблизително 25 % за период от пет години, а не на практики на Банката, свързани с рисково кредитиране. В резултат на това предоставената помощ за покриването на тези загуби не създава морален риск, какъвто е случаят, когато помощта предпазва дадена Банката от последиците от нейните рискови практики в миналото. Следователно помощта предизвиква по-малки нарушения (112).
(323)
Част от капиталовите нужди и загубите по кредити на Банката обаче са реализирани от някои международни дъщерни предприятия. Проведените през 2012 г. стрес тестове с цел определяне на капиталовите нужди на Банката са показали, че прогнозите за загуби по чуждестранните кредити са в размер на 1 314 млн. евро според базовия сценарий и 1 624 млн. евро според неблагоприятния сценарий. Няколко от тези чуждестранни предприятия са били на загуба през последните години. Загубите от международните дейности са били на стойност 244 млн. евро преди данъците през 2012 г. (113). Чуждестранните активи също допринесоха за намаляването на ликвидността.
(324)
Следователно може да се направи заключението, че значителна част от загубите и нуждата от помощ попадат в обхвата на точка 14 от Съобщението относно удължаването от 2011 г., което дава възможност на Комисията да смекчи своите изисквания. По същия начин, част от нуждата от помощ произтича от изключително дълбоката рецесия в Гърция, а не от рисково кредитиране. Тази помощ не създава морален риск и следователно не води до толкова големи нарушения.
(325)
Накрая, част от нуждата от помощ идва от поемането на рискове от самата Банка, по-специално свързани с притежаването в голям размер на държавен дълг и с чуждестранните ѝ дъщерни предприятия.
7.6.2. Жизнеспособност
(326)
Планът за преструктуриране трябва да гарантира, че финансовата институция може да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план до края на периода на преструктуриране (раздел 2 от Съобщението относно преструктурирането). В разглеждания случай периодът на преструктуриране е определен като периода между датата на приемане на настоящото решение и 31 декември 2018 г.
(327)
В съответствие с точки 9, 10 и 11 от Съобщението относно преструктурирането гръцките органи са представили цялостен и подробен план за преструктуриране, който дава пълна информация за бизнес модела на Банката. В плана са посочени също така причините за затрудненията, с които се е сблъскала Банката, както и предприетите мерки за справяне с всички срещнати от нея проблеми, свързани с жизнеспособността. По-специално в плана за преструктуриране е описана избраната стратегия за запазване на оперативната ефективност на Банката и за справяне с високото равнище на необслужваните кредити, уязвимите ѝ позиции на ликвидност и капиталови позиции, както и чуждестранните ѝ предприятия, които през последните години са разчитали на дружеството майка за финансирането и капитала си.
7.6.2.1. Гръцки банкови дейности
(328)
Що се отнася до ликвидността (114) и зависимостта на Банката от финансиране от Евросистемата, в плана за преструктуриране е предвиден ограничен растеж на счетоводния баланс в Гърция, докато базата на депозитите отново следва да започне да се разраства. Зависимостта от гарантираната от държавата СПОЛ, която вече е намаляла, ще продължи да се понижава, което също ще помогне на Банката да намали разходите си за финансиране.
(329)
С посоченото в съображение 137 поето задължение, свързано със съотношението на кредитите към депозитите, се гарантира, че структурата на счетоводния баланс на Банката ще бъде устойчива към края на периода на преструктуриране. Продажбата на ценни книжа и други странични дейности ще укрепи също позицията на ликвидност на Банката. Поради все още затруднената позиция на ликвидност на Банката Комисията може да приеме искането на гръцките органи да им бъде разрешено да предоставят средства за осигуряване на ликвидност на Банката по мерките за гаранции и за държавни облигационни заеми в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки и гарантираната от държавата СПОЛ.
(330)
С оглед намаляване на разходите за финансиране Гърция също така е поела задължение Банката да продължи да намалява лихвените проценти, които плаща по депозити в Гърция, както е описано в съображение 137 Осъществяването на подобно намаляване на разходите по депозити ще изиграе ключова роля за подобряване на доходността на Банката преди включването на провизии.
(331)
От началото на кризата Банката е реализирала големи придобивания, които драстично увеличиха нейния размер и база на депозити. Банката успешно интегрира придобитите предприятия в изключително кратък срок. Понастоящем Банката се опитва да осъществи всички възможни синергии в резултат на тези придобивания. Тя започна да рационализира своята търговска мрежа в Гърция посредством намаляване на броя на клоновете и на служителите (115). До 2017 г. общите разходи на Банката в Гърция ще са намалели с още […]% спрямо 2013 г. За да постигне тази цел, Гърция е поела задължение Банката да намали клоновете и служителите си в Гърция съответно на […] и […] към 31 декември 2017 г., при максималната сума на разходите в Гърция от […] млрд. евро. Очакваното съотношение на разходите към приходите ще бъде под […] % в края на периода на преструктуриране. Комисията счита, че с плана за преструктуриране се запазва ефективността на Бнката в новата пазарна среда.
(332)
Една от най-важните области е управлението на необслужваните кредити, тъй като те са били в размер на 36 % от портфейла на Банката към 31 декември 2013 г. (116). Банката планира да засили кредитната си политика (ограничения, покритие на обезпечението) и да се съсредоточи върху основната дейност, за да ограничи до минимум загубите си. Гърция е поела също задължение Банката да изпълни високите стандарти по отношение на кредитната си политика, за да овладее рисковете и да увеличи до максимум стойността за Банката на всеки етап от кредитния процес, включително преструктурирането на кредитите, както е описано в съображение 141.
7.6.2.2. Корпоративно управление
(333)
Друг аспект, който заслужава внимание, е управлението на Банката, предвид това, че HFSF притежава по-голямата част от акциите на Банката след рекапитализацията от пролетта на 2013 г., но има ограничени права на гласуване. Освен това, някои от частните инвеститори, които контролират Банката, притежават и гаранции и следователно ще получат максимална полза, в случай че цените на акциите се покачат през периода на преструктуриране. Тъй като тази ситуация може да създаде морален риск, през 2013 г. Банката и HFSF договориха специална рамка за отношенията си. С това споразумение се защитава ежедневната дейност на Банката от всякаква намеса от страна на основните ѝ акционери, като в същото време се гарантира, че HFSF ще може да следи изпълнението на плана за преструктуриране и да възпира поемането на прекомерни рискове от страна на ръководството на Банката посредством подходящи процедури за консултиране. Банката е поела и задължение да следи отблизо експозицията си по отношение на свързани кредитополучатели. Комисията отбелязва с одобрение факта, че HFSF автоматично възстановява своите права на гласуване, ако Банката не изпълни плана си за преструктуриране.
7.6.2.3. Международни дейности
(334)
В миналото някои от международните дейности на Банката са довели до постепенното намаляване на нейния капитал и ликвидност, както е обяснено в съображение 323.
(335)
Според плана за преструктуриране се очаква Банката да продължи пренасочването си към своя вътрешен пазар. Банката вече е продала дъщерното си предприятие в САЩ. Тя е започнала също да рационализира другите дъщерни предприятия, да укрепва процеса на гарантиране на кредити и да намалява недостига от финансиране на дъщерните си предприятия. Тя планира по-нататъшна рационализация на мрежата си в запазените дъщерни предприятия, както е описано в съображение 130.
(336)
Следователно общата сума на чуждестранните активи ще намалее в бъдеще. Към края на периода на преструктуриране те ще са в размер на […] част от общия счетоводен баланс на Банката.
(337)
Следователно Комисията е убедена, че Банката ще успее в достатъчна степен да преструктурира и намали размера на тези чуждестранни предприятия, за да се избегне излагането ѝ в бъдеще на допълнителни капиталови нужди и недостиг на ликвидност. Описаното в съображение 138 задължение Банката да се въздържа от вливането на капитал в големи размери в международните си дъщерни предприятия допринася също за това да се гарантира, че чуждестранните дъщерни предприятия няма да представляват заплаха за капиталовата позиция или позицията на ликвидност на Банката.
7.6.2.4. Заключение относно жизнеспособността
(338)
Описаният в раздел 2.4 базов сценарий показва, че към края на периода на преструктуриране Банката ще може да реализира възвръщаемост, даваща ѝ възможност да покрива всички свои разходи и да осигури подходяща възвръщаемост на собствения капитал, като се вземе предвид нейният рисков профил. Същевременно капиталовата позиция на Банката се очаква да остане на задоволително ниво.
(339)
Накрая, Комисията отбелязва неблагоприятния сценарий, описан в представения от гръцките органи план за преструктуриране на Банката. Неблагоприятният сценарий е базиран на набор от допускания, които са били съгласувани с HFSF. При него е отчетена по-продължителна и по-дълбока рецесия, както и по-голяма дефлация на цените на недвижимите имоти. Планът за преструктуриране показва, че Банката може да устои на разумно напрежение, тъй като - дори при неблагоприятния сценарий - тя ще продължи да реализира печалба и ще остане добре капитализирана към края на периода на преструктуриране.
(340)
Размерът на допълнителния капитал, който беше набран през 2014 г., а именно 1 750 млн. евро, е достатъчен за справяне при базовия сценарий със стрес теста от 2013 г. през периода на преструктуриране и за изплащане на привилегированите акции, което Банката направи през май 2014 г. (117) […] Комисията напомня, че в оценката на капиталовите нужди при базовия сценарий Банката на Гърция вече е направила някои корекции, които са довели до увеличаване на прогнозните капиталови нужди в сравнение с изчислените от Банката капиталови нужди в собствения ѝ базов сценарий. Поради това Комисията счита, че изчислените от Банката на Гърция базови капиталови нужди съответстват на определена степен на напрежение. За да направи заключението, че Банката е жизнеспособна, Комисията не изисква Банката предварително да разполага с достатъчно капитал, за да покрие капиталовите нужди при неблагоприятния сценарий, които са изчислени от Банката на Гърция, тъй като така изчислените нужди съответстват на високо равнище на напрежение и тъй като набраният през март 2014 г. капитал показва, че Банката е възвърнала достъпа си до капиталовите пазари.
(341)
Друг положителен факт е, че Банката няма да извършва допълнителни инвестиции в неинвестиционни ценни книжа, което спомага за запазването на нейната капиталова позиция и позиция на ликвидност.
(342)
Поради това заключението е, че комбинацията от вече извършеното преструктуриране и предложеното допълнително преструктуриране е достатъчна за възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план.
7.6.3. Собствен принос и споделяне на тежестта
(343)
Както е посочено в раздел 3 от Съобщението относно преструктурирането, банките и техните акционери трябва да участват в преструктурирането във възможно най-голяма степен, за да се гарантира, че помощта е ограничена до необходимия минимум. Следователно банките следва да използват свои собствени ресурси за финансиране на преструктурирането, например чрез продажбата на активи, докато акционерите трябва по възможност да поемат загубите на банката.
7.6.3.1. Собствен принос на Банката: продажби и съкращаване на разходите
(344)
Банката вече е продала някои малки чуждестранни предприятия (в САЩ) и е намалила задлъжнялостта по част от портфейла си, за да укрепи капиталовата си адекватност и позицията си на ликвидност. В плана за преструктуриране се предвижда намаляване на задлъжнялостта по отношение на чуждестранните ѝ дейности, както е описано в съображения 125-129. Като се има предвид вече извършеното намаляване на задлъжнялостта и предприетите продажби и след приключването на задълженията, свързани с намаляването на задлъжнялостта и продажбата на чуждестранните предприятия, Банката в значителна степен ще е намалила своето географско присъствие в […]. Намаляването на международните активи на Банката също ще намали значително условния риск от необходимост от помощ в бъдеще. Следователно то допринася за намаляването на размера на помощта до минимум.
(345)
С цел да ограничи капиталовите си нужди Банката няма да използва капитал за подпомагане или за разширяване на чуждестранните си дъщерни предприятия, както е описано в съображение 138. Също така, Гърция е поела задължения да гарантира, че Банката няма да осъществява скъпоструващи придобивания.
(346)
Банката се е ангажирала също така с мащабна програма за намаляване на разходите, както е посочено в раздел 2.4.2. Разходите ѝ ще се понижават допълнително до 2017 г. […] В момента служителите ѝ се намаляват и заплатите се понижават. Гърция е поела задължение и да ограничи възнаграждението на управителите на Банката […].
7.6.3.2. Споделяне на тежестта от старите акционери и нов капитал, набран на пазара
(347)
Участието на старите акционери на Банката намаля с извършеното през 2009 г. емитиране на права (118) и след това с рекапитализацията на HFSF (мярка B4) и набирането на частен капитал през 2013 г. и март 2014 г. Например притежаваният от акционерите на Банката дял, който по онова време включваше и инвеститорите, които са влели средства през 2009 г., намаля от 100 % преди рекапитализацията от пролетта на 2013 г. на едва 2,3 % след тази рекапитализация. Освен това, Банката не е плащала никакви дивиденти в парични средства от 2008 г. насам. Освен споделянето на тежестта от старите акционери, от началото на кризата през 2008 г. Банката набра значително количество частен капитал, а именно 807 млн. евро през 2009 г., 1 444 млн. евро през 2013 г. и 1 750 млн. евро през 2014 г.
7.6.3.3. Споделяне на тежестта от притежателите на подчинен дълг
(348)
Притежателите на хибриден и на подчинен дълг на Банката са допринесли за разходите за преструктурирането ѝ. Банката е извършила няколко операции за управление на пасивите, за да генерира капитал, както е описано в съображение 134.
(349)
Все още неизплатените инструменти са обект на забраната за изплащане на купони, посочена в съображение 143. Следователно Комисията счита, че е осигурено адекватно споделяне на тежестта от страна на притежателите на хибриден и на подчинен дълг на Банката и че са изпълнени изискванията на Съобщението относно преструктурирането в това отношение.
7.6.3.4. Заключение относно собствения принос и споделянето на тежестта
(350)
В сравнение с получената обща рекапитализация от държавата, собственият принос и споделянето на тежестта, особено под формата на продажба на активи и намаляване на кредитния портфейл, са много по-ниски от нивата, които Комисията обикновено би приела за достатъчни. Намаляването засяга само чуждестранни дейности, които представляват ограничена част от дейността на Банката (119), а в рамките на преструктурирането не се предвижда никакво намаляване на размера на кредитните и депозитните портфейли в Гърция, които вместо това са се увеличили драстично през последната година в резултат на придобиванията. Комисията обаче взема под внимание разгледаните в раздел 7.6.1 елементи, и по-конкретно фактите, че получената помощ частично отговаря на условията за освобождаване, изложени в точка 14 от Съобщението относно удължаването от 2011 г., според които Комисията може да приеме по-ниски нива на собствен принос и споделяне на тежестта. Комисията също отбелязва като положителен факта, че Банката е набрала 1 444 млн. евро на пазара през май 2013 г. и 1 750 млн. евро през март 2014 г., […]. Освен това, капиталът през март 2014 г. е бил набран при цена на акция, равна на цената на акция, при която HFSF е записала акции в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (мярка B4). Следователно високата емисионна цена е ограничила ефекта на разреждане за HFSF. Банката също така е изплатила привилегированите акции (мярка A). Предвид всички тези елементи може да се счита, че планът за преструктуриране предвижда достатъчно мерки по отношение на собствения принос и споделянето на тежестта, за да се ограничи помощта до необходимия минимум.
7.6.4. Мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията
(351)
В Съобщението относно преструктурирането се изисква планът за преструктуриране да предлага мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията и за гарантиране на конкурентоспособността на банковия сектор. Освен това, тези мерки следва да отстраняват също така моралния риск и да гарантират, че държавната помощ не се използва за финансиране на антиконкурентни практики.
(352)
В точка 31 от Съобщението относно преструктурирането е посочено, че при оценяването на размера на помощта и произтичащите нарушения на конкуренцията Комисията трябва да вземе предвид както абсолютния, така и относителния размер на получената държавна помощ, както и степента на споделянето на тежестта и позицията на финансовата институция на пазара след преструктурирането. В това отношение Комисията напомня, че Банката е получила капиталова подкрепа от държавата в размер на 23,7 % от нейните рисково претеглени активи (120). Наред с това през 2010 г. Банката е получила гаранции за осигуряване на ликвидност в размер на 9,9 млрд. евро и държавни облигационни заеми в размер на 1,3 млрд. евро, които заедно представляват почти 25 % от счетоводния баланс на Банката. Освен това, Банката е получила гарантирана от държавата СПОЛ. Поради това, с оглед на големия размер на помощта, са необходими мерки за ограничаване на евентуалните нарушения на конкуренцията. Освен това, пазарният дял на Банката в Гърция е голям. Придобиването на прехвърлените дейности на ATE, Geniki, MBG и прехвърлените кипърски дейности увеличи пазарните дялове на Банката. След тези придобивания пазарният дял на Банката от депозитите в Гърция достигна до 29 % в края на 2013 г., докато пазарните ѝ дялове от жилищните ипотеки, потребителските кредити и корпоративните кредити бяха съответно 25 %, 22 % и 35 % (в сравнение със съответно 10 %, 8 %, 8 % и 14 % през 2011 г.) (121).
(353)
Комисията припомня, че затрудненията на Банката се дължат до голяма степен на външни сътресения като кризата с гръцкия държавен дълг и продължителната рецесия, които причиниха срив в гръцката икономика от 2008 г. насам, както вече беше отбелязано в съображение 74 от решението за откриване по отношение на Piraeus. Следователно е намалена необходимостта от разглеждане на въпроси, свързани с моралния риск. Както е посочено в раздел 7.6.1 от настоящото решение, предвид тези фактори нарушенията на конкуренцията вследствие на мерките за помощ не са толкова големи, което важи и за необходимостта от мерки за ограничаването на такива нарушения. Поради тези причини Комисията по изключение може да приеме, въпреки големия размер на помощта и големите пазарни дялове, че в плана за преструктуриране не е предвидено намаляване на размера на счетоводния баланс и кредитите в Гърция. Би било проблематично обаче, ако най-подпомаганата от четирите големи гръцки банки, която също се разрасна най-много в резултат на придобивания през последните години, продължи да расте в периода на преструктуриране с по-бързи от пазарните темпове и евентуално измести по-малко подпомаганите банки. Поради това Комисията приветства ангажимента Банката да не се разраства с по-бързи от пазарните темпове.
(354)
Комисията обаче отбелязва, че рекапитализациите от държавата са дали възможност на Банката да продължи да осъществява банковите си дейности на чуждестранни пазари.
(355)
Комисията посочва, че в допълнение към вече извършеното намаляване на задлъжнялостта и преструктуриране, Банката ще продължи преструктурирането и ще намали още повече своите чуждестранни активи до 30 юни 2018 г. (122). Освен това, Банката е поела задължение да не използва помощта за финансиране на разрастването на тези дейности. Следователно помощта няма да се използва за нарушаване на конкуренцията на тези чуждестранни пазари.
(356)
Гърция е поела също така задължение Банката да не осъществява скъпоструващи придобивания, като следи тя да не използва получената държавна помощ, за да придобива нови предприятия. Тази забрана допринася за това да се гарантира, че помощта ще се използва единствено за подпомагане на възстановяването на жизнеспособността на банковите дейности в Гърция, а не например за разрастване на чуждестранните пазари.
(357)
Задължението за намаляване на неустойчиво високите нива на лихвата, плащана по гръцките депозити, също гарантира, че помощта няма да се използва за финансиране на неустойчиви стратегии за привличане на депозити, които нарушават конкуренцията на гръцкия пазар. Аналогично, задължението за въвеждане на строги насоки по отношение на ценообразуването на нови кредити, базирано на надлежна оценка на кредитния риск, ще възпрепятства Банката да нарушава конкуренцията на гръцкия пазар чрез нецелесъобразни стратегии за ценообразуване на потребителските кредити.
(358)
Като се има предвид специфичната ситуация, описана в раздел 7.6.1, и предвидените в плана за преструктуриране мерки, Комисията счита, че са налице достатъчни предпазни мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията.
7.6.5. Мониторинг
(359)
В съответствие с раздел 5 от Съобщението относно преструктурирането са необходими редовни доклади, за да може Комисията да следи за надлежното изпълнение на плана за преструктуриране. Както е посочено в поетите от Гърция задължения (123), гръцките органи ще гарантират, че до края на периода на преструктуриране, а именно 31 декември 2018 г., контролиращото доверено лице, което е назначено от Банката с одобрението на Комисията, ще следи за спазването на поетите от гръцките органи задължения във връзка с преструктурирането на дейностите в Гърция и в чужбина и във връзка с корпоративното управление и търговските дейности. Следователно Комисията счита, че е осигурен надлежен мониторинг на изпълнението на плана за преструктуриране.
7.6.6. Заключение относно съответствието на мерките A, B1, B2, B3 и B4 със Съобщението относно преструктурирането
(360)
Комисията счита, че планът за преструктуриране, разглеждан заедно с поетите задължения в приложението към настоящото решение, гарантира възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план, достатъчен е от гледна точка на споделяне на тежестта и собствен принос, целесъобразен е, за да бъдат компенсирани последиците от нарушенията на конкуренцията вследствие на разглежданите в настоящото решение мерки за помощ, и е пропорционален. Планът за преструктуриране и поетите задължения, представени на Комисията, изпълняват критериите на Съобщението относно преструктурирането.
8. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(361)
Комисията изразява съжаление, че гръцките органи неправомерно са привели в действие мерки за помощ B2, B3 и B4 в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора, тъй като въпросните мерки са били осъществени преди изпращането на официално уведомление. При все това може да се приеме, че тези мерки, както и другите анализирани в настоящото решение мерки, са съвместими с вътрешния пазар,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Следните мерки, които са осъществени от гръцките органи, представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора:
а)
спешна помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на Piraeus Bank S.A. от Банката на Гърция и гарантирана от Гърция (мярка L2);
б)
втора мостова рекапитализация в размер на 1 553 млн. евро, предоставена от гръцкия фонд за финансова стабилност („HFSF“) на Piraeus Bank S.A. през месец декември 2012 г. (мярка B2);
в)
писмо за поемане на ангажимент в размер на 1 082 млн. евро, предоставено от HFSF на Piraeus Bank S.A. на 20 декември 2012 г. (мярка B3);
г)
рекапитализация в размер на 5 891 млн. евро, предоставена от HFSF на Piraeus Bank S.A. през пролетта на 2013 г. (мярка B4); и
д)
рекапитализация в размер на 524 млн. евро, предоставена от HFSF на Piraeus Bank S.A. през пролетта на 2013 г. (мярка C).
2. Като се има предвид планът за преструктуриране на Piraeus Bank Group, която включва Piraeus Bank S.A. и всички нейни дъщерни предприятия и клонове, представен на 25 юни 2014 г., и поетите на тази дата задължения от страна на Гърция, следната държавна помощ е съвместима с вътрешния пазар:
а)
вливане на капитал в размер на 750 млн. евро, предоставен от Гърция на Piraeus Bank S.A. през месец май 2009 г. и месец декември 2011 г. по схемата за рекапитализация (мярка A);
б)
спешна помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на Piraeus Bank S.A. от Банката на Гърция и гарантирана от Гърция след месец юли 2011 г., в размер на 30,4 млрд. евро към 31 декември 2012 г. (мярка L2);
в)
първа мостова рекапитализация в размер на 4,7 млрд. евро, предоставена от HFSF на Piraeus Bank S.A. през месец май 2012 г. (мярка B1);
г)
втора мостова рекапитализация в размер на 1 553 млн. евро, предоставена от HFSF на Piraeus Bank S.A. през месец декември 2012 г. (мярка B2);
д)
писмо за поемане на ангажимент в размер на 1 082 млн. евро, предоставено от HFSF на Piraeus Bank S.A. на 20 декември 2012 г. (мярка B3);
е)
рекапитализация в размер на 5 891 млн. евро, предоставена от HFSF на Piraeus Bank S.A. през пролетта на 2013 г. (мярка B4); и
ж)
рекапитализация в размер на 524 млн. евро, предоставена от HFSF на Piraeus Bank S.A. през пролетта на 2013 г. (мярка C).
Член 2
Адресат на настоящото решение е Република Гърция.
Съставено в Брюксел на 23 юли 2014 година.
KOMISJONI OTSUS (ΕL) 2015/455,
23. juuli 2014,
mis käsitleb riigiabi SA.34826 (2012/C), SA.36005 (2013/NN), mida Kreeka andis Piraeuse panga grupile seoses Piraeuse panga rekapitaliseerimise ja ümberkorraldamisega
(teatavaks tehtud numbri C(2014) 5217 all)
(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,
võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,
olles kutsunud liikmesriike ja muid huvitatud isikuid esitama märkusi vastavalt eespool osutatud sätetele (1)
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
1.1. PIRAEUSE PANGAGA SEOTUD MENETLUS
(1)
19. novembri 2008. aasta otsusega kiitis komisjon heaks Kreeka krediidiasutuste toetamise kava (edaspidi „Kreeka pankade toetuskava”), mille eesmärk oli tagada Kreeka finantssüsteemi stabiilsus. Kreeka pankade toetuskava võimaldas anda abi kolme põhimeetme alusel: rekapitaliseerimine, tagatised ja riigivõlakirjad (2). 2009. aasta mais rekapitaliseeris Kreeka rekapitaliseerimismeetme raames Piraeuse panga (3).
(2)
19. novembri 2008. aasta otsuse põhjenduses 14 on öeldud, et komisjonile tuleb teatada rekapitaliseerimismeetmega hõlmatud abisaajaid käsitlevast ümberkorralduskavast.
(3)
Kreeka ametiasutused esitasid 23. juulil 2010 komisjonile ümberkorralduskava. Komisjon registreeris kava ja selle ajakohastatud versioonid, samuti Kreeka ametiasutuste esitatud täiendava teabe juhtumina SA.30342 (PN 26/2010) ja seejärel juhtumina SA.32787 (2011/PN).
(4)
Piraeuse pank on saanud Kreeka pankade toetuskava raames korduvalt riigigarantiisid ja riigivõlakirju (4). Samuti sai ta riigi tagatud erakorralist likviidsusabi.
(5)
20. aprillil 2012 edastas Kreeka finantsstabiilsuse fond Piraeuse pangale kohustuste võtmise kinnituse lubadusega osaleda Piraeuse panga kavandatavas aktsiakapitali suurendamises. 28. mail 2012 võimaldas Kreeka finantsstabiilsuse fond Piraeuse pangale ajutise rekapitaliseerimise summas 4 700 miljonit eurot (edaspidi „esimene ajutine rekapitaliseerimine”).
(6)
10. mail 2012 teatasid Kreeka ametiasutused ametlikult komisjonile kohustuse võtmise kinnitusest, mille Kreeka finantsstabiilsuse fond oli Piraeuse pangale andnud. Komisjon registreeris selle teatamata abina (riigiabi SA.34826 (2012/NN)), kuna meede oli juba ellu viidud.
(7)
Komisjon algatas 27. juuli 2012. aasta otsusega esimese ajutise rekapitaliseerimise suhtes ametliku uurimismenetluse (edaspidi „menetluse algatamise otsus”) (5).
(8)
2012. aasta detsembris võimaldas Kreeka finantsstabiilsuse fond Piraeuse pangale teise ajutise rekapitaliseerimise summas 1 553 miljonit eurot (edaspidi „teine ajutine rekapitaliseerimine”). 21. detsembril 2012 andis Kreeka finantsstabiilsuse fond Piraeuse pangale ka kohustuse võtmise kinnituse, milles lubati osaleda panga aktsiakapitali suurendamises ja konverteeritavate kapitaliinstrumentide väljalaskmises kokku kuni 1 082 miljoni euro ulatuses (6). Kreeka ametiasutused teavitasid komisjoni kõnealustest meetmetest 20. detsembril 2012 (7).
(9)
2012. aasta septembris teatas Piraeuse pank kavatsusest omandada AS Société Générale’ilt (edaspidi „Société Générale”) selle filiaali Geniki. Septembris ja oktoobris pidas komisjon Geniki omandamise küsimuses Kreeka ametiasutuste ja Piraeuse panga esindajatega arvukalt telekonverentse ja vahetas e-kirju.
(10)
Piraeuse pank ja Société Générale allkirjastasid 19. oktoobril 2012 aktsiate ostulepingu seoses kogu Société Générale’i osaluse (99,08 %) omandamisega Genikis.
(11)
Komisjoni talitused saatsid 12. detsembril 2012 Kreekale kirja, mis sisaldas esialgset hinnangut Geniki omandamise kohta.
(12)
26. veebruaril 2013 teatas Piraeuse pank komisjonile oma kavatsusest omandada Millennium Bank Greece SA (edaspidi „MBG”). Komisjon pidas MBG omandamise küsimuses Kreeka ametiasutuste ja pangaga mitu telekonverentsi ning vahetas e-kirju.
(13)
Komisjoni talitused saatsid 25. märtsil 2013 Kreekale kirja, mis sisaldas esialgset hinnangut MBG omandamise kohta.
(14)
22. aprillil 2013 teatas Piraeuse pank, et on sõlminud lepingu grupiga Millennium Banco Comercial Portugues (edaspidi „BCP”) seoses kogu MBG aktsiakapitali omandamisega ning BCP osalemisega Piraeuse panga kapitali eelseisvas suurendamises.
(15)
Kreeka finantsstabiilsuse fond konverteeris 3. juunil 2013 esimese ja teise ajutise rekapitaliseerimise osaliselt omakapitaliks kogusummas 5 891 miljonit eurot. Ühtlasi eraldas Kreeka finantsstabiilsuse fond Piraeuse pangale täiendavalt 1 094 miljonit eurot, nagu oli kokku lepitud sel ajal, kui Piraeuse pank omandas suure osa Kreeka Põllumajanduspangast (edaspidi „ATE”) ja kolme Küprose panga Kreeka filiaalid (vt punkt 1.2). Lisaks sellele andsid erainvestorid 1 444 miljonit eurot. Rekapitaliseerimiseks kulutati kokku 8 429 miljonit eurot ja sellele osutatakse kui „2013. aasta kevadisele rekapitaliseerimisele”.
(16)
19. detsembril 2013 esitasid Kreeka ametiasutused komisjonile teabe 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise tingimuste kohta.
(17)
Piraeuse panga lõpliku ümberkorralduskava (edaspidi „ümberkorralduskava”) esitasid Kreeka ametiasutused komisjonile 25. juunil 2014. Samal kuupäeval esitasid nad teabe riigi tagatud erakorralise likviidsusabi kohta. Kreeka ametiasutused märkisid, et nad soovivad jätkata Piraeuse pangale likviidsustoetuse ja võlainstrumentidele riigigarantiide andmist ning Kreeka pankade toetuskava raames riigivõlakirjade eraldamist.
(18)
Komisjon pidas haldusmenetluse jooksul Kreeka ametiasutuste ja panga esindajatega mitmeid koosolekuid, telekonverentse ning vahetas e-kirju.
(19)
Kreeka nõustub asjaoluga, et erandkorras on käesolev otsus võetud vastu üksnes inglise keeles.
1.2. OMANDATUD ETTEVÕTETEGA SEOTUD MENETLUS
1.2.1. ATEga seotud menetlus
(20)
2011. aasta aprillis andis Kreeka ATE-le 1 445 miljonit eurot (kõnealune summa sisaldas algselt Kreeka rekapitaliseerimiskava raames antud 675 miljonit eurot). Lisaks sellele sai ATE 6 103 miljonit eurot likviidsustoetust. Komisjon kiitis need ATE ümberkorralduskaval põhinevad meetmed 23. mai 2011. aasta otsusega heaks (edaspidi „ATE ümberkorraldamisotsus”) (8).
(21)
29. detsembril 2011 võttis Kreeka 290 miljoni euroga osa ATE kapitali eelisostuemissioonist.
(22)
Kreeka esitas 22. märtsil 2012. aastal Kreeka keskpanga koostatud aruande, milles tehti ettepanek ATE kriisilahenduseks, kasutades ATE valitud varade ja kohustuste (edaspidi „ATE üleantud tegevus”) ostu- ja ühendamismenetlust, (9) samas kui ülejäänud varade ja kohustuste kriisilahendus toimuks rämpspanga vahendusel.
(23)
2012. aasta juulis teatas pank likvideerimisele kuuluva ATE arvestatava osa omandamisest ühendamise teel.
(24)
Samal ajal kohustus Kreeka finantsstabiilsuse fond katma Piraeuse panga kapitalivajaduse, mis tulenes omandatud varast. Kreeka keskpank tegi 27. jaanuaril 2013 järelduse, et regulatiivsetel eesmärkidel vajalik kapital seoses ATE tegevuse omandamisega on kuni 570 miljonit eurot ja selle eraldab Kreeka finantsstabiilsuse fond.
(25)
3. mai 2013. aasta otsuses (10) (edaspidi „ATE likvideerimisotsus”) järeldas komisjon, et ATE tegevuse üleandmise ajal rakendatud toetusmeetmed ei kujuta endast riigiabi Piraeuse pangale, vaid ATE üleantud tegevusele. Ühtlasi leidis komisjon, et abi on siseturuga kokkusobiv, kui panga ümberkorralduskava, mis hõlmab ka ATE üleantud tegevust, võimaldab taastada selle pikaajalise elujõulisuse.
(26)
2013. aasta juunis andis Kreeka finantsstabiilsuse fond Piraeuse pangale 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise raames 570 miljonit eurot (11).
1.2.2. Küprose panga (Bank of Cyprus), Küprose Rahvapanga (Cyprus Popular Bank) ja panga Hellenic Bank (edaspidi „kolm Küprose panka”) Kreekat hõlmava tegevusega seotud menetlus
(27)
Pärast eurorühma 15. märtsi 2013. aasta erakorralist kohtumist (12) jõudsid Küprose ametiasutused, Euroopa Liit, Rahvusvaheline Valuutafond (edaspidi „IMF”) ja Euroopa Keskpank (edaspidi „EKP”) poliitilise kokkuleppeni edasise makromajandusliku kohandamisprogrammi aluspõhimõtetes. Eelkõige lepiti muu hulgas kokku, et kolme Küprose panga Kreekat hõlmav tegevus antakse üle Kreeka pangale.
(28)
Piraeuse pank ja muud Kreeka pangad avaldasid soovi omandada kolme Küprose panga tegevus Kreekas.
(29)
22. märtsil 2013 andis Kreeka finantsstabiilsuse fond Piraeuse pangale nõusoleku pakkumise tegemiseks kolme Küprose panga Kreeka filiaalide, hoiuste ja laenude omandamiseks. Piraeuse panga pakkumine sõltus Kreeka finantsstabiilsuse fondist, mis andis pangale omakapitali toetust omandatud ettevõtte omakapitali eest makstud hinnaga võrdses ulatuses.
(30)
Kreeka ametiasutused ja Kreeka finantsstabiilsuse fond hoidsid komisjoni talitusi pidevalt kursis niihästi protsessi käigu kui ka omandamistehingu tingimustega.
(31)
26. märtsil 2013 allkirjastas Piraeuse pank kõigi kolme Küprose pangaga müügi- ja üleandmislepingu seoses nende Kreekat hõlmava tegevusega (hoiused, laenud ja filiaalide võrgustik).
(32)
Vastavalt 2013. aasta märtsis sõlmitud kokkuleppele suurendas Kreeka finantsstabiilsuse fond Piraeuse panga kapitali 524 miljoni euro võrra, (13) et täita kõnealuse vara omandamisest tekkinud kapitalivajadust.
2. KIRJELDUS
2.1. PIRAEUSE PANK JA SELLE RASKUSED
2.1.1. Kreeka pangandussektori üldine taust
(33)
Kreeka reaalne sisemajanduse koguprodukt (edaspidi „SKP”) langes 2008.-2012. aastal 20 %, nagu selgub tabelist 1. Selle tulemusel seisid Kreeka pangad peagi silmitsi kodumajapidamistele ja äriühingutele antud laenude makseviivituse kiiresti kasvava määraga (14). See mõjus kahjulikult Kreeka pankade varade tootlusele ja suurendas kapitalivajadust.
Tabel 1
Kreeka SKP reaalkasv 2008-2013
Kreeka
2008
2009
2010
2011
2012
2013
SKP reaalkasv, %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-7,0
-3,9
Allikas:
Eurostat, kättesaadav aadressil: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(34)
Lisaks võttis Kreeka 2012. aasta veebruaris kasutusele erasektori võlakirjade vahetamise, mida tuntakse erasektori kaasamise programmina (edaspidi „erasektori kaasamise programm”). Kreeka pangad osalesid nimetatud programmis, mille raames Kreeka valitsus pakkus olemasolevatele erasektori võlakirjaomanikele vastutasuks kehtivate Kreeka riigivõlakirjade eest uusi väärtpabereid, sealhulgas uusi Kreeka riigivõlakirju, SKPga seotud väärtpabereid ja Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi (edaspidi „EFSF”) väljastatud erasektori kaasamise programmi võlakirju, nominaalse diskontomääraga 53,5 % ja pikemate tähtaegadega (15). Kreeka ametiasutused kuulutasid selle võlakirjade vahetustehingu tulemused välja 9. märtsil 2012 (16). Vahetustehing tõi võlakirjaomanikele kaasa suuri kahjumeid (Kreeka keskpanga hinnangul moodustasid Kreeka pankade kahjumid keskmiselt 78 % vanade Kreeka riigivõlakirjade nominaalsummast) ning kapitalivajaduse, mis kanti tagasiulatuvalt Kreeka pankade 2011. aasta raamatupidamise aastaaruannetesse. Tabelis 2 on esitatud kokkuvõte Kreeka suurimate pankade erasektori kaasamise programmi tõttu kantud kogukahjumist.
Tabel 2
Kreeka suurimate pankade kogukahjumid seoses erasektori kaasamise programmiga (mln eurodes)
Pangad
Kreeka riigivõlakirjade nominaalsumma
Riigiga seotud laenude nominaalsumma
Nominaalsumma kokku
Erasektori kaasamise programmiga seotud kahjum Kreeka riigivõlakirjadest
Erasektori kaasamise programmi kahjum riigiga seotud laenudest
Erasektori kaasamise programmi kahjum kokku (bruto)
Erasektori kaasamise programmi kahjum kokku (bruto)/esimese taseme omavahendid (%)
Erasektori kaasamise programmi kahjum kokku (bruto)/koguvara (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
ATE
5 164
608
5 772
3 873
456
4 329
1 144
17,1
Geniki
384
7
391
287
5
292
78,1
8,9
MBG
185
0
185
137
0
137
29
2,2
Allikas:
Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector (Kreeka pangandussektori rekapitaliseerimise ja ümberkorraldamise aruanne), Kreeka keskpank, detsember 2012, lk 14.
(35)
Kuna Kreeka pankadel olid erasektori kaasamise programmi ja jätkuva majanduslanguse tingimustes märkimisväärsed kapitali puudujäägid, eraldati 11. märtsil 2012 Kreeka valitsuse, Euroopa Liidu, IMFi ja EKP sõlmitud Kreeka teise kohandamiskava majandus- ja rahanduspoliitika memorandumi alusel vahendeid pankade rekapitaliseerimiseks. Kreeka ametiasutuste hinnangul moodustasid kõnealuse programmi raames rahastatavad pankade rekapitaliseerimise vajadused ja kriisilahenduse kulud kokku 50 miljardit eurot (17). Summa arvutamisel võeti aluseks Kreeka keskpanga poolt 2011. aasta detsembrist kuni 2014. aasta detsembrini läbi viidud stressitest (edaspidi „2012. aasta stressitest”), milles oli võetud arvesse Blackrocki koostatud laenukahjumite prognoosi (18). Vahendid Kreeka pankade rekapitaliseerimiseks tehti kättesaadavaks Kreeka finantsstabiilsuse fondi kaudu. Tabelis 3 on esitatud kokkuvõte Kreeka suurimate pankade kapitalivajaduste arvutusest 2012. aasta stressitesti tulemuste põhjal.
Tabel 3
2012. aasta stressitest: Kreeka suurimate pankade kapitalivajadus (mln eurodes)
Pangad
Võrdlusalus: esimese taseme omavahendid (2011. a dets.)
Erasektori kaasamise programmi kahjum kokku (bruto) (2011. a dets.)
Erasektori kaasamise programmi eraldised (2011. a juuni)
Kumulatiivse brutokahjumi prognoos krediidiriski põhjal
Laenukahjumi reservid (2011. a dets.)
Sisemine kapitalitootlus
Eesmärgiks seatud esimese taseme omavahendid (2014. a dets.)
Kapitalivajadused
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
ATE
378
-4 329
836
-3 383
2 344
468
1 234
4 920
Geniki
374
- 292
70
-1 552
1 309
-40
150
281
MBG
473
- 137
0
- 638
213
-79
230
399
Allikas:
Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector (Kreeka pangandussektori rekapitaliseerimise ja ümberkorraldamise aruanne), Kreeka keskpank, detsember 2012, lk 8.
(36)
2012. aasta märtsi Kreeka teise kohandamiskava majandus- ja rahanduspoliitika memorandumi kohaselt antakse elujõulise kapitali hankimise kava esitanud pankadele võimalus taotleda ja saada riigiabi viisil, millega säilitatakse erasektori stiimulid kapitalisüstide tegemiseks ning minimeeritakse seega maksumaksjate koormust (19). Kreeka keskpank leidis, et üksnes neli suurimat panka (Eurobank, Kreeka rahvuspank (National Bank of Greece), Piraeuse pank ja Alpha Bank) esitasid elujõulise kava kapitali suurendamiseks (20). Nimetatud pangad said 2012. aasta mais Kreeka finantsstabiilsuse fondist esimesed vahendid rekapitaliseerimiseks.
(37)
Majanduslanguse ja poliitilise ebakindluse tingimustes kahanesid ajavahemikus 2009. aasta lõpust kuni 2012. aasta juunini Kreeka pankade kohalikud hoiused kokku 37 %. Hoiuste säilitamiseks olid pangad sunnitud tõstma intressimäära. Hoiusekulud kasvasid ning sellest tulenevalt langesid pankade netointressimarginaalid. Kreeka pangad kaotasid juurdepääsu hulgirahastamise turgudele ja sattusid täielikult sõltuvusse rahastamisest eurosüsteemi vahendite kaudu, (21) millest järjest suurem osa eraldati riigi tagatud erakorralise likviidsusabina Kreeka keskpangast.
(38)
3. detsembril 2012 käivitas Kreeka erasektori kaasamise programmi raames investoritele antud Kreeka uute riigivõlakirjade tagasiostuprogrammi hindadega, mis moodustasid 30,2-40,1 % võlakirjade nimiväärtusest (22). Kreeka pangad osalesid selles tagasiostuprogrammis, mis kujundas nende bilansis välja edasised kahjumid, kuna suurem osa erasektori kaasamise programmi käigus uute Kreeka võlakirjade põhjal kirjendatud arvestuslikust kahjumist (st erinevusest turu- ja nimiväärtuse vahel) muutus lõplikuks ja pöördumatuks (23).
(39)
2012. aasta detsembris said neli suurimat Kreeka panka Kreeka finantsstabiilsuse fondist vahendid teiseks ajutiseks rekapitaliseerimiseks.
(40)
2013. aasta kevadel konverteeriti nelja panga ajutine rekapitaliseerimine püsivaks rekapitaliseerimiseks lihtaktsiates, kusjuures Kreeka finantsstabiilsuse fondile kuulus üle 80 % kõigi nelja panga aktsiakapitalist. Nendes pankades, kes suutsid kaasata eelnevalt kindlaks määratud hulga erakapitali (Piraeuse pank, Alpha Bank ja Kreeka rahvuspank), sai Kreeka finantsstabiilsuse fond hääleõiguseta aktsiad ning erainvestorid said Kreeka finantsstabiilsuse fondi aktsiate ostutähed.
(41)
2013. aasta juulis nimetas Kreeka keskpank nõustaja, kelle ülesanne oli viia läbi diagnostiline uuring kõigi Kreeka pankade laenuportfellide kohta. Nõustaja koostas kõigi Kreeka pankade kohalike laenuportfellide ning ka välisfiliaalide ja tütarettevõtjate Kreeka jaoks riskiga seotud laenude krediidikahju prognoosid kolme ja poole aasta ja laenude kestuse perspektiivis. Tehtud analüüsi põhjal esitati krediidikahju prognoos kahe makromajandusliku stsenaariumi, baasstsenaariumi ja ebasoodsa stsenaariumi kohaselt. Välismaiste laenuportfellide krediidikahju prognoosis Kreeka keskpank nõustaja esitatud teatavate sisendite abil.
(42)
Tuginedes hinnangule, mille nõustaja andis kriisikahju prognoosidele, käivitas Kreeka keskpank 2013. aasta sügisel uue stressitesti (edaspidi „2013. aasta stressitest”) Kreeka pankade kapitalipositsiooni tugevuse hindamiseks nii baasstsenaariumi kui ka ebasoodsa stsenaariumi kohaselt. Kapitalivajaduste hindamise viis Kreeka keskpank läbi teise nõustaja tehnilise abiga.
(43)
2013. aasta stressitesti raames koostatud kapitalivajaduste hinnangu põhikomponendid olid järgmised: i) pankade laenuportfellide krediidikahju prognoosid (24) Kreeka riski ja välismaise riski kohta konsolideeritud alusel, olemasolevad laenureservid (neto); ii) pankade prognoositav tegevuskasum ajavahemikus 2013. aasta juunist kuni 2016. aasta detsembrini, mis põhineb Kreeka keskpangale 2013. aasta neljandas kvartalis esitatud ümberkorralduskavade konservatiivsel korrigeerimisel. Tabelis 4 on esitatud kokkuvõte Kreeka suurimate pankade kapitalivajaduste arvutusest konsolideeritud alusel 2013. aasta stressitesti baasstsenaariumi kohaselt.
Tabel 4
2013. aasta stressitest: Kreeka pankade kapitalivajadused konsolideeritud alusel baasstsenaariumi kohaselt (mln eurodes)
Pangad
Võrdlusalus: esimese taseme omavahendid (2013. a juuni) (1)
Laenukahjumi reservid (2013. a juuni) (2)
Krediidikahju prognoos, Kreeka risk (3)
Krediidikahju prognoos, välismaine risk 1 (25) (4)
Sisemine kapitalitootlus (5)
Esimese taseme omavahendite määr stressitesti põhjal (2016. a dets.) (6)
Kapitalivajadused (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (26)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (27)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
(44)
6. märtsil 2014 avalikustas Kreeka keskpank 2013. aasta stressitesti tulemused ning palus pankadel esitada 2014. aasta aprilli keskpaigaks kapitali kaasamise kavad, mis võimaldavad katta baasstsenaariumi kohased kapitalivajadused.
(45)
Ajavahemikul 2014. aasta märtsi lõpust mai alguseni jätkasid pangad kapitali suurendamist.
2.1.2. Abisaaja
(46)
Piraeuse pank osutab rahvusvahelisi pangateenuseid põhiliselt Kreekas ning Kesk-, Ida- ja Kagu-Euroopas (Rumeenia, Bulgaaria, Serbia, Albaania, Ukraina ja Küpros), aga ka Egiptuses. Kodumajapidamistele ja ärisektorile pakutakse laiaulatuslikke panga- ja finantstooteid ja -teenuseid. Piraeuse pank tegutseb jae-, äri- ja erapanganduse, varade valitsemise, riigikassaga seotud ja investeerimispanganduse turul. Piraeuse pank on registreeritud Kreekas ja selle aktsiad on noteeritud Ateena börsil. 2012. aasta 30. detsembri seisuga töötas pangas kokku 18 597 inimest (28).
(47)
Piraeuse pank osales erasektori kaasamise programmis, vahetades Kreeka riigivõlakirju ja riigiga seotud laene nimiväärtusega 7,7 miljardit eurot. Piraeuse panga erasektori kaasamise programmiga seotud kulud kokku olid 5 911 miljonit eurot enne maksude mahaarvamist ning need kajastati täielikult 2011. aasta raamatupidamiskontodel (29). 2012. aasta detsembri tagasiostuprogrammi ajal müüs Piraeuse pank erasektori kaasamise programmi raames saadud Kreeka uusi riigivõlakirju nende nimiväärtusest oluliselt madalama hinnaga. Müügiga sai selgeks Kreeka uute riigivõlakirjadega tekitatud kahjum.
(48)
Tabelis 5 on esitatud Piraeuse panga põhiandmed 2010. aasta detsembri, 2011. aasta detsembri, 2012. aasta detsembri ja 2013. aasta detsembri seisuga (koondandmed).
Tabel 5
Piraeuse panga põhiandmed aastatel 2010, 2011, 2012 ja 2013
Kasum ja kahjum
(mln eurot)
2010
2011
2012 (30)
2013 (31)
Netointressitulu
1 207
1 194
1 047
1 664
Tegevustulu kokku
1 510
1 245
1 921
2 205
Tegevuskulud kokku
(884)
(840)
(931)
(1 680)
Maksueelne tulu
625
405
989
525
Väärtuse langusest tingitud kahjumid seoses krediidiriski katmisega
(611)
(1 973)
(2 519)
(2 536)
Kreeka riigivõlakirjade ja erasektori kaasamise programmist toetatavate laenude väärtuse langusest tekkinud kahjumid
(5 911)
Negatiivne firmaväärtus
351
3 810
Puhaskasum/-kahjum
(21)
(6 618)
(507)
2 546
Valikulised koguselised näitajad
(mln eurot)
31. detsember 2010
31. detsember 2011
31. detsember 2012 (31)
31. detsember 2013 (32)
Laenude netosumma ja ettemaksed klientidele kokku
(neto)
40 150
35 634
44 613
62 366
Hoiused
29 475
21 796
36 971
54 279
Koguvarad
57 561
49 352
70 408
92 010
Omakapital kokku (30)
3 273
(1 940)
(2 316)
8 543
(49)
Tabeli 5 põhjal selgub, et lisaks erasektori kaasamise programmiga seotud 2011. aastal kirjendatud tohutule kahjumile (5 911 miljonit eurot) (33) kandis Piraeuse pank 2012. aasta keskpaigani kahju seoses tulude langusega (muu hulgas kõrgemate hoiusekulude tõttu) ning Kreeka ja välismaiste laenuportfellide väärtuse langusest põhjustatud üha märkimisväärsemate kahjumitega. Hoiuste väljavool kahjustas tugevalt Piraeuse panga likviidsuspositsiooni. Olukord paranes mõnevõrra pärast seda, kui Piraeuse pank hakkas 2012. aasta juulis tegema omandamistehinguid.
(50)
Kreeka keskpank hindas 2013. aasta stressitesti alusel, et Piraeuse panga baasstsenaariumile vastavad kapitalivajadused on 465 miljonit eurot.
(51)
2014. aasta märtsis suurendas Piraeuse pank kapitali veel 1 752 miljoni euro võrra, et katta põhjenduses 50 nimetatud kapitalivajadused ning Kreekale kuuluvate eelisaktsiatega tasuda 940 miljonit eurot (34). Erinevalt Eurobanki kapitali suurendamisest 2014. aasta aprillis, ei võtnud Kreeka finantsstabiilsuse fond endale Piraeuse panga ees kohustust kapitali suurendamise raames kapitali eraldamiseks, kui erasektori nõudlus peaks jääma ebapiisavaks. Kapitali suurendamine saavutati eelismärkimisõiguseta aktsiate emissiooni vormis (ehk kapitali suurendatakse nii, et tühistatakse aktsionäride eelismärkimisõigus) pakkumisena rahvusvahelistele investoritele ja avaliku pakkumisena Kreekas. Aktsiate märkimishinnaks määrati 1,7 eurot aktsia kohta.
(52)
Kapitali suurendamise järel teatas Piraeuse pank 22. mail 2014, et ta ostis eelisaktsiaid Kreeka riigilt tagasi kogusummas 750 miljonit eurot (35).
2.2. PIRAEUSE PANGA POOLNE KREEKA PANGANDUSTEGEVUSE OMANDAMINE
2.2.1. ATE omandamine
(53)
Kreeka asutas ATE 1929. aastal mittetulundusühinguna. 1990ndate aastate alguseni oli ATE spetsialiseerunud finantsasutus, mis toetas Kreeka riigi nimel põllumajandussektori arengut. 2000. aasta detsembris noteeriti äriühing Ateena börsil. 14. novembril 2011 oli Kreeka 89,9 % suuruse osalusega ATE peamine aktsionär.
(54)
ATE tegutses kõigis pangandusvaldkondades, tegeledes niihästi jae- kui ka äripangandusega, pakkus finantsteenuseid, nagu kindlustus ja liising, ning soetas märkimisväärse osaluse finantssektorivälistes äriühingutes, sealhulgas suhkru- ja piimatööstuses.
(55)
2012. aasta juulis pakkus ATE teenuseid 468 filiaalist koosneva võrgustiku kaudu ning andis tööd 5 024 inimesele. Hoiuste kogusumma oli 2012. aasta juuli seisuga 14,9 miljardit eurot 21,8 miljardi euro suuruste koguvarade kohta (36).
(56)
2006. aastast alates pakkus ATE teenuseid ka Kreekast väljaspool, omades 74 % osalust ATE Bank Romanias ning 20,3 % osalust lihtaktsiakapitalis ja 25 % osalust eelisaktsiakapitalis AIKBanka Serbias.
(57)
ATE raskused tekkisid enne Kreeka võlakriisi eelkõige ebakvaliteetse vara ja väärtuse langusele eelnenud traditsiooniliselt madala kasumlikkuse tõttu. Lisaks mõjutas Kreeka võlakriis kõiki Kreeka panku, sealhulgas ATE panka, kahel viisil i) Kreeka juurdepääsu kadumine rahvusvahelistele võlaturgudele mõjutas rängalt Kreeka pankade likviidsuspositsiooni ja ii) vara kvaliteet langes ja suurendas väärtuse langust.
(58)
2011. aasta aprillis eraldas Kreeka ATEle 1 445 miljonit eurot (sealhulgas algselt Kreeka rekapitaliseerimismeetme raames antud 675 miljonit eurot). Lisaks sellele sai ATE 6 103 miljoni euro suuruses summas likviidsustoetust. Komisjon kiitis need meetmed ATE ümberkorraldamisotsusega heaks.
(59)
Sellele vaatamata halvenes ATE kapitaliga varustatus 2011. aasta teisel poolel, eelkõige erasektori kaasamise programmis osalemise tõttu. Vastavalt tabelile 2 olid ATE erasektori kaasamise programmiga seotud kulud enne maksude mahaarvamist kokku 4 329 miljonit eurot ning need kirjendati täielikult 2011. aasta raamatupidamiskontodele. Vastavalt tabelile 3 hinnati ATE üleantud tegevuse kapitalivajadusteks 4 920 miljonit eurot.
(60)
Kreeka esitas 22. märtsil 2012. aastal Kreeka keskpanga koostatud aruande, milles tehti ATE kriisilahenduse ettepanek, kasutades ATE üleantud tegevuse suhtes ostu- ja ühendamismenetlust, samas kui ülejäänud varade ja kohustuste kriisilahendus pidi toimuma rämpspanga vahendusel. Piraeuse pank ja teine suur Kreeka pank esitasid Kreeka finantsstabiilsuse fondile mittesiduva pakkumise. 26. juulil 2012 kiitis Kreeka finantsstabiilsuse fondi juhatus Piraeuse panga pakkumise heaks.
(61)
27. juulil 2012 alustas Kreeka keskpank ATE tegevuse üleandmist Piraeuse pangale (37).
(62)
Kuna ATE üleantud tegevusega seotud õiglases väärtuses vara oli väiksem kui kohustused, pidi Kreeka finantsstabiilsuse fond kooskõlas Kreeka keskpanga 28. jaanuari 2013. aasta otsusega korvama vahe üleantud varade ja kohustuste vahel, st katma rahastamispuudujäägi. Auditeeritud andmetele tuginedes leidis Kreeka pank, et rahastamispuudujääk on 7 471 miljonit eurot ja Kreeka finantsstabiilsuse fond eraldas Piraeuse pangale 7 471 miljoni euro väärtuses Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi võlakirju (edaspidi „EFSFi võlakirjad”).
(63)
Lisaks sellele kohustus Kreeka finantsstabiilsuse fond eraldama Piraeuse pangale kapitali, et ATE üleantud tegevus kuni 9 % ulatuses kapitaliseerida. Algselt hinnati summa suuruseks 500 miljonit eurot, kuid lõppsumma suuruseks määrati 570 miljonit eurot. Fond eraldas pangale lõppsumma 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise raames lihtaktsiate vastu.
(64)
Piraeuse pank omandas ATE üleantud tegevuse hinnaga 95 miljonit eurot.
2.2.2. Geniki omandamine
(65)
Geniki asutati 1937. aastal. Geniki osutas finantsteenuseid jaepanganduses, äripanganduses ja kapitaliturul. 2004. aastal omandas Société Générale enamusosaluse Geniki aktsiakapitalis. Genikil oli 31. detsembri 2012. aasta seisuga 104 filiaali ja 1 391 töötajat (38). Geniki koguvarad olid 2,6 miljardit eurot, laenude netosumma kokku 1,9 miljardit eurot ja hoiused ligikaudu 2 miljardit eurot (39).
(66)
Pangandussektori tulemuslikkust mõjutas äärmiselt negatiivselt Kreeka võlakriis. Lisaks viis Kreeka pankade osalemine erasektori kaasamise programmis nende kapitaliga varustatuse kiire halvenemiseni. Vastavalt tabelile 2 olid Geniki erasektori kaasamise programmiga seotud kulud enne maksude mahaarvamist kokku 292 miljonit eurot ning need kirjendati täielikult 2011. aasta raamatupidamiskontodele. Vastavalt tabelile 3 hinnati Geniki kapitalivajaduste suuruseks 281 miljonit eurot ning selle arvutamisel võeti aluseks Kreeka keskpanga korraldatud stressitest.
(67)
2012. aasta juunis pöördus Société Générale nelja suurema Kreeka panga poole sooviga müüa Geniki. Piraeuse pank oli ainsana Geniki omandamisest huvitatud.
(68)
Société Générale’i ja Piraeuse panga vahel toimunud Geniki müügiläbirääkimistes jõuti 19. oktoobril 2012 ametliku kokkuleppeni, mille kohaselt i) Société Générale müüb ja Piraeuse pank ostab Société Générale’ile Genikis kuuluva 99,08 % suuruse osaluse, ja ii) Société Générale loovutab ja annab üle ning Piraeuse pank omandab 100 % Société Générale’i sõlmitud ja edaspidi sõlmitavatest Geniki aktsiakapitali ettemaksetest. Société Générale nõustus lõpuks tegema Genikile ligikaudu 290 miljoni euro suuruse ettemakse ja märkima Piraeuse panga emiteeritud võlakirju ligi 170 miljoni euro suurusele summale. Piraeuse pank omandas seejärel Geniki 1 miljoni euro eest.
(69)
14. detsembril 2012 teatas Piraeuse pank, et Société Générale’ile Genikis kuulunud osaluse omandamine on lõpule viidud.
2.2.3. Kolme Küprose panga Kreekat hõlmava tegevuse omandamine
(70)
Küprose pank, Küprose Rahvapank ja pank Hellenic Bank olid asutatud vastavalt aastatel 1899, 1901 ja 1976.
(71)
Pärast eurorühma 15. märtsi 2013. aasta erakorralist kohtumist jõudsid Euroopa Liit, IMF ja EKP Küprose päästekava peamiste parameetrite suhtes kokkuleppele. Kreeka süsteemse stabiilsuse nõukogu (The Hellenic Systemic Stability Board) esitas ühehäälselt ettepaneku kanda kolme Küprose panga Kreeka filiaalide vara ja kohustused üle olemasolevale Kreeka pangale. Eelkõige kinnitas Kreeka süsteemse stabiilsuse nõukogu, et „[…] (40) kokkulepe annab [kolme Küprose panga] Kreeka filiaalide hoiustajatele täieliku tagatise, kaitseb Kreeka avalikku huvi ja finantsstabiilsust ning ei suurenda Kreeka avaliku sektori võlakoormust”.
(72)
Kreeka keskpangale tehti ülesandeks uurida Kreeka pankade võimalikku huvi ning sellega seoses esitati osalemiskutse. Kreeka finantsstabiilsuse fond nõustus katma kolme Küprose panga Kreeka filiaalide omandamisest tulenevad (omandaja) kapitalivajadused.
(73)
Tabelis 6 on esitatud kokkuvõte kolme Küprose panga varadest ja kohustustest, mis kanti üle Piraeuse pangale (edaspidi „Küprose üleantud tegevus”).
Tabel 6
Kolme Küprose panga üleantud tegevus
Üleantud tegevus
Varad
Kõik Kreeka laenud, sealhulgas liising ja faktooring
Kreekast pärit ja seal hallatavad laevanduse rahastamiseks antud laenud ja muud laenud
Põhivarad (välja arvatud edasilükkunud tulumaksu vara)
Kohustused
Kõik kolme Küprose panga Kreekas kogutud hoiused
Allikas:
„Carve out and sale of the Greek assets of Cypriot banks” (Küprose pankade Kreeka vara eraldamine ja müümine), tingimusi käsitlev kokkulepe, 10. aprill 2013.
(74)
Piraeuse pangale üle kantud varade väärtus oli ligikaudu 18,9 miljardit eurot ja kohustuste summa umbes 15 miljardit eurot. Tehingupooled nõustusid siiski võtma arvesse kahjusummat, mida prognoositi Küprose pankade PIMCO koostatud aruandes ebasoodsa stsenaariumi kohaselt (41). Vastavalt PIMCO aruandele oli pangale üle kantavate varade väärtus ligi 16,5 miljardit eurot. Üle kantud kohustuste summa oli umbes 14,5 miljardit eurot.
(75)
21. ja 22. märtsil 2013 esitasid mittesiduva pakkumise ainult kolm panka, sealhulgas Piraeuse pank.
(76)
22. märtsil 2013 andis Kreeka finantsstabiilsuse fond Piraeuse pangale nõusoleku kolme Küprose panga Kreekat hõlmava tegevuse omandamiseks. Kogu tasu, mille Piraeuse pank maksis Küprose üleantud tegevuse omandamise eest, oli 524 miljonit eurot. Eelkõige lepiti kokku, et Piraeuse pank maksab 237 miljonit eurot Küprose panga üleantud tegevuse omandamise eest, 258 miljonit eurot Küprose Rahvapanga üleantud tegevuse omandamise eest ja 29 miljonit eurot panga Hellenic Bank üleantud tegevuse omandamise eest.
(77)
2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise raames (42) võimaldas Kreeka finantsstabiilsuse fond 2013. aasta juunis Piraeuse pangale panga makstud hinna katteks 524 miljoni euro suuruse kapitalisüsti.
2.2.4. MBG omandamine
(78)
MBG asutati 2000. aastal. 31. detsembri 2012. aasta seisuga hõlmas MBG 119 filiaali ja 1 174 töötajat (43).
(79)
22. aprillil 2013 allkirjastas Piraeuse pank BCPga lõpliku kokkuleppe seoses kogu MBG aktsiakapitali omandamise ning BCP osalemisega Piraeuse panga eelseisvas kapitali suurendamises.
(80)
Kõnealuse kokkuleppe kohaselt panustab BCP 400 miljonit eurot MBG regulatiivsesse rekapitaliseerimisse (millest BCP 2012. aasta detsembris juba eraldas 139 miljonit eurot), konverteerides BCP allutatud ja eelisvõla MBG kapitaliks. Lisaks peab MBG kõik varem BCPlt saadud rahalised vahendid kahes osas hüvitama: 650 miljonit eurot makstakse tehingu lõpetamise kuupäeval ja ligi 250 miljoni euro suurune summa kuue kuu jooksul pärast tehingu lõpetamist. Lõpuks eraldab BCP märkimise eesõigusi välistava suunatud pakkumise kaudu Piraeuse panga rekapitaliseerimiseks 400 miljonit eurot. Seejärel omandab Piraeuse pank täielikult rekapitaliseeritud MBG 1 miljoni euro eest.
(81)
19. juunil 2013 andis Piraeuse pank teada, et MGB omandamine on lõpule viidud.
2.2.5. Ülevaade omandamiste ühismõjust
(82)
Tabelis 7 on esitatud ülevaade järjestikuste omandamiste mõjust Kreeka Piraeuse panga suurusele (ükski omandatud üksustest ei hõlmanud välismaist vara, välja arvatud ATE üleantud tegevus, mis hõlmab väikeses koguses Rumeenia vara). Kõnealuste omandamiste tulemusena on Piraeuse pangal Kreeka hoiuste ja laenuturul praegu kõige suurem turuosa.
Tabel 7
Järjestikuste omandamiste mõju Piraeuse panga suurusele Kreekas
31.12.2012
Ainult Kreeka
Piraeuse pank eraldi
ATE
Geniki
Küprose pangad
MBG
UUS GRUPP
Laenude kogumaht
27 727
12 200
3 308
24 194
4 710
72 138
osakaal uues grupis
38 %
17 %
5 %
34 %
7 %
100 %
Laenude netosumma
24 811
11 527
1 909
19 481
4 236
61 964
osakaal uues grupis
40 %
19 %
3 %
31 %
7 %
100 %
Hoiused
15 412
14 986
2 014
14 427
2 912
49 752
osakaal uues grupis
31 %
30 %
4 %
29 %
6 %
100 %
Töötajad
5 926
5 019
1 420
5 268
1 186
18 819
osakaal uues grupis
31 %
27 %
8 %
28 %
6 %
100 %
Filiaalid
325
460
104
307
120
1 316
osakaal uues grupis
25 %
35 %
8 %
23 %
9 %
100 %
Allikas:
Piraeuse panga esitatud andmed 10. juunil 2014. aastal.
2.3. ABIMEETMED
2.3.1. Kreeka pankade toetuskava raames Piraeuse pangale antud abi (meetmed L1 ja A)
(83)
Piraeuse pank sai Kreeka pankade toetuskava raames abi mitmesuguste meetmete kujul, nagu rekapitaliseerimine, tagatised ja riigivõlakirjad.
2.3.1.1. Tagatisena ja riigivõlakirjadena antud riigi likviidsustoetus (meede L1)
(84)
Piraeuse pank on saanud ja saab ka edaspidi abi tagatismeetmete ja riigivõlakirjade näol. Käesolevas otsuses kirjeldatakse nimetatud abi kui „meedet L1”. 2010. aastal emiteeris Piraeuse pank riigi tagatisega võlakirju kogusummas 9,9 miljardit eurot. Ühtlasi laenas Kreeka riik pangale 1 289 miljoni euro ulatuses riigivõlakirju. 2014. aasta märtsi lõpus oli riigivõlakirjade tasumata summa 1 024 miljonit eurot (44).
(85)
Kreeka ametiasutuste 25. juunil 2014. aastal komisjonile esitatud Piraeuse panga ümberkorralduskavas palusid Kreeka ametiasutused luba jätkata ümberkorraldusperioodil Piraeuse pangale Kreeka pankade toetuskava raames tagatiste ja riigivõlakirjade andmist, kui sellist likviidsustoetust peaks vaja olema, kuigi seda tõenäoliselt ei juhtu.
2.3.1.2. Rekapitaliseerimismeetme raames kohaldatud riigipoolne rekapitaliseerimine (meede A)
(86)
2009. aasta mais ja 2011. aasta detsembris sai Piraeuse pank Kreeka riigilt Kreeka pankade toetuskava rekapitaliseerimismeetme raames kapitalisüste vastavalt 370 miljoni ja 380 miljoni euro suuruses summas, seega kokku 750 miljonit eurot (meede A), mis oli sel ajal võrdne ligikaudu 2,1 protsendiga panga riskiga kaalutud varadest (45).
(87)
Rekapitaliseerimine toimus Kreeka märgitud eelisaktsiate kaudu kupongiintressiga 10 % ja kehtivusajaga viis aastat.
(88)
Piraeuse pank ostis 22. mail 2014 eelisaktsiad tagasi, nagu on kirjeldatud põhjenduses 52.
2.3.2. Riigi tagatud erakorraline likviidsusabi (meede L2)
(89)
Erakorraline likviidsusabi on erakorraline meede, mis võimaldab ajutiste likviidsusprobleemidega maksejõulistel finantsasutustel saada eurosüsteemist rahalisi vahendeid, ilma et selline toiming oleks ühtse rahapoliitika osa. Finantsasutuste makstav intress erakorralise likviidsusabi eest on […] baaspunkti kõrgem intressist, mida kõnealune asutus maksab keskpanga tavalise refinantseerimise eest.
(90)
Kreeka erakorralise likviidsusabi programmi eest vastutab Kreeka keskpank, mis tähendab seda, et ta kannab erakorralise likviidsusabi andmisega seotud mis tahes kulud ja riskid (46). Kreeka riik andis Kreeka keskpangale riigigarantii, mis kehtib Kreeka keskpanga tagatud erakorralise likviidsusabi suhtes tervikuna. Seaduse 3943/2011 artikli 50 lõike 7 vastuvõtmine, millega muudeti seaduse 2362/1995 artikli 65 lõiget 1, võimaldas rahandusministril tagada riigi nimel Kreeka keskpanga krediidiasutuste vastu esitatavad nõuded. Erakorralist likviidsusabi saavatel pankadel tuleb maksta riigile garantiitasu […] baaspunkti.
(91)
31. detsembril 2011 sai Piraeuse pank 11,64 miljardit eurot ning 31. detsembril 2012. aastal 31,4 miljardit eurot riigi tagatud erakorralist likviidsusabi (47). Pärast 2013. aastal toimunud järsku majanduslangust sai pank sama aasta lõpus riigi tagatud erakorralist likviidsusabi ainult 750 miljonit eurot.
2.3.3. Kreeka finantsstabiilsuse fondi kaudu Piraeuse pangale antud abi (meetmed B1, B2, B3 ja B4)
(92)
Alates 2012. aastast võttis Kreeka finantsstabiilsuse fond Piraeuse panga suhtes mitmeid kapitalitoetusega seotud meetmeid. Tabelis 8 on esitatud kõnealuste abimeetmete ülevaade.
Tabel 8
Kreeka finantsstabiilsuse fondi kaudu Piraeuse pangale võimaldatud abimeetmed
Esimene ajutine rekapitaliseerimine, mai 2012
(mln eurot)
Teine ajutine rekapitaliseerimine, detsember 2012
(mln eurot)
Kohustuste võtmise kinnitus, detsember 2012
(mln eurot)
Osalemine 2013. aasta mai rekapitaliseerimises
(mln eurot) (48)
Meede
B1
B2
B3
B4
Summa
(mln eurot)
4 700
1 553
1 082
5 891
2.3.3.1. Esimene ajutine rekapitaliseerimine (meede B1)
(93)
Menetluse algatamise otsuse põhjendustes 14-33 on esitatud 2012. aasta mais toimunud esimese rekapitaliseerimise üksikasjalik kirjeldus (meede B1). Käesolevas punktis käsitletakse asjaomase meetme tausta ja põhiomadusi.
(94)
20. aprillil 2012 edastas Kreeka finantsstabiilsuse fond Piraeuse pangale kohustuste võtmise kinnituse lubadusega osaleda panga aktsiakapitali suurendamises kuni 5 miljardi euro eest.
(95)
Meetme B1 raames kandis Kreeka finantsstabiilsuse fond kooskõlas fondi asutamise seaduses nr 3864/2010 ajutist rekapitaliseerimist käsitlevate sätetega Piraeuse pangale 2012. aasta mais üle 4,7 miljardi euro väärtuses EFSFi võlakirju. Komisjon kinnitas menetluse algatamise otsuse põhjenduses 53, et ajutise rekapitaliseerimise võimaldamisega 28. mail 2012. aastal toimunud ajutine rekapitaliseerimine on kohustuste võtmise kinnituses võetud kohustuse täitmine ja seega sama abimeetme jätk. Kohustuse võtmise kinnituse ja esimese ajutise rekapitaliseerimise raames eraldatud vahendite suuruse arvutas välja Kreeka keskpank, et tagada 31. detsembriks 2011 (ajutise rekapitaliseerimise tagasiulatuva kirjendamise kuupäev panga arvepidamises) panga koguomavahendite suhtarv 8 %. Vastavalt tabelis 3 esitatud andmetele kattis meede B1 ainult osa 2012. aasta stressitestiga kindlaks määratud kapitali koguvajadusest. Piraeuse pank oli kavandanud hankida kapitali edasise kapitali suurendamise kaudu ning ajutine rekapitaliseerimine oli ette nähtud üksnes selleks, et säilitada panga abikõlblikkus EKPst rahaliste vahendite saamiseks seni, kuni kõnealune kapitali suurendamine aset leiab.
(96)
Alates esimese ajutise rekapitaliseerimise kuupäevast kuni esimese ajutise rekapitaliseerimise lihtaktsiatesse ja muudesse konverteeritavatesse finantsinstrumentidesse konverteerimise kuupäevani kehtisid Piraeuse panga ja Kreeka finantsstabiilsuse fondi vahel sõlmitud eelmärkimise lepingu tingimused, mille kohaselt Piraeuse pank pidi maksma Kreeka finantsstabiilsuse fondile aastatasu 1 % ulatuses EFSFi võlakirjade nimiväärtusest ning igasugused kupongimaksed ja kõnealuse perioodi eest EFSFi võlakirjadelt kogunenud intress loeti fondi täiendavaks kapitalitoetuseks pangale (49).
2.3.3.2. Teine ajutine rekapitaliseerimine (meede B2)
(97)
2012. aasta sügisel registreeris Piraeuse pank järjekordse kahjumi. Panga kapital langes taas alla miinimumi, mis oli nõutav abikõlblikkuse säilitamiseks Euroopa Keskpanga võimaldatava refinantseerimise jaoks.
(98)
Seega tekkis vajadus teise ajutise rekapitaliseerimise järele. 20. detsembril 2012 teostas Kreeka finantsstabiilsuse fond teise ajutise rekapitaliseerimise summas 1 553 miljonit eurot (meede B2), mis toimus ka seekord Kreeka finantsstabiilsuse fondi võlakirjade ülekandmise näol Piraeuse pangale.
2.3.3.3. 20. detsembri 2012. aasta kohustuse võtmise kinnitus (meede B3)
(99)
Lisaks teisele ajutisele rekapitaliseerimisele esitas Kreeka finantsstabiilsuse fond 20. detsembril 2012 kohustuse võtmise kinnituse lubadusega osaleda Piraeuse panga aktsiakapitali suurendamises ja konverteeritavate instrumentide väljalaskmises kogusummas kuni 1 082 miljonit eurot (meede B3).
(100)
Kaks ajutist rekapitaliseerimist (meetmed B1 ja B2) ja 2012. aasta detsembris eraldatud täiendav summa (meede B3) tähendasid seda, et Kreeka finantsstabiilsuse fond kohustus katma kogu kapitalivajaduse (7 335 miljonit eurot), (50) mis oli määratud kindlaks 2012. aasta stressitestiga.
2.3.3.4. Kreeka finantsstabiilsuse fondi osalemine 2013. aasta kevadises rekapitaliseerimises (meede B4) ja meetmetega B1 ja B2 seotud summade osaline tagasimaksmine
(101)
23. aprillil 2013. aastal kiitis Piraeuse panga aktsionäride üldkoosolek heaks aktsiakapitali suurendamise 8 429 miljoni euro võrra (51). Summa arvutati järgmiste näitajate summana:
i)
2012. aasta stressitestiga kindlaks määratud kapitalivajaduste katmiseks 7 335 miljonit eurot; kõnealusest summast 5 891 miljonit eurot märkis Kreeka finantsstabiilsuse fond (meede B4) ja 1 444 miljonit eurot erainvestorid;
ii)
Kreeka finantsstabiilsuse fondi antud 570 miljonit eurot regulatiivsete kapitalivajaduste rahuldamiseks, mis tulenesid ATE panga omandamisest 2012. aasta juulis; komisjon hindas kõnealust meedet ATE likvideerimisotsuses ja leidis, et see ei kujuta endast abi Piraeuse pangale;
iii)
Kreeka finantsstabiilsuse fondi antud 524 miljonit eurot kapitalivajaduste rahuldamiseks, mis tulenesid kolme Küprose panga Kreekat hõlmava tegevuse ostuhinna tasumisest; kapitali suurendamise kõnealune osa kujutab endast meedet C (52).
(102)
Uute aktsiate hinnaks määrati 1,70 eurot aktsia kohta, mis vastab 50 %le keskmise kauplemismahuga kaalutud turuhinnast selle kindlaksmääramisele eelnenud 50 kauplemispäeva jooksul.
(103)
3. juunil 2013 teatas Piraeuse panga direktorite nõukogu 3 888 268 914 uue aktsia emiteerimisest nimiväärtusega 0,30 eurot, hinnaga 1,70 eurot aktsia kohta (53). 28. juunil 2013 andis pank teada, (54) et direktorite nõukogu kinnitas, et aktsiakapitali suurendamise summa 8 429 miljonit eurot on tervikuna sisse makstud, sealhulgas lisatasud.
(104)
Erakapitali koguosalus Piraeuse panga aktsiakapitali suurendamises moodustas 1 444 miljonit eurot (55). Nimetatud summa hõlmab BCP osalemist, nagu on kirjeldatud põhjenduses 80.
(105)
Kreeka finantsstabiilsuse fondi osalus Piraeuse panga aktsiakapitali suurendamises oli seega 6 985 miljonit eurot.
(106)
Vahetult pärast 2013. aasta kevadist rekapitaliseerimist sai Kreeka finantsstabiilsuse fondist Piraeuse panga peaaktsionär osalusega 81 % (56). Fond laskis käibele aktsiate ostutähed ja andis erainvestoritele tasuta iga märgitud aktsia kohta ühe ostutähe (57). Iga ostutäht annab õiguse osta kindlaksmääratud ajavahemike järel ja täitmishinnaga 4,48 Kreeka finantsstabiilsuse fondi osakut. Esimene täitmistähtaeg oli 2. jaanuar 2014 ja seejärel on ostutähed kasutatavad iga kuue kuu tagant kuni 2. jaanuarini 2018. Täitmishind on võrdne 1,70 euro suuruse märkimishinnaga, mida on suurendatud aastase intressimäära võrra (4 % esimeseks aastaks, 5 % teiseks aastaks, 6 % kolmandaks aastaks, 7 % neljandaks aastaks ja seejärel 8 % aastapõhiselt viimaseks kuueks kuuks) (58).
(107)
Kreeka finantsstabiilsuse fondi seadusega, mida 2014. aastal muudeti, on ette nähtud, et ainult ostutähtede täitmishindu võib märkimisõiguse emissiooni korral korrigeerida. Lisaks toimub mis tahes taoline korrigeerimine tagantjärele ja ainult Kreeka finantsstabiilsuse fondi ostueesõiguse müügist laekunud tulude summa ulatuses. Aktsiakapitali suurendamise korral ilma eelisostuõiguseta ei ole korrigeerimist ette nähtud.
2.3.4. Abimeetmed omandatud ettevõtetele (meede C)
2.3.4.1. Abimeetmed ATEle
(108)
Nagu märgiti põhjenduses 58, oli ATE suhtes ATE ümberkorraldamisotsuse ajal juba abimeetmeid rakendatud.
(109)
2011. aasta detsembris eraldas Kreeka riik ATEle 290 miljonit eurot.
(110)
27. juuli 2012. aasta kriisilahendus hõlmas samuti täiendavat riigipoolset toetust, nagu on kirjeldatud põhjendustes 62 ja 63. Kreeka finantsstabiilsuse fond andis Piraeuse pangale rahastamispuudujäägi katteks EFSFi võlakirju, mille väärtus oli 7 471 miljonit eurot. Samuti võttis Kreeka finantsstabiilsuse fond kohustuse rekapitaliseerida Piraeuse pank 570 miljoni euro ulatuses.
(111)
Kogu ostu- ja ühendamismenetlusega seotud abi suurus oli 8 041 miljonit eurot.
2.3.4.2. Abimeetmed kolme Küprose panga Kreekat hõlmavale tegevusele (meede C)
(112)
Nagu juba põhjendustes 77 ja 101 märgitud, võttis Kreeka finantsstabiilsuse fond kolme Küprose panga Kreekat hõlmava tegevuse omandamise ajal kohustuse eraldada Piraeuse pangale kapitali 524 miljoni euro ulatuses (meede C). Kõnealune kohustus täideti 2013. aasta juunis (59).
2.4. ÜMBERKORRALDUSKAVA
2.4.1. Riigisisene tegevus
(113)
Ümberkorralduskava raames keskendus Piraeuse pank oma põhipangandustegevusele Kreekas.
(114)
Põhitähelepanu suunati Kreekat hõlmava pangandustegevuse kasumlikkuse ja elujõulisuse taastamisele. Seepärast hõlmab ümberkorralduskava mitmeid meetmeid, mille eesmärk on tõhustada panga tegevust ja tõsta netointressimarginaale, aga ka meetmeid selle kapitalipositsiooni ja bilansi ülesehituse parandamiseks.
(115)
Tegevuse tõhustamiseks on Piraeuse pank juba käivitanud ulatusliku ratsionaliseerimisprogrammi.
(116)
Ajavahemikul 31. detsembrist 2011 kuni 31. detsembrini 2013 vähendas Piraeuse pank kokku 322 filiaali võrra oma füüsilist kohalolekut Kreekas, võttes arvesse omandatud üksuste ümberkorraldamist pärast omandamise kuupäeva. 2014. aastal jätkas pank samas tempos, olles […] sulgemist esimesel poolaastal juba lõpule viinud.
Tabel 9
Kreeka filiaalide võrgustiku ümberkorraldamine 2010. aastast kuni 2014. aasta esimese pooleni
Periood
2011
2012
2013
2014. a 1. poolaasta
Filiaalide koguarv perioodi alguses või omandamise kuupäeval
360
918
1 316
1 037
Piraeuse filiaalid
[…]
[…]
[…]
[…]
ATE filiaalid
[…]
[…]
Geniki filiaalid
[…]
[…]
Küprose pankade filiaalid
[…]
[…]
[…]
MBG filiaalid
[…]
[…]
[…]
Koguarv perioodi lõpul
346
889
1 037
899
Filiaalide sulgemine perioodi jooksul
14
29
279
138
Allikas:
25. juunil 2014. aastal esitatud ümberkorralduskava, lk 40 ja 125, ning 2011. ja 2012. aasta aastaaruanded.
(117)
Ühtlasi vähendas Piraeuse pank ajavahemikul 2011-2013 Kreekaga seotud pangandustegevuse ja pangandusvälise tegevusega hõlmatud töötajate arvu 2 519 võrra. 2 114 juhul on töölt lahkumine seostatav panga rakendatud vabatahtliku lahkumiskavaga.
Tabel 10
Kreeka filiaalide töötajate arvu vähendamine 2010-2013
Periood
2011
2012
2013
Töötajate koguarv perioodi alguses või omandamise kuupäeval
6 370
12 616
18 628
Piraeuse filiaalid
[…]
[…]
[…]
ATE filiaalid
[…]
[…]
Geniki filiaalid
[…]
[…]
Küprose pankade filiaalid
[…]
[…]
[…]
MBG filiaalid
[…]
[…]
[…]
Koguarv perioodi lõpul
6 172
12 365
16 558
Töötajate arvu vähendamine
198
251
2 070
Allikas:
25. juunil 2014. aastal esitatud ümberkorralduskava, lk 40 ja 125, ning 2011. ja 2012. aasta aastaaruanded.
(118)
Piraeuse pank kavandab Kreekas ajavahemikul 2013. aasta detsembrist kuni 2017. aasta lõpuni vähendada oma töötajate arvu (16 558 töötajalt […] töötajale) ja võrgustiku suurust (1 037 filiaalilt […] filiaalile) veelgi (60). […]
(119)
Filiaalide ja personali töö tõhustamine aitab vähendada Piraeuse panga Kreekat hõlmava tegevuse kogukulusid […] % võrra, esialgsetel andmetel 1 394 miljonilt eurolt 2013. aastal […] miljoni euroni (61) aastal 2017 (62). Selle tulemusena peaks panga Kreekat hõlmava tegevuse kulude-tulude suhe ümberkorraldusperioodi lõpuks langema alla […] %.
(120)
Ümberkorralduskavas kirjeldatakse ühtlasi Piraeuse panga meetmeid rahastamiskulude vähendamiseks, mis on panga elujõulisuse taastamise põhitegur. Pank loodab maksta madalamaid hoiuseintresse, mis tulenevad stabiilsemast keskkonnast, eeskätt Kreeka majanduse eeldatavast stabiliseerumisest ja taastumisest, kusjuures oodatakse, et majandus hakkab alates 2014. aastast taas kasvama. Eeldatavalt kahanevad Kreekas hoiustelt makstavad intressid (63). Hoiusemarginaalide vähenemine saavutatakse peamiselt tähtajaliste hoiuste oluliselt madalamate intressimääradega. Samamoodi väheneks panga sõltuvus erakorralisest likviidsusabist ja üldisemalt eurosüsteemi võimaldatavast rahastamisest enam kui 45 protsendilt grupi tasandi koguvaradest 2012. aastal vähem kui […] protsendini aastal 2017 (64).
(121)
Ümberkorralduskavas prognoositakse ka, et Piraeuse pank tugevdab oma bilanssi. Panga Kreeka laenude ja hoiuste suhtarv netonäitajana langeb […] protsendini 2017. aastal (madalamale 2013. aasta näitajast, mis oli 114 %), (65) samas kui tema kapitali adekvaatsus paraneb veelgi.
(122)
Üks Piraeuse panga prioriteete on viivislaenude haldamine. Pank parandab oma krediidiprotsesse nii laenude päritolu (parem tagatis ja vähendatud piirmäärad) kui ka viivislaenude haldamise osas. Viivislaenude osakaal tõuseb aastaks […] […] %ni ning hakkab seejärel langema, saavutades ümberkorraldusperioodi lõpuks loodetud määra, mis on ligikaudu […] % (66). Riskikulu (laenude väärtuse langemine) väheneb peaaegu 2 miljardilt eurolt 2013. aastal vähem kui […] miljonile eurole aastal 2018 (67).
(123)
Tegevuse tõhustamine, netointressimarginaalide suurenemine ja riskikulude kahanemine võimaldavad Piraeuse pangal saavutada Kreekas kasumlikkuse alates aastast […]. Pank eeldab, et tema riigisisese tegevuse kasum on 2018. aastal üle […] miljardi euro.
2.4.2. Rahvusvaheline pangandustegevus
(124)
Välismaise tegevuse kasumlikkuse parandamiseks on Piraeuse pank juba alustanud kulude märkimisväärse vähendamise kava elluviimist rahvusvahelises võrgustikus. Ajavahemikus 2011. aasta lõpust kuni 2014. aasta märtsini vähenes töötajate arv 10 %, langedes 6 634 töötajalt 5 948-le, ning filiaalide arv 18 %, st 499-lt 410-le (68). Kulubaasi vähendamiseks on lihtsustatud ka panga rahvusvahelise portfelli struktuuri (69).
(125)
Ümberkorralduskavas tõsteti esile vajadust vähendada välismaiste tütarettevõtjate rahalist sõltuvust Kreeka peakontorist ning jätkuvalt kaitsta panga kapitalipositsiooni.
(126)
2012. aasta septembris müüs Piraeuse pank oma Ameerika tütarettevõtja, mille varad moodustasid ligi 0,7 miljardit eurot (13 filiaali ja 158 töötajat).
(127)
2018. aasta juuni lõpuks vähendab pank oma välismaiste varade riskipositsiooni […] miljardi euroni. Nimetatud arv tähendab […] % (70) vähendamist võrreldes 2012. aasta lõpuga (71).
(128)
Välismaiseid varasid vähendatakse veidi vähem, […] miljoni euroni juhul, kui […] (72). Sellisel juhul vähendatakse välismaiseid varasid 2012. aasta lõpuga võrreldes kokku […] %.
(129)
Selle asemel, et järgida eespool nimetatud koguvarade ülemmäära 2018. aasta juuni lõpus, võib pank siiski otsustada loobuda […] (73). Sellisel juhul ei moodusta säilitatud tegevus rohkem kui […] % Piraeuse panga välismaisest tegevusest 2012. aasta lõpus.
(130)
Piraeuse pank vähendab välismaiste tütarettevõtjate rahastamise kogusummat.
2.4.3. Erakapitali hankimine ning aktsionäride ja allutatud võlausaldajate vahendid
(131)
Piraeuse pank kaasas turul märkimisväärses ulatuses kapitali, tänu millele vähendati panga vajatavat riigiabi.
(132)
Kõigepealt kaasas pank 2011. aastal 807 miljoni euro suuruse märkimisõiguse emissiooni abil erakapitali (74). Nagu märgiti põhjenduses 104, läks pangal korda kaasata erainvestorite kapitali ka 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimisega. 2013. aasta kevadine rekapitaliseerimine vähendas märkimisväärselt olemasolevate aktsionäride osalust, kuna pärast seda kuulus fondile 81 % ja uutele investoritele 17 % Piraeuse panga aktsiatest, mistõttu olemasolevatele aktsionäridele jäi ainult 2 % suurune osalus. Alates 2008. aastast ei ole dividende rahalises vormis välja makstud.
(133)
2014. aasta aprillis kaasas Piraeuse pank turult 1 750 miljoni euro ulatuses kapitali, et katta täiendavad kapitalivajadused ning maksta välja Kreeka riigile kuuluvad eelisaktsiad. Uued aktsiad väljastati hinnaga 1,7 eurot, mis oli 2013. aasta kevadise kapitaliseerimise raames Kreeka finantsstabiilsuse fondi makstud hind.
(134)
Lisaks sellele kogus pank kapitali, ostes oma hübriidkapitaliinstrumente ja allutatud võlainstrumente nimiväärtusest madalama hinnaga tagasi. 2012. aasta märtsis tegi pank mõningate hübriidkapitaliinstrumentide ja madalama teise taseme omavahendite koosseisu kuuluvate instrumentide tagasiostu pakkumise. Turuväärtuse alusel määratletud hind, mis sisaldas kuni kümne protsendipunkti suurust lisatasu, kehtestati hübriidkapitaliinstrumendi puhul 37 % tasemel nimiväärtusest ja madalama teise taseme omavahendite koosseisu kuuluva instrumendi puhul 50 % tasemel nimiväärtusest. Osalusmäär oli vastavalt 52,8 % ja 18,2 %. 2013. aasta mais käivitas pank täiendava kohustiste haldamise toimingu lunastamata väärtpaberite kuni 321 miljoni euro ulatuses tagasiostmiseks. Osalemismäär oli 20 %. Järjestikuste tagasiostmiste tulemusena saadud kapitali kasvutulu oli ligikaudu 120 miljonit eurot (75).
2.5. KREEKA AMETIASUTUSTE VÕETUD KOHUSTUSED
(135)
25. juunil 2014 võttis Kreeka riik kohustuse, et Piraeuse pank ja selle tütarettevõtjad viivad ellu samal päeval esitatud ümberkorralduskava ning täidavad veel mõned selle rakendamisega seotud täiendavad kohustused (edaspidi „kohustused”). Käesolevas punktis antakse dokumendi lisas loetletud kohustustest ülevaade.
(136)
Esmalt võttis Kreeka kohustuse, et Piraeuse pank korraldab ümber oma Kreekaga seotud äritegevuse, kehtestades Kreeka filiaalide ja töötajate maksimaalse arvu 31. detsembriks 2017 ning sealse tegevuse maksimaalsed kogukulud 2017. aasta kestel (76).
(137)
Ühtlasi võttis Kreeka kohustuse, et Piraeuse pank vähendab Kreekas kogutud hoiuste kulusid. Ta kohustus saavutama hiljemalt 31. detsembriks 2017 kooskõla netolaenude ja hoiuste maksimaalse suhtarvuga (77). […]
(138)
Piraeuse panga välismaiste tütarettevõtjatega seoses võttis Kreeka kohustuse, et pank vähendab 30. juuniks 2018 oma välismaiste varade finantsvõimenduse taset (78). Lisaks on likviidsus- või kapitalitoetus nominaalsummana kõnealuste tütarettevõtjate jaoks rangelt piiratud ja seotud üksnes konkreetsete asjaoludega.
(139)
Kreeka võttis kohustuse, et Piraeuse pank loobub mitmetest väärtpaberitest. Lisaks ei osta pank investeerimisjärguta väärtpabereid, välja arvatud mõned erandid (79).
(140)
Kreeka võttis ka mitmeid kohustusi panga üldjuhtimise valdkonnas. Ta kohustus piirama panga töötajate ja juhtide töötasu (80).
(141)
Ühtlasi on Kreeka võtnud kohustuse, et pank rakendab arukat krediidipoliitikat, tagamaks, et laenude andmist ja ümberkorraldamist puudutavate otsuste eesmärk oleks panga elujõulisuse ja kasumlikkuse maksimeerimine. Pank kohustub järgima kõrgeid standardeid seoses krediidiriski järelevalve ja laenude ümberkorraldamisega (81).
(142)
Paljud kohustused hõlmavad panga tehinguid seotud laenuvõtjatega. Selliste kohustuste eesmärk on tagada, et pank ei kalduks kõrvale arukatest pangandustavadest näiteks oma töötajatele, juhtidele ja aktsionäridele, aga ka avalikule sektorile, erakondadele ja meediaettevõtetele laenu andes või selliseid laene ümber korraldades (82).
(143)
Lisaks on Kreeka võtnud kohustuse, et pank järgib mõningaid tegevust reguleerivaid piiranguid, nagu näiteks kupongi- ja dividendimaksete keeld, omandamise keeld ja riigi toetuse reklaamimise keeld (83).
(144)
Kohustuste täitmist kontrollib kuni 31. detsembrini 2018 järelevalve eest vastutav usaldusisik.
(145)
25. juuni 2014. aasta avalduses märkis Kreeka eraldi, et ta taotleb komisjoni eelnevat heakskiitu, enne kui pank või mis tahes riiklik üksus, sealhulgas Kreeka finantsstabiilsuse fond, hakkab ostutähti tagasi ostma (84).
3. ESIMESE AJUTISE REKAPITALISEERIMISE SUHTES AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED
(146)
27. juulil 2012 algatas komisjon ametliku uurimismenetluse, et kontrollida, kas Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolt Piraeuse pangale antud esimese ajutise rekapitaliseerimise puhul (meede B1) olid täidetud 2008. aasta pangandusteatise (85) tingimused meetme asjakohasuse, vajalikkuse ja proportsionaalsuse kohta.
(147)
Arvestades asjaolu, et abi andmine toimus pärast eelnevat rekapitaliseerimist ja likviidsusabi ning võttes arvesse päästmisperioodi pikkust, väljendas komisjon meetme asjakohasust silmas pidades kahtlust, kas Piraeuse pank oli võtnud tarvitusele kõik vajalikud meetmed selleks, et tulevikus abivajadust vältida (86). Lisaks ei olnud komisjoni arvates selge, kellele kuulub panga üle kontroll edaspidi, kui esimene ajutine rekapitaliseerimine on asendatud püsiva rekapitaliseerimisega, (87) sest ühe võimalusena võib panka kontrollida riik, teise võimalusena võivad seda teha erasektori vähemusaktsionärid, keda toetatakse väljastpoolt tugevalt rahaliste vahenditega. Komisjon märkis, et esimese ajutise rekapitaliseerimise asjakohaseks tunnistamiseks tuleks mõlemal juhul säilitada panga juhtimise ja eelkõige panga laenuandmisprotsessi kvaliteeti.
(148)
Seoses esimese ajutise rekapitaliseerimise vajalikkusega avaldas komisjon menetluse algatamise otsuse põhjenduses 70 kahtlust, kas olid võetud kõik vajalikud meetmed, et pank saaks edaspidi abivajaduse tekkimist vältida. Et ajutise rekapitaliseerimise perioodi kestus oli ebakindel, ei saanud komisjon teha järeldust selle kohta, kas see oli piisav ning kas see vastab riigiabi eeskirjades sätestatud abi eest makstava tasu ja koormuse jagamise tingimustele. Kuna ka esimese ajutise rekapitaliseerimise püsivaks rekapitaliseerimiseks konverteerimise tingimused ei olnud menetluse algatamise otsuse vastuvõtmise ajal veel teada, ei saanud komisjon neid tingimusi hinnata.
(149)
Seoses meetme proportsionaalsusega väljendas komisjon kahtlust, kas kaitsemeetmed (riigi toetuse reklaamimise keeld, kupongi- ja dividendimaksete keeld, aktsiate väljaostu ja tagasiostu keeld, nagu on kirjeldatud menetluse algatamise otsuse põhjenduses 76) olid esimese ajutise rekapitaliseerimise seisukohast piisavad. Lisaks väitis komisjon menetluse algatamise otsuse põhjenduses 77, et eeskirjade puudumine, mis oleks takistanud Kreeka finantsstabiilsuse fondil kõigi nelja suurima panga (Piraeuse pank, Eurobank, NBG ja Alpha Bank) tegevust kooskõlastada, ning piisavate kaitsemeetmete puudumine, mis oleks takistanud pankade vahel tundliku äriteabe jagamist, võis põhjustada konkurentsimoonutusi. Sellest lähtuvalt tegi komisjon ettepaneku pangas füüsiliselt kohal viibiva järelevalve eest vastutava usaldusisiku ametisse nimetamise kohta.
4. HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED ESIMESE AJUTISE REKAPITALISEERIMISE AMETLIKU UURIMISMENETLUSE KOHTA
4.1. PIRAEUSE PANGA MÄRKUSED
(150)
30. augustil 2012 sai komisjon Piraeuse pangalt märkused menetluse algatamise otsuse kohta.
(151)
Meetmete asjakohasuse suhtes märkis Piraeuse pank, et Kreeka ja euroala võlakriis oli enneolematu olukord. 2009. aasta mais saadud kapitalisüst, mis võrdus 1,0 %ga panga riskiga kaalutud varadest, oli otsene reageering erakordsele ebastabiilsusele ülemaailmsetel finantsturgudel. Kreeka täiendav 380 miljoni euro suurune kapitalisüst 2011. aasta lõpus võrdus sellel ajal 1,1 protsendiga panga riskiga kaalutud varadest ning oli mõeldud eeldatavalt süvenevast majanduslangusest tingitud kapitali puudujäägi kõrvaldamiseks. Piraeuse panga 4,7 miljardi euro suurune rekapitaliseerimine, mille teostas Kreeka finantsstabiilsuse fond, kujutas endast rekapitaliseerimise esimest poolt, et reageerida kapitali puudujäägile, mis oli erasektori kaasamise programmi ja Blackrocki läbi viidud laenuportfellide hindamise, (88) aga ka süveneva majanduslanguse tagajärg.
(152)
Ühtlasi oli Piraeuse pank seisukohal, et Kreeka riigi ja Kreeka finantsstabiilsuse fondi esindajatena panga direktorite nõukogusse määratud vastavalt üks ja kaks liiget ning üks Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolt panga riskikomisjoni juhatusse määratud liige koos teiste liikmetega tagasid, et pank ei saanud võtta ülemääraseid riske.
(153)
Seoses meetmete vajalikkusega märkis pank, et selle, et rekapitaliseerimine toimub üleminekurahastamisena, otsustasid Kreeka ametiasutused koos Euroopa Liidu, IMFi ja EKPga ning ajutise rekapitaliseerimise summa 4,7 miljardit eurot peaaegu tasakaalustas erasektori kaasamise programmi mõju. Mis puudutab ajutise rekapitaliseerimise konverteerimist püsivaks kapitaliks pärast Kreeka pikemaajalist valitsuseta perioodi 2012. aasta teisel poolel, siis lõpliku struktuuri heakskiitmine tõi paratamatult kaasa olemasolevate aktsionäride osaluse olulise vähenemise ja lepiti kokku asjakohases tasus (mis sõltus tingimustest ja kasutatud instrumentidest).
(154)
Seoses meetmete proportsionaalsusega märkis Piraeuse pank, et ta on 2009. aastast alates korrigeerinud laenuandmise tavasid, kohaldades rangemaid krediidikriteeriume, kiirendatud tagasimaksmist ja vähendatud krediidilimiite. Alates 2009. aasta esimesest kvartalist vaatasid läbi ja kinnitasid kõik teatavat summat ületavate väljamaksete tegemise taotlused asedirektor ja krediidiasutuste rühma peadirektor. Pank ei muuda oma praegusi Kreeka keskpangale esitatud äriplaanis kirjeldatud äritavasid ning ei sea ohtu praegu kehtivaid laenuandmise standardeid. Nimetatud standardid on kõnealuses valdkonnas ühed rangematest, millele osutasid ka väga head tulemused, mis pank saavutas Blackrock Solutionsi diagnostilise analüüsi kohaselt. Kreeka riigi ja Kreeka finantsstabiilsuse fondi esindatus panga direktorite nõukogus tagab kõnealuste kavatsuste realiseerimise.
(155)
Järelevalve eest vastutava usaldusisiku ametisse nimetamise kohta käiva komisjoni ettepaneku suhtes oli Piraeuse pank seisukohal, et hoolikat järelevalvet juba teostatakse ja sellega on seotud mitu kolmandat isikut, nagu Kreeka keskpank, välisaudiitorid, Kreeka riigi esindaja ja Kreeka finantsstabiilsuse fondi esindajad.
4.2. TEISE KREEKA PANGA MÄRKUSED
(156)
3. jaanuaril 2013 sai komisjon ühelt Kreeka pangalt märkused menetluse algatamise otsuse kohta. Kõnealuse panga arvates oli Kreeka pankade rekapitaliseerimine Kreeka finantsstabiilsuse fondi kaudu põhimõtteliselt tervitatav samm tervema ja elujõulisema pangandussüsteemi poole ning ta ei väljendanud vastuseisu Piraeuse panga rekapitaliseerimisele.
(157)
Olles avaldanud täielikku toetust Kreeka pankade Kreeka finantsstabiilsuse fondi kaudu rekapitaliseerimisele, selgitas asjaomane pank siiski, et konkurentsi moonutamise minimeerimiseks ja diskrimineerimise ärahoidmiseks loodetakse, et rekapitaliseerimine Kreeka finantsstabiilsuse fondist on avatud kõigile Kreeka turul sarnastel tingimustel tegutsevatele pankadele.
5. KREEKA MÄRKUSED ESIMESE AJUTISE REKAPITALISEERIMISE SUHTES AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE KOHTA
(158)
Kreeka esitas 5. septembril 2012 Kreeka keskpanga ja Kreeka finantsstabiilsuse fondi koostatud märkused.
5.1. KREEKA KESKPANGA MÄRKUSED
(159)
Esimese ajutise rekapitaliseerimise asjakohasuse kohta märkis Kreeka keskpank, et Kreeka finantsstabiilsuse fondist 2012. aasta mais Kreeka nelja suurima panga rekapitaliseerimiseks eraldatud 18 miljardi euro suurune kapital oli väiksem kui lõplik summa, mida pangad vajasid esimese taseme omavahendite 10 % suhtarvu (määrati kindlaks 2012. aasta juunis) järkjärguliseks saavutamiseks ja säilitamiseks ning esimese taseme omavahendite 7 % suhtarvu saavutamiseks ja säilitamiseks kolmeaastase ebasoodsa stressistsenaariumi korral. Samuti märkis Kreeka keskpank, et esimene rekapitaliseerimine oli ajutine, kuna nimetatud neljal pangal oli võimalus aktsiakapitali suurendamisega rekapitaliseerimisprotsess lõpule viia.
(160)
Ühtlasi täheldas Kreeka keskpank, et Kreeka suurimate pankade rekapitaliseerimine on osa Kreeka pangandussektori pikemaajalisest ümberkorraldamisest. Keskpank osutas, et erakätesse jääva panga korral jääb selle juhtimine tõenäoliselt samaks, aga kui pank läheb riigi (st Kreeka finantsstabiilsuse fondi) omandisse, võib Kreeka finantsstabiilsuse fond nimetada ametisse uue juhatuse, mille tegevusele annab igal juhul hinnangu Kreeka keskpank. Kreeka keskpanga sõnul hindab ta korrapäraselt üldjuhtimise raamistikku, juhtimise korrektsust ja iga panga riskiprofiili, et tagada liigsete riskide vältimine. Tähelepanu juhiti ka asjaolule, et Kreeka finantsstabiilsuse fond on juba nimetanud esindajad rekapitaliseeritud pankade juhatusse.
(161)
Mis puutub esimese ajutise rekapitaliseerimise vajalikkusesse, siis märkis Kreeka keskpank, et panga rekapitaliseerimine oli piiratud määraga, mis kindlustas tol ajal kehtivate miinimumkapitalinõuete (8 %) täitmise. Samuti tõdeti, et enne rekapitaliseerimist kulunud pikem aeg oli tingitud Kreeka tegevuskeskkonna järsust halvenemisest ja erasektori kaasamise programmi tagajärgedest, kogu projekti keerukusest ja vajadusest maksimeerida erainvestorite osalemist kapitali suurendamises.
(162)
Seoses esimese ajutise rekapitaliseerimise proportsionaalsusega rõhutas Kreeka keskpank, et komisjonile esitatava ümberkorralduskava täies mahus elluviimise tagab asjaolu, et juhul, kui rikutakse oluliselt ümberkorralduskava, tühistatakse Kreeka finantsstabiilsuse fondi hääleõiguste peatamine. Ühtlasi märkis Kreeka keskpank, et Piraeuse panga raskused ei olnud põhjustatud ei panga juhtkonnapoolsest riskide alahindamisest ega agressiivsest tegevusest.
5.2. KREEKA FINANTSSTABIILSUSE FONDI MÄRKUSED
(163)
Mis puutub esimese ajutise rekapitaliseerimise asjakohasusse, siis väitis Kreeka finantsstabiilsuse fond, käsitledes riigi võimalikku sekkumist juhul, kui riik eraldab Kreeka finantsstabiilsuse fondi kaudu suuri abisummasid ja fondil on sellest lähtuvalt täielikud hääleõigused, et Kreeka finantsstabiilsuse fondi rahastatavaid panku ei käsitata avaliku sektori üksustena ega riigi kontrolli all olevatena ning et pärast püsivat rekapitaliseerimist Kreeka finantsstabiilsuse fondist ei ole need riigi kontrolli all. Kreeka finantsstabiilsuse fond kinnitas, et ta on täiesti iseseisev eraõiguslik juriidiline üksus, kes on oma otsustes sõltumatu. Kreeka finantsstabiilsuse fondi käsitleva seaduse artikli 16 lõike C punkti 2 kohaselt ei kuulu fond valitsuse kontrolli alla, mistõttu ei ole Kreeka finantsstabiilsuse fondist kapitalitoetust saanud krediidiasutused laiema avaliku sektori osad. Sealjuures viidati ka Kreeka finantsstabiilsuse fondi juhtimisstruktuurile.
(164)
Kreeka finantsstabiilsuse fondi sekkumise kohta panga juhtimisse märkis fond, et austab panga sõltumatust ega sekku igapäevajuhtimisse, arvestades, et fondi roll on määratletud Kreeka finantsstabiilsuse fondi käsitlevas seaduses. Kreeka finantsstabiilsuse fondi väite kohaselt ei toimu mingit riigi sekkumist ega kooskõlastamist ning Piraeuse panga otsused seoses laenuprotsessiga (sh tagatiste, hinnastamise ja laenuvõtjate maksejõulisusega) tehakse ärikriteeriumide alusel.
(165)
Kreeka finantsstabiilsuse fond juhtis tähelepanu asjaolule, et nimetatud fondi käsitlevas seaduses ja aktsiate märkimise eellepingus on ette nähtud asjakohased kaitsemeetmed, mis takistavad olemasolevatel eraaktsionäridel võtta liigseid riske. Välja toodi järgmised tegurid: i) Kreeka finantsstabiilsuse fondi esindajate nimetamine sõltumatute mittejuhtivate liikmetena panga juhtkonda ja nende osalemine komisjonides, ii) Kreeka finantsstabiilsuse fondi teostatav panga hoolikas analüüsimine ning iii) asjaolu, et pärast lõplikku rekapitaliseerimist piiratakse fondi hääleõigust vaid seni, kuni Piraeuse pank tegutseb kooskõlas ümberkorralduskava tingimustega.
(166)
Kreeka finantsstabiilsuse fond kinnitas, et kehtivad asjakohased meetmed tagamaks, et finantsstabiilsuse fondi osalusega pangad ei jagaks omavahel tundlikku äriteavet. Need hõlmavad näiteks Kreeka finantsstabiilsuse fondi eri esindajate nimetamist asjaomastesse pankadesse, nimetatud esindajate volitamist spetsiaalselt selleks, et nad hoiaksid ära esindajate vahelise teabevoolu ning kõnealustele ametnikele selgete sisejuhiste andmist, millega keelatakse pankade tundliku äriteabe levitamine. Ühtlasi märkis Kreeka finantsstabiilsuse fond, et ta ei kasuta pankadega seotud õigusi viisil, mis võib takistada, piirata, moonutada või oluliselt vähendada või tõkestada tõhusat konkurentsi. Lõpuks rõhutas Kreeka finantsstabiilsuse fond, et fondi juhatuse liikmete ja töötajate suhtes kehtivad ranged konfidentsiaalsuseeskirjad ja usaldussuhtest tulenevad kohustused, samuti ärisaladust käsitlevad sätted.
6. ATE JA KOLME KÜPROSE PANGA KREEKAT HÕLMAVA TEGEVUSE OMANDAMISEGA SEOTUD ABI HINDAMINE
6.1. ATEGA SEOTUD ABI HINDAMINE
(167)
Komisjon leidis ATE ümberkorraldamisotsuses, et selle otsuse põhjendustes 58 ja 108 kirjeldatud meetmed kujutavad endast riigiabi ning on kooskõlas siseturuga.
(168)
ATE likvideerimisotsuses tegi komisjon järelduse, et otsuse põhjendustes 109 ja 110 kirjeldatud meetmed kujutavad endast riigiabi ATE üleantud tegevusele. Lisaks sellele leidis komisjon, et ATEle antud abi on siseturuga kokkusobiv ainult juhul, kui ATE üleantud tegevuse integreerimine teostatakse kava kohaselt ja kui Piraeuse panga ümberkorralduskava, mis hõlmab ATE üleantud tegevust, võimaldab taastada panga pikaajalise elujõulisuse. Pikaajalise elujõulisuse taastamise mõiste määratletakse punktis 7.6.2.
(169)
Seetõttu ei pea komisjon eespool nimetatud meetmeid ümber hindama ja kinnitab, et need on kokkusobivad siseturuga.
6.2. KOLME KÜPROSE PANGA KREEKAT HÕLMAVA TEGEVUSEGA SEOTUD ABI HINDAMINE (MEEDE C)
6.2.1. Abi olemasolu ja suurus
(170)
Komisjon peab tegema meetme C puhul kindlaks riigiabi olemasolu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Asjaomase sätte kohaselt on igasugune Euroopa Liidu liikmesriigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see mõjutab liikmesriikide vahelist kaubandust.
(171)
Piraeuse panga rekapitaliseerimine Kreeka finantsstabiilsuse fondist 524 miljoni euro ulatuses toimus Küprose üleantud tegevuse omandamiseks algatatud pakkumismenetluse ajal 2013. aasta märtsis. Meedet kohaldati seega 2013. aasta märtsis. Tegelik rekapitaliseerimine toimus 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise raames (89).
(172)
Piraeuse pank rekapitaliseeriti Kreeka finantsstabiilsuse fondist, mis on Kreeka riigi poolt pankade toetamiseks asutatud ja rahastatud üksus, ning seega tehti väljamakse riigi vahenditest.
(173)
Mis puudutab riigiabi saajat, siis rekapitaliseerimise eesmärk oli katta Küprose üleantud tegevuse omandamisest tulenevaid kapitalivajadusi, nagu on selgitatud põhjenduses 72. Rekapitaliseeritud oleks mis tahes Kreeka pank, mis oleks omandanud Küprose üleantud tegevuse. Kreeka finantsstabiilsuse fondile kinnituse saamiseks esitatud Piraeuse panga pakkumine arvestas Kreeka finantsstabiilsuse fondist rahastatava rekapitaliseerimisega. Sel ajal olid Kreeka pankade kapitaliressursid piiratud, mistõttu ükski pank ei oleks Küprose üleantud tegevust ilma rekapitaliseerimise lubaduseta omandanud. Lähtuvalt sellest leiab komisjon, et kuigi Kreeka finantsstabiilsuse fondi eraldatud kapitali ametlik saaja oli Piraeuse pank, sai riigiabi Küprose üleantud tegevus, kuna asjaomane meede võimaldab kõnealuse tegevuse müümist Kreeka pangale. Ilma Piraeuse panga rekapitaliseerimiseta ei oleks Kreeka pank seda omandanud. Küprose üleantud tegevus oleks jäänud samasse rühma tõsistes raskustes olevate pankadega (Küprose Rahvapank ja Küprose pank on mõlemad kriisilahendusmenetluses, võttes arvesse nende suuri kapitalivajadusi) ning ei oleks tõenäoliselt püsima jäänud või oleks kannatanud hoiuste suure väljavoolu tõttu. Mis puutub eelise olemasolusse, siis komisjon on seisukohal, et Piraeuse panga rekapitaliseerimine Kreeka finantsstabiilsuse fondist ei ole kooskõlas turumajandusliku investori põhimõttega, nimelt ei oleks tavalistes turutingimustes tegutsev erainvestor võtnud sellisel suure ebakindluse ajal kohustust paigutada tulevikus Piraeuse panka suur hulk kapitali, teadmata eelnevalt tulevase kapitalisüsti tingimusi (st emissioonihinda).
(174)
Lisaks on meede esmapilgul ilmselt valikuline, kuna seda kohaldatakse ainult Küprose üleantud tegevusvaldkondade suhtes (tegemist on ettevõtjatega) ja mitte ühegi teise ettevõtja suhtes.
(175)
Küprose üleantud tegevusvaldkonnad ehk kolme Küprose panga Kreeka filiaalid konkureerivad teiste pankadega, sealhulgas välismaiste pankade tütarettevõtjatega, kes tegutsevad Kreekas või on Kreeka turule sisenemisest põhimõtteliselt huvitatud. Seega on kõnealuse tegevuse päästmine konkurentsi moonutav ning mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandustegevust.
(176)
Seetõttu teeb komisjon järelduse, et Piraeuse panga rekapitaliseerimine Kreeka finantsstabiilsuse fondi vahenditest 524 miljoni euro suuruses summas kujutab endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
Riigiabi saaja
(177)
Nagu põhjenduses 173 juba selgitati, leiab komisjon, et Küprose üleantud tegevus on Kreeka finantsstabiilsuse fondist EFSFi võlakirjade eraldamise kaudu saanud abi.
(178)
Lisaks sellele, nagu selgitati põhjendustes 71 ja 173, oli Küprose üleantud tegevuse ehk kolme Küprose panga Kreeka filiaalide omandamine teise panga poolt vajalik finantsstabiilsuse seisukohast ning peamiselt sellepärast, et kolm Küprose panka olid väga raskes olukorras. Seetõttu tuleb Küprose üleantud tegevuse müümist ja asjaolu, kas müük sisaldab riigiabi ostjale, st Piraeuse pangale, vaadelda ümberkorraldamisteatise jao „Elujõulisuse taastamine panga müümise kaudu” kohaselt (90).
(179)
Kreeka keskpank otsustas võtta müügi asjus ühendust ainult suurimate Kreekas tegutsevate omamaiste pankadega, kellest üksnes Piraeuse pank ja kaks muud panka tegid mittesiduva pakkumise. Piraeuse pank on ainus pakkuja, kes esitas kehtiva siduva pakkumise. Pakkumiskutsele vastanud ostjate piiratud arvu põhjal ei saa välistada, et pakkumine oli avatud, arvestades, et teistelt investoritelt ei olnud mõistlik ametlikku pakkumist loota. Kõnealusel ajal olid Kreekas tegutsevad välismaised pangad sügava ja pikaajalise majanduslanguse tagajärjel suuri laenukahjumeid kandva Kreeka pangandussüsteemi rahalise olukorra ebastabiilsuse tõttu loobunud või loobumas Kreekat hõlmavast tegevusest (nt Geniki, MBG, Emporiki Bank). Teiste sõnadega, nad olid Kreeka turult lahkumas ja ei otsinud seal uusi investeerimisvõimalusi. Lisaks sellele on alust arvata, et kõnealusest tegevusest oleks huvitatud üksnes investor, kes suudab omandatud tegevuse kiirelt stabiliseerida ja elujõuliseks muuta, st suur pangagrupp. Lõpuks, arvestades müügi korraldamiseks ette nähtud äärmiselt lühikest aega, mille dikteeris finantskriis, milles kõnealused pangad tegutsesid, oli välismaiste pankade või muud liiki investorite müügiprotsessis osalemine väga ebatõenäoline, kuna nimetatud investorid oleksid tavatingimustes soovinud enne ametliku pakkumise tegemist läbi viia müügiks pakutavate varade analüüsi.
(180)
Seetõttu teeb komisjon järelduse, et Küprose üleantud tegevuse müügihind oli võrdne turuhinnaga ning abi olemasolu ostjale, st Piraeuse pangale, võib välistada.
6.2.2. Kokkusobivuse hindamise õiguslik alus
(181)
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga b volitatakse komisjoni tegema kindlaks, kas siseturuga on kokkusobiv abi, mis on antud mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks.
(182)
Komisjon on möönnud, et ülemaailmne finantskriis võib tekitada mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire ning et abimeetmed pankadele võivad selle häire kõrvaldada. Seda kinnitati ka 2008. aasta pangandusteatises, rekapitaliseerimisteatises ja ümberkorraldamisteatises. Komisjon on seisukohal, et tingimused riigiabi heakskiitmiseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel on täidetud, sest finantsturgudel on taas täheldatud pingeid. Komisjon kinnitas seda seisukohta, võttes 2011. aastal vastu pikendusteatise (91) ja 2013. aastal pangandusteatise (92).
(183)
Seoses Kreeka majandusega on komisjon oma otsustes Kreeka pankade toetuskava heakskiitmise ja pikendamise kohta, aga ka Kreeka riigi poolt üksikutele pankadele antud riigiabi (93) heakskiitmise raames tunnistanud, et Kreeka majandus on tõsiselt häiritud ning riigi toetus pankadele on sobiv selle häire kõrvaldamiseks. Seega peaks abimeetmete hindamise õiguslik alus olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt b.
(184)
Finantskriisi ajal koostas komisjon kokkusobivuskriteeriumid eri abimeetmete jaoks. Abimeetmete hindamise põhimõtted kehtestati esmalt 2008. aasta pangandusteatises.
(185)
2008. aasta pangandusteatise punkti 15 kohaselt peab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel kokkusobiv abi vastama järgmistele kokkusobivuse üldkriteeriumidele:
a)
asjakohasus: abi peab olema sihipärane, et tõhusalt saavutada majanduses esineva tõsise häire kõrvaldamise eesmärk. Nii ei oleks see juhul, kui meede ei ole häire kõrvaldamiseks asjakohane;
b)
vajalikkus: abimeede peab oma suuruse ja vormi poolest olema eesmärgi saavutamiseks vajalik. Eesmärgini jõudmiseks peab meede olema minimaalse vajaliku suurusega ning häirete kõrvaldamiseks kõige kohasemas vormis;
c)
proportsionaalsus: meetmete positiivset mõju tuleb hoida konkurentsimoonutuste suhtes asjakohaselt tasakaalus, et moonutused piirduksid meetme eesmärkide saavutamiseks vajaliku miinimumiga.
(186)
Finantskriisi ajal koostas komisjon kokkusobivuskriteeriumid eri abimeetmete jaoks. Abimeetmete hindamise põhimõtted kehtestati esmalt 2008. aasta pangandusteatises.
(187)
Rekapitaliseerimisteatises sätestati edasised juhised riigipoolsete kapitalisüstide puhul nõutavate hüvitamise tasemete kohta.
(188)
Ümberkorraldamisteatises selgitas komisjon ümberkorralduskavade hindamise meetodit. Piraeuse panga ümberkorralduskava hindamisel ümberkorraldamist käsitleva teatise kohaselt võtab komisjon arvesse kõiki tabelis 11 osutatud meetmeid.
6.2.3. Abimeetme C kokkusobivus 2008. aasta pangandusteatise ja rekapitaliseerimisteatisega
6.2.3.1. Asjakohasus
(189)
Seoses meetme asjakohasusega, st Kreeka finantsstabiilsuse fondi võetud kohustusega rekapitaliseerida Piraeuse pank 524 miljoni euro ulatuses, leiab komisjon, et meede on asjakohane, kuna see võimaldas müüa kõnealusele pangale kolme Küprose panga Kreekat hõlmava tegevuse.
(190)
Meetme puudumise korral ei oleks ükski Kreeka pank, sealhulgas Piraeuse pank, soovinud Küprose üleantud tegevust omandada ajal, kui ükski pank väljaspool Kreekat ei tahtnud sellele turule tulla. Kui Küprose üleantud tegevus oleks jäänud omandamata, oleks see seadnud ohtu kõnealuse tegevuse ja eelkõige Kreeka filiaalide hoiused. Seega suudeti Kreekas meetme abil säilitada finantsstabiilsus. Seepärast leiab komisjon, et meede oli asjakohane päästmisabina.
6.2.3.2. Vajalikkus
(191)
2008. aasta pangandusteatise kohaselt peab abimeede oma suuruse ja vormi poolest olema eesmärgi saavutamiseks vajalik. See tähendab, et näiteks kapitalisüst peab olema eesmärgi saavutamiseks minimaalse vajaliku suurusega.
(192)
Ajal, kui Kreeka pankadel oli väga raske kapitali hankida, kattis kõnealune meede kapitalivajadused, mis oleksid tekkinud ostuhinna maksmisel Küprose üleantud tegevuse omandamise eest, et omandamine saaks toimuda.
(193)
Lisaks tõstab komisjon positiivselt esile, et abi anti kapitalisüstina 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise raames, kuna Kreeka finantsstabiilsuse fond ei andnud Piraeuse pangale rahalist toetust, vaid omandas sama väärtusega lihtaktsiaid.
(194)
Seega on meede vajalik, et saavutada Kreeka pangandussüsteemis ja majanduses tervikuna tekkinud häire piiramise eesmärk.
6.2.3.3. Proportsionaalsus
(195)
Abi saanud tegevus müüdi pärast seda, kui Kreeka ametiasutused kuulutasid välja pakkumismenetluse. Omandatud tegevus integreeriti kiiresti Piraeuse pangaga. Abimeede ei võimaldanud abi saanud tegevusel jääda turule eraldi konkurendina.
(196)
Lisaks oli abisumma suhteliselt väike, moodustades ligikaudu 3 % Küprose üleantud tegevuse netolaenude kogusummast (või ligikaudu 3 % selle riskiga kaalutud varadest) (94).
(197)
Seepärast leiab komisjon, et meetme kavandamisel oli peetud silmas põhjendamatute konkurentsimoonutuste minimeerimise vajadust.
6.2.3.4. Järeldus kokkusobivuse kohta 2008. aasta pangandusteatise ja rekapitaliseerimisteatisega
(198)
Põhjendustes 189-197 esitatud analüüsi põhjal järeldatakse, et Piraeuse panga rekapitaliseerimine 524 miljoni euro suuruses summas Kreeka finantsstabiilsuse fondist oli asjakohane ja vajalik, saavutamaks eesmärki piirata häiret Kreeka pangandussüsteemis ja majanduses tervikuna, ning kavandatud nii, et minimeerida põhjendamatuid konkurentsimoonutusi, ning on kooskõlas 2008. aasta pangandusteatise ja rekapitaliseerimisteatisega.
6.2.4. Abimeetme kokkusobivus ümberkorraldamisteatisega
(199)
Nagu on selgitatud põhjenduses 178, kuulub Küprose üleantud tegevuse müük ümberkorraldamisteatise jao „Elujõulisuse taastamine panga müümise kaudu” alla. Ümberkorraldamisteatise punkti 17 kohaselt tuleb raskustesse sattunud panga müügi puhul muule finantsasutusele kinni pidada elujõulisuse ja omapanuse ning konkurentsimoonutuste piiramise nõuetest.
6.2.4.1. Küprose üleantud tegevuse pikaajaline elujõulisus müümise kaudu
(200)
Ümberkorraldamisotsuse punktis 17 selgitatakse, et pikaajalise elujõulisuse taastamisele võib kaasa aidata raskustes oleva panga müümine muule finantsasutusele, kui ostja on elujõuline ja võimeline raskustes oleva panga edukalt üle võtma ning suudab aidata taastada turu usaldust.
(201)
Piraeuse pank integreeris edukalt Küprose üleantud tegevuse. Nagu on märgitud punktis 7.6, võib panga ümberkorraldamiskava põhjal lugeda Piraeuse panka elujõuliseks üksuseks. Seepärast võimaldab asjaolu, et Küprose pankade tegevus kanti üle Piraeuse panka, taastada selle pikaajalise elujõulisuse.
6.2.4.2. Omaosalus ja kulude jagamine
(202)
Kolme Küprose panga aktsionäride osaluse kohta ümberkorraldamiskulude kandmisel märgib komisjon, et kolm Küprose panka ei müünud Küprose üleantud tegevust selle arvestusliku väärtusega, vaid vastavalt PIMCO aruandele korrigeeritud väärtusega. Lisaks kandsid kolm Küprose panka isegi pärast kõnealust korrigeerimist Piraeuse pangale üle rohkem varasid kui kohustusi. Seega saavutati aktsionäride puhul piisav kulude jagamine, kuna Küprose üleantud tegevuse väärtuse vähenemise kulud kandsid müüjad.
6.2.4.3. Konkurentsimoonutusi piiravad meetmed
(203)
Konkurentsimoonutusi piiravate meetmete kohta on ümberkorraldamisteatise punktis 30 öeldud: „Komisjon lähtub selliste meetmete vajaduse hindamisel asjaomaste pankade tegevuse eeldatavast mahust, ulatusest ja liigist pärast […] usaldusväärse ümberkorraldamiskava rakendamist. […] Meetmete iseloom ja laad sõltub kahest kriteeriumist: esiteks abisumma suurusest ja selle andmise tingimustest ning teiseks selle turu või turgude iseloomust, kus abi saanud pank tegutseb”.
(204)
Nagu on kirjeldatud põhjenduses 196, moodustab abisumma ligikaudu 3 % Küprose üleantud tegevuse riskiga kaalutud varadest. Seetõttu peab komisjon seda suhteliselt väikeseks, arvestades, et kõnealune summa võimaldas müüa Küprose üleantud tegevuse ning tagas Kreekas finantsstabiilsuse säilitamise, nagu selgitati põhjenduses 190.
(205)
Pärast Küprose üleantud tegevuse müümist lõpetasid Kreeka filiaalid tegevuse eraldiseisvate konkurentidena, sest nad integreeriti täielikult Piraeuse panka.
(206)
Komisjon jõuab järeldusele, et arvestades suhteliselt väikest abisummat Küprose üleantud tegevusele ja asjaolu, et kõnealused filiaalid ei jätka eraldiseisvate konkurentidena, puudub põhjendamatu konkurentsimoonutus.
6.2.4.4. Järeldus kokkusobivuse kohta ümberkorraldamisteatisega
(207)
Põhjendustes 199-206 esitatud analüüsi põhjal võib järeldada, et Küprose üleantud tegevuse müümine ja Piraeuse panka integreerimine tagab selle pikaajalise elujõulisuse, et abi piirdub vajaliku miinimumiga ja et kooskõlas ümberkorraldamisteatisega puudub põhjendamatu konkurentsimoonutus.
(208)
Lähtuvalt sellest tuleb Piraeuse panga rekapitaliseerimine 524 miljoni euro suuruses summas Kreeka finantsstabiilsuse fondist kuulutada siseturuga kokkusobivaks.
7. PIRAEUSE PANGALE ANTUD ABI HINDAMINE
7.1. ABI OLEMASOLU JA SUURUS
(209)
Komisjon peab tegema Piraeuse panga puhul kindlaks riigiabi olemasolu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
7.1.1. Abi olemasolu Kreeka pankade toetuskava raames võetud meetmete puhul
7.1.1.1. Tagatisena ja riigivõlakirjadena antud riigi likviidsustoetus (meede L1)
(210)
Komisjon on oma otsustes Kreeka pankade toetuskava (95) heakskiitmise ja pikendamise kohta juba kindlaks teinud, et kava raames antud likviidsustoetus kujutab endast abi. 2011. aastal emiteeris Piraeuse pank riigi tagatisega võlakirju kogusummas 9,9 miljardit eurot. Ühtlasi laenas Kreeka riik pangale 1 289 miljoni euro ulatuses riigivõlakirju. 2014. aasta märtsi lõpus oli riigi tagatisega võlakirjade ja riigivõlakirjade tagasimaksmata summa vastavalt 9,9 miljardit eurot ja 1 024 miljonit eurot (96). Edasine Kreeka pankade toetuskava raames antav likviidsustoetus kujutaks endast samuti abi.
7.1.1.2. Rekapitaliseerimismeetme raames kohaldatud riigipoolne rekapitaliseerimine (meede A)
(211)
Komisjon on 19. novembri 2008. aasta otsuses Kreeka pankade toetuskava kohta juba kindlaks teinud, et kava rekapitaliseerimismeetme raames kohaldatud rekapitaliseerimine kujutab endast abi. Piraeuse pank on saanud 750 miljoni euro väärtuses eelisaktsiaid, mis moodustab 2,1 % panga riskiga kaalutud varast (97).
7.1.2. Abi olemasolu riigi tagatud likviidsusabi puhul (meede L2)
(212)
2008. aasta pangandusteatise punktis 51 selgitas komisjon, et keskpankade rahaliste vahendite eraldamine finantsasutustele ei kujuta abi juhul, kui on täidetud neli kumulatiivset tingimust seoses finantsasutuse maksevõimelisusega, laenu tagatusega, finantsasutuse suhtes kehtestatud intressimääraga ja riigi edasigarantii puudumisega. Et riigi tagatud erakorraline likviidsusabi ei ole nimetatud nelja kumulatiivse tingimusega kooskõlas (eeskätt riigi tagatise tõttu ja seepärast, et see eraldati koos muude toetusmeetmetega), ei saa järeldada, et riigi tagatud erakorraline likviidsusabi ei kujuta endast riigiabi.
(213)
Riigi tagatud erakorraline likviidsusabi vastab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimustele. Esiteks hõlmab meede riigigarantii andmist Kreeka keskpangale, kusjuures mis tahes kahjumi kannab riik. Seega hõlmab meede riigi vahendeid. Erakorraline likviidsusabi võimaldab pankadel saada rahalisi vahendeid olukorras, kus neil puudub juurdepääs hulgirahastamise turgudele ja eurosüsteemi tavapärastele refinantseerimistehingutele. Sellest lähtuvalt andis erakorraline likviidsusabi Piraeuse pangale eelise. Kuna erakorraline likviidsusabi piirdub pangandussektoriga, on meede valikuline. Et riigi tagatud erakorraline likviidsusabi võimaldas Piraeuse pangal turul edasi tegutseda, vältida makseviivitusi ja turult lahkumist, on tegemist konkurentsi moonutamisega. Kuna pank tegutseb ka teistes liikmesriikides ja kuna teiste liikmesriikide finantsasutused tegutsevad Kreekas või oleksid tõenäoliselt Kreekas tegutsemisest huvitatud, mõjutab Piraeuse pangale antud eelis liikmesriikidevahelist kaubandust.
(214)
Eespool esitatut aluseks võttes leiab komisjon, et riigi tagatud erakorraline likviidsusabi (meede L2) kujutab endast riigiabi. Nimetatud likviidsusabi suurus on olnud varieeruv. 31. detsembril 2012 oli see ligikaudu 31,4 miljardit eurot. Pärast järsku vähenemist 2013. aastal oli likviidsusabi suurus sama aasta lõpus vaid 750 miljonit eurot.
7.1.3. Abi olemasolu Kreeka finantsstabiilsuse fondi kaudu võetud meetmete puhul
7.1.3.1. Esimene ajutine rekapitaliseerimine (meede B1)
(215)
Menetluse algatamise otsuse punktis 5.1 on komisjon juba teinud järelduse, et esimene ajutine rekapitaliseerimine kujutab endast riigiabi. Piraeuse pangale eraldatud kapital oli 4,7 miljardit eurot.
7.1.3.2. Teine ajutine rekapitaliseerimine (meede B2)
(216)
Meede B2 viidi ellu Kreeka finantsstabiilsuse fondi vahenditest, mis hõlmasid riigi vahendeid, nagu on selgitatud menetluse algatamise otsuse põhjenduses 65.
(217)
Mis puudutab eelise olemasolu, siis tõstis meede B2 Piraeuse panga omavahendite suhtarvu tasemele, mis võimaldas jätkata turul tegutsemist ning andis juurdepääsu eurosüsteemi rahalistele vahenditele. Lisaks kujutab meetme B2 hüvitamine intresside kogunemist EFSFi võlakirjadele, samuti täiendavat 1 % suurust tasu. Et hüvitis on ilmselt väiksem sarnaste turul liikuvate kapitaliinstrumentide hüvitistest, ei oleks Piraeuse pank kindlasti suutnud sellistel tingimustel samaväärsel hulgal kapitali turult hankida. Seega kujutas meede B2 Piraeuse pangale riigi vahenditest eelise andmist. Et meede oli kättesaadav ainult Piraeuse pangale, on see valikuline.
(218)
Meetme B2 kohaldamise tulemusena Piraeuse panga seisund tugevnes, kuna panga käsutusse anti edasiseks kapitalinõuete täimiseks vajalikud rahalised vahendid, mis tekitas konkurentsimoonutusi. Kuna pank tegutseb ka teiste liikmesriikide pangandusturgudel ja kuna teiste liikmesriikide finantsasutused tegutsevad Kreekas või oleksid tõenäoliselt Kreekas tegutsemisest huvitatud, mõjutab meede B2 liikmesriikidevahelist kaubandust.
(219)
Komisjon leiab, et meede B2 kujutab endast riigiabi. Siseriiklikud ametiasutused andsid sellest teada kui abist. Saadud kapital on 1 553 miljonit eurot.
7.1.3.3. Kohustuse võtmise kinnitus (meede B3)
(220)
Meetmega B3 võttis Kreeka finantsstabiilsuse fond kohustuse anda Piraeuse panga rekapitaliseerimise lõpuleviimiseks vajalikku täiendavat kapitali summa ulatuses, mille Kreeka keskpank 2012. aasta stressitesti raames kehtestas. Finantsstabiilsuse fondi vahendid tulevad riigilt. Seega eraldab fond riigi vahendeid. Kreeka finantsstabiilsuse fondist finantsasutustele toetuse eraldamise tingimused on täpselt määratletud ja piiritletud seadusega. Seega võib riigi vahendite kasutamist käsitada riikliku meetmena. Kreeka finantsstabiilsuse fond võttis kohustuse eraldada täiendavat kapitali kuni 1 082 miljonit eurot.
(221)
Kohustuse võtmise kinnitus andis Piraeuse pangale eelise, kuna see taastas hoiustajate kindluse, et pank suudab hankida kogu vajaliku kapitali, st saada finantsstabiilsuse fondist kapitali juhul, kui ta seda turult hankida ei suuda. Kohustus hõlbustas ka turult erakapitali hankimist, kuna investorid said kinnituse, et juhul, kui Piraeuse pangal ei õnnestu vajalikku kapitaliosa turult saada, eraldab selle Kreeka finantsstabiilsuse fond. Ükski erainvestor ei oleks enne rekapitaliseerimise tingimuste teatavaks tegemist nõustunud kohustusi võtma ning Piraeuse pangal ei olnud sel ajal juurdepääsu kapitaliturgudele. Eelis on valikuline, kuna seda ei antud kõigile Kreekas tegutsevatele pankadele.
(222)
Kuna Piraeuse pank tegutseb ka teistes liikmesriikides ja kuna teiste liikmesriikide finantsasutused tegutsevad Kreekas või oleksid tõenäoliselt seal tegutsemisest huvitatud, mõjutab meede B3 ühtlasi liikmesriikidevahelist kaubandust ning moonutab konkurentsi.
(223)
Seega kujutab meede B3 endast abi ja Kreeka ametiasutused teatasid sellest kui riigiabist.
7.1.3.4. Kreeka finantsstabiilsuse fondi osalemine 2013. aasta kevadises rekapitaliseerimises 2013. aasta stressitestiga kindlaks määratud kapitalivajaduste katmiseks (meede B4)
(224)
Kreeka finantsstabiilsuse fondi osalemine 2013. aasta kevadises rekapitaliseerimises eesmärgiga katta 2012. aasta stressitestiga kindlaks määratud kapitalivajadused (meede B4) tähendab esimese ja teise ajutise rekapitaliseerimise (meetmed B1 ja B2) osalist konverteerimist püsivaks rekapitaliseerimiseks 5 891 miljoni euro väärtuses lihtaktsiatesse. Kuna meede B4 kujutab endast juba antud abi osalist konverteerimist, sisaldab see endiselt riigi vahendeid, kuid ei suurenda abi nominaalsummat. Abi teatava nominaalsumma korral suurendab see siiski Piraeuse panga eelist (ja süvendab seega konkurentsimoonutusi), kuna tegemist on püsiva ja mitte ajutise rekapitaliseerimisega, nagu meetmete B1 ja B2 puhul.
(225)
Komisjon märgib, et kõik Kreekas tegutsevad pangad sellist abi ei saanud. Seoses konkurentsimoonutustega ja mõjuga kaubandusele toob komisjon näiteks, et abi võimaldas Piraeuse pangal jätkata oma tehinguid teistes liikmesriikides. Piraeuse panga likvideerimine oleks toonud kaasa panga välismaise tegevuse lõpetamise kas selle likvideerimise või müügi teel. Lisaks tegutsesid Kreekas teatavad teiste liikmesriikide pangad. Seega piiratakse meetmega konkurentsi ja see mõjutab liikmesriikide vahelist kaubandust. Sellest lähtuvalt leiab komisjon, et meede B4 kujutab endast riigiabi.
7.1.3.5. Järeldus meetmete B1, B2, B3 ja B4 kohta
(226)
Meetmed B1, B2, B3 ja B4 kujutavad endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Meetmete B1, B2 ja B3 raames antud riigiabi summa oli 7 335 miljonit eurot. Kuna Piraeuse pank kaasas 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise jooksul 1 444 miljoni euro suuruses summas erakapitali, nagu osutati punktis 7.1.3.3, konverteeriti ainult osa esimesest ja teisest ajutisest rekapitaliseerimisest (meetmed B1 ja B2) püsivaks rekapitaliseerimiseks (meede B4). Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolt 1 082 miljoni euro suuruses summas (meede B3) eraldatud täiendavat kapitali ei läinud vaja ning seetõttu ei makstud seda välja. Väljamakstud riigiabi summa suurus oli seega võrdne üksnes esimese ja teise ajutise rekapitaliseerimise summaga, st 6 253 miljonit eurot ning osa nimetatud abist maksti 2013. aasta kevadise kapitaliseerimise ajal kuue kuuga tagasi (meede B4), kuna erasektori osalus ületas summa, mille fond oli kohustunud eraldama.
(227)
Ümberkorraldamisteatise punktis 31 on märgitud, et lisaks abi summa suurusele absoluutväärtuses tuleb komisjonil arvesse võtta ka „selle suhet panga riskiga kaalutud varadesse”. Meetmeid B1, B2 ja B3 kohaldati ühe aasta jooksul ajavahemikul 2012. aasta aprillist kuni 2013. aasta maini. Kõnealusel ajavahemikul suurenes Piraeuse panga riskiga kaalutud vara järjestikuste omandamiste tagajärjel märkimisväärselt. Seega tekib küsimus, millist riskiga kaalutud vara taset tuleks kasutada ehk täpsemalt, kas riigiabi hindamise aluseks tuleks võtta olemasolev riskiga kaalutud vara nimetatud perioodi alguses või lõpus. Meetmete B1, B2 ja B3 eesmärk oli katta Kreeka keskpanga poolt 2012. aasta märtsis kindlaks määratud kapitalivajadus (2012. aasta stressitest). Teiste sõnadega, kapitalivajadused, mida kõnealuste riigiabimeetmetega püüti leevendada, olid olemas juba märtsis 2012. Seetõttu leiab komisjon, et meetmete B1, B2 ja B3 raames antud riigiabi summat tuleb võrrelda Piraeuse panga riskiga kaalutud varaga 31. märtsil 2012. Seejuures tuletatakse meelde, et alates 2012. aasta märtsist kuni 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimiseni ei võtnud Kreeka keskpank arvesse Kreeka pankade poolt kapitalivajaduste üles- või allapoole korrigeerimiseks läbi viidud omandamisi. See asjaolu tõendab veelkord, et meetmed B1, B2 ja B3 kujutasid endast abimeetmeid, mis olid seotud Piraeuse panga näitajatega 31. märtsi 2012. aasta seisuga.
(228)
Piraeuse pangale anti abi esimese ja teise ajutise rekapitaliseerimise (meetmed B1 ja B2) ning Kreeka finantsstabiilsuse fondi võetud kohustuse (meede B3) summa, st 7 335 miljoni euro ehk 21,5 % ulatuses Piraeuse panga riskiga kaalutud varast 31. märtsi 2012. aasta seisuga.
(229)
Piraeuse pangale maksti välja abi esimese ja teise ajutise rekapitaliseerimise (meetmed B1 ja B2) summa, st 6 253 miljoni euro ehk 18,4 % ulatuses panga riskiga kaalutud varast 31. märtsi 2012. aasta seisuga.
(230)
Kuna Piraeuse pank suutis kaasata erakapitali, oli lõplik summa, mille Kreeka finantsstabiilsuse fond eraldas Piraeuse pangale lihtaktsiates, 5 891 miljonit eurot, mis moodustab 31. märtsi 2012. aasta seisuga 17,3 % panga riskiga kaalutud varast.
7.1.4. Järeldus Piraeuse panga saadud abi olemasolu ja kogusumma kohta
(231)
Meetmed A, B1, B2, B3, B4, L1 ja L2 kujutavad endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Tabelis 11 on esitatud kokkuvõte nende meetmete kohta.
Tabel 11
Ülevaade Piraeuse panga saadud koguabist
Viide
Meede
Meetme liik
Abisumma
Abi/riskiga kaalutud vara
A
Eelisaktsiad
Kapitalitoetus
750 miljonit eurot
2,1 %
B1
B2
B3
Esimene ajutine rekapitaliseerimine
Teine ajutine rekapitaliseerimine
Kohustuse võtmise kinnitus
Kapitalitoetus
4 700 miljonit eurot
1 553 miljonit eurot
1 082 miljonit eurot
13,8 %
4,5 %
3,2 %
Piraeuse pangale antud kapitaliabi kokku A + B1 + B2 + B3
8 085 miljonit eurot
23,7 %
Pangale välja makstud abi kokku A + B1 + B2
7 003 miljonit eurot
21,6 %
B4
Rekapitaliseerimine
Kapitalitoetus
5 891 miljonit eurot
17,3 %
Piraeuse pangale välja makstud abi kokku, millest on lahutatud 6 kuu jooksul tagasi makstud abi
6 641 miljonit eurot
19,4 %
Viide
Meede
Meetme liik
Abi nominaalsumma
L1
Likviidsustoetus
Tagatis
Obligatsiooni-laen
Tagatisi: 9,9 miljardit eurot
Obligatsioonilaene: 1,3 miljardit eurot
L2
Riigi tagatud erakorraline likviidsusabi
Rahastamine ja tagatis
31,4 miljardit eurot
Piraeuse pangale antud likviidsusabi kokku
42,6 miljardit eurot
7.2. KOKKUSOBIVUSE HINDAMISE ÕIGUSLIK ALUS
(232)
Vastavalt põhjenduses 183 tehtud järeldusele peaks abimeetmete hindamise õiguslik alus olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt b (98).
(233)
Finantskriisi ajal koostas komisjon kokkusobivuskriteeriumid eri abimeetmete jaoks. Abimeetmete hindamise põhimõtted kehtestati esmalt 2008. aasta pangandusteatises.
(234)
Juhised rekapitaliseerimismeetmete kohta on toodud rekapitaliseerimisteatises ja 2011. aasta pikendusteatises.
(235)
Ümberkorraldamisteatises on määratletud komisjoni lähenemisviis ümberkorralduskavade hindamisele, eeskätt vajadus taastada elujõulisus, tagada abisaaja nõuetekohane omaosalus ja piirata konkurentsi moonutamist.
(236)
Kõnealust raamistikku täiendati 2013. aasta pangandusteatisega, mida kohaldatakse pärast 31. juulit 2013 komisjoni eelneva heakskiiduta teatatud või võetud abimeetmete suhtes.
7.2.1. Piraeuse pangale eraldatud likviidsustoetuse (meede L1) kokkusobivuse hindamise õiguslik alus
(237)
Piraeuse pangale juba eraldatud likviidsustoetus kiideti lõplikult heaks mitme järjestikuse otsusega, millega anti luba võtta meetmeid Kreeka pankade toetuskava raames ning selle muudatuste ja pikendamise kohaselt (99). Iga edasine likviidsustoetuse andmine Piraeuse pangale toimub kava alusel, mille on täielikult heaks kiitnud komisjon. Abi tingimused peab enne eraldamist heaks kiitma komisjon ning seetõttu ei ole vaja neid käesolevas otsuses põhjalikumalt hinnata.
7.2.2. Eelisaktsiate kokkusobivuse hindamise õiguslik alus (meede A)
(238)
2009. aasta eelisaktsiate vormis rekapitaliseerimine (meede A) toimus 2008. aasta pangandusteatise alusel samal aastal heaks kiidetud Kreeka pankade toetuskava rekapitaliseerimismeetme raames. Seega puudub vajadus hinnata seda veel kord 2008. aasta pangandusteatise alusel ja piisab üksnes ümberkorraldamisteatise alusel hindamisest.
7.2.3. Riigi tagatud erakorralise likviidsusabi kokkusobivuse hindamise õiguslik alus (meede L2)
(239)
Riigi tagatud erakorralise likviidsusabi (meede L2) kokkusobivust tuleks kõigepealt hinnata 2008. aasta pangandusteatise ja 2011. aasta pikendusteatise alusel. Igasuguse pärast 31. juulit 2013 ilma komisjoni eelneva heakskiiduta antud riigi tagatud erakorralise likviidsusabi suhtes kohaldatakse 2013. aasta pangandusteatist.
7.2.4. Kreeka finantsstabiilsuse fondi rekapitaliseerimiste (meetmed B1, B2, B3 ja B4) kokkusobivuse hindamise õiguslik alus
(240)
Kreeka finantsstabiilsuse fondi rekapitaliseerimiste (meetmed B1, B2, B3, ja B4) ja eeskätt hüvitamise kokkusobivust tuleks esmalt hinnata 2008. aasta pangandusteatise, rekapitaliseerimisteatise ja 2011. aasta pikendusteatise alusel. Menetluse algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlust meetme B1 kokkusobivuse suhtes nimetatud teatistega. Et nimetatud meetmed viidi ellu enne 1. augustit 2013, ei kuulu need 2013. aasta pangandusteatise kohaldamisalasse. Kreeka finantsstabiilsuse fondi rekapitaliseerimiste (meetmed B1, B2, B3 ja B4) kokkusobivust tuleks hinnata ka ümberkorraldamisteatise alusel.
7.3. MEETME L2 KOKKUSOBIVUS 2008. AASTA PANGANDUSTEATISE, REKAPITALISEERIMISTEATISE JA 2011. AASTA PIKENDUSTEATISEGA
(241)
Aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel on kokkusobiv abi, mis vastab järgmistele kokkusobivuse üldkriteeriumidele: asjakohasus, vajalikkus ja proportsionaalsus.
(242)
Kuna Kreeka pangad jäid hulgimüügiturust kõrvale ja muutusid täielikult sõltuvaks keskpanga rahalistest vahenditest, nagu on märgitud põhjenduses 37, ning kuna Piraeuse pank ei saanud laenata piisavaid vahendeid tavaliste refinantseerimistehingute kaudu, tugines ta piisava likviidsuse saamiseks riigi tagatud erakorralisele likviidsusabile, hoides sel viisil ära makseviivitused. Komisjoni arvates on meede L2 asjakohane mehhanism tõsise häire kõrvaldamiseks, mille Piraeuse panga makseraskused oleksid põhjustanud.
(243)
Kuna riigi tagatud erakorralise likviidsusabiga kaasnesid Piraeuse panga jaoks suhteliselt kõrged rahastamiskulud, oli pank piisavalt motiveeritud mitte toetuma oma tegevuse arendamisel nimetatud rahastamisallikale. Piraeuse pank pidi maksma […] baaspunkti võrra kõrgemat intressimäära kui eurosüsteemi tavapäraste refinantseerimistehingute puhul. Lisaks oli Piraeuse pank kohustatud maksma riigile […] baaspunkti garantiitasu. Selle tulemusel on riigi tagatud erakorralise likviidsusabi kogumaksumus EKP refinantseerimise maksumusest palju suurem. Nende kahe erinevus on suurem kui 2011. aasta pikendusteatises nõutav garantiitasu. Seega võib riigi nõutavat koguhüvitist pidada piisavaks. Mis puudutab riigi tagatud erakorralise likviidsusabi summat, siis vaatavad Kreeka keskpank ja Euroopa Keskpank selle vastavalt panga tegelikele vajadustele korrapäraselt läbi. Selle kasutamist kontrollitakse tähelepanelikult ja tagatakse piirdumine minimaalselt vajalikuga. Seega ei taga meede L2 Piraeuse pangale liigset likviidsust, mida pank võiks kasutada konkurentsi moonutava tegevuse rahastamiseks. Piirdutakse minimaalselt vajaliku summaga.
(244)
Riigi tagatud erakorralise likviidsusabi kasutamise sedavõrd põhjalik jälgimine ja korrapärane kontrollimine, et selle kasutamine piirduks minimaalselt vajalikuga, tagab ühtlasi, et likviidsus on proportsionaalne ja ei moonuta põhjendamatult konkurentsi. Komisjon märgib ühtlasi ära Kreeka võetud kohustuse, et Piraeuse pank viib ellu ümberkorralduskava, mis vähendab panga sõltuvust rahastamisest keskpanga vahendite kaudu ja järgib tegevust reguleerivaid piiranguid, nagu analüüsiti punktis 7.6. Nimetatud asjaolud tagavad, et likviidsusabile toetumine lõpeb nii kiiresti kui võimalik ning et kõnealune abi on proportsionaalne.
(245)
Seega on meede L2 2008. aasta pangandusteatise ja 2011. aasta pikendusteatisega kooskõlas. Et 2013. aasta pangandusteatis ei sisalda uusi nõudeid tagatiste kohta, on meede L2 ka nimetatud teatisega kooskõlas.
7.4. MEETMETE B1, B2, B3 JA B4 KOKKUSOBIVUS 2008. AASTA PANGANDUSTEATISE, REKAPITALISEERIMISTEATISE, 2011. AASTA PIKENDUSTEATISE JA 2013. AASTA PANGANDUSTEATISEGA
(246)
Põhjenduses 241 öeldu kohaselt ja kooskõlas 2008. aasta pangandusteatise punktiga 15 peab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel kokkusobiv abi vastama järgmistele kokkusobivuse üldkriteeriumidele: (100) asjakohasus, vajalikkus ja proportsionaalsus.
(247)
Rekapitaliseerimisteatises ja 2011. aasta pikendusteatises sätestati edasised juhised riigi kapitalisüstide puhul nõutavate hüvitamise tasemete kohta.
7.4.1. Meetmete asjakohasus
(248)
Komisjoni arvates on Kreeka finantsstabiilsuse fondi teostatud rekapitaliseerimised (meetmed B1, B2, B3, ja B4) asjakohased, kuna võimaldavad Piraeuse pangal täita kapitalinõudeid. Ilma Kreeka finantsstabiilsuse fondi võimaldatud rekapitaliseerimiseta ei oleks Piraeuse pank suutnud oma tegevust jätkata ja oleks kaotanud juurdepääsu EKP refinantseerimistehingutele.
(249)
Selle kohta märkis komisjon menetluse algatamise otsuses, et Piraeuse pank on Kreeka üks suuremaid panku nii laenamise kui ka hoiuste kogumise seisukohast. Seepärast on Piraeuse pank Kreeka jaoks süsteemselt oluline pank. Panga makseraskused oleksid seega tekitanud tõsise häire Kreeka majanduses. Sellises olukorras oli Kreeka finantsasutustel raskusi rahastamisele juurdepääsuga. Rahastamisvahendite puudus piiras nende suutlikkust laenata Kreeka majandusele. Sellises olukorras oleks Piraeuse panga makseraskused häiret Kreeka majanduses veelgi süvendanud. Lisaks tingis meetmete B1, B2, B3 ja B4 kohaldamise suurelt osalt erasektori kaasamise programm, mis oli ülimalt erakorraline ja ettenägematu sündmus, ja mitte panga oskamatu juhtimine või ülemäärane riskide võtmine. Seega on kõnealused meetmed mõeldud peamiselt selleks, et tulla toime erasektori kaasamise programmi tagajärgedega ja aidata kaasa Kreeka finantsstabiilsuse säilitamisele.
(250)
Menetluse algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlust, kas Piraeuse pank oli kohe võtnud tarvitusele kõik vajalikud meetmed selleks, et tulevikus abivajadust vältida. Nagu on märgitud käesoleva otsuse põhjendustes 140 ja 141, on Kreeka kohustunud võtma rea meetmeid Piraeuse panga üldjuhtimise ja äritehingute valdkonnas. Põhjenduste 115, 116 ja 117 kohaselt on Piraeuse pank oma tegevust ka oluliselt ümber korraldanud, kuna paljude kulude vähendamine on juba saavutatud. Seega on komisjoni kahtlused hajutatud.
(251)
Menetluse algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlusi ka seoses sellega, kas olid nähtud ette piisavad kaitsemeetmed juhuks, kui Piraeuse panka hakkab kontrollima riik või kui eraaktsionäride kontroll säilib juhul, kui enamusosalus läheks riigi kätte. Käesoleva otsuse põhjendustes 140 ja 141 kirjeldatud kohustustega tagatakse Piraeuse panga krediiditehingute äriline iseloom ja igapäevase äritegevuse kaitsmine riigi sekkumise eest. Kreeka finantsstabiilsuse fondi ja Piraeuse panga vahel sõlmitud raamkokkulepe tagab ka riigi kui põhiaktsionäri huvide kaitsmise panga juhtkonna ülemäärase riskide võtmise eest.
(252)
Meetmetega B1, B2, B3 ja B4 tagatakse seega Kreeka finantsstabiilsuse säilitamine. Võetud on olulisi meetmeid kahjumi ärahoidmiseks tulevikus ning selle tagamiseks, et ebapädev juhtimine ei seaks ohtu Piraeuse panga tegevust. Sellest lähtuvalt leiab komisjon, et meetmed B1, B2, B3 ja B4 on asjakohased.
7.4.2. Vajalikkus - abi piiramine miinimumiga
(253)
2008. aasta pangandusteatise kohaselt peab abimeede oma suuruse ja vormi poolest olema eesmärgi saavutamiseks vajalik. See tähendab, et kapitalisüst peab olema eesmärgi saavutamiseks minimaalse vajaliku suurusega.
(254)
Kapitalitoetuse suuruse arvutas välja Kreeka keskpank 2012. aasta stressitesti raames, et tagada esimese taseme põhiomavahendite suhtarvu säilimine ajavahemikus 2012-2014 üle teatava taseme, nagu on kajastatud tabelis 3. Seega ei taga meetmed B1, B2, B3 ja B4 Piraeuse pangale liigset kapitali. Nagu on selgitatud põhjenduses 250, on võetud meetmeid panga täiendava abivajaduse ohu ärahoidmiseks tulevikus.
(255)
Seoses esimese ja teise ajutise rekapitaliseerimise (meetmed B1 ja B2) hüvitamisega tuletab komisjon meelde, et need toimusid vastavalt 2012. aasta mais ja detsembris ning maksti välja mitterahalises vormis EFSFi võlakirjadena. Alates EFSFi võlakirjade väljamaksmise kuupäevast kuni 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimiseni on finantsstabiilsuse fond saanud hüvitisena võlakirjadelt kogunenud intressi pluss 1 % ulatuses tasu (101). Nagu on rõhutatud menetluse algatamise otsuses, on nimetatud hüvitis madalam kui rekapitaliseerimisteatises kehtestatud vahemik 7-9 %. Madala hüvitismääraga periood piiritleti siiski meetme B1 puhul vaid ühe aastaga ja meetme B2 puhul viie kuuga (s.o kuni ajutise rekapitaliseerimise lihtaktsiatesse konverteerimise kuupäevani ehk meetmeni B4). Kui esimene ja teine rekapitaliseerimine ei toonud kaasa olemasolevate aktsionäride osaluse olulist vähenemist, siis 2013. aasta kevadine rekapitaliseerimine (esimese ja teise ajutise rekapitaliseerimise konverteerimine) vähendas aktsionäride osalust märkimisväärselt, kuna nende osakaal Piraeuse panga aktsiakapitalis langes 2,3 protsendile. Sellega tehti lõpp esimesest ajutisest rekapitaliseerimisest alates kestnud ebanormaalsele olukorrale. Menetluse algatamise otsuses väljendatud kahtlused on seega hajutatud.
(256)
Võttes lisaks arvesse Piraeuse panga raskuste ebatüüpilist põhjust ehk kahjumi teket peamiselt võla kustutamisest riigi kasuks (erasektori kaasamise programm ja võla tagasiostmine, mis andsid riigile märkimisväärse eelise võla vähenemise näol) ning riigi pikaajalisest majanduslangusest, on komisjon nõus aktsepteerima ajutist kõrvalekaldumist rekapitaliseerimisteatises sätestatud tavapärastest hüvitamise nõuetest (102).
(257)
Meede B3 kujutas endast kohustust eraldada kapitali selle tulevase suurendamise raames. Selle 2012. aasta detsembris võetud kohustuse oleks saanud ellu viia tegeliku kapitalisüstiga vaevalt viis kuud hiljem, 2013. aasta mais või juunis, kui Piraeuse pank jätkas kapitali suurendamist. Kuna pank kaasas erainvestoreid, võis Kreeka finantsstabiilsuse fond jätta lubatud kapitalisüsti tegemata. Silmas pidades lühikest ajavahemikku, mille jooksul kapitali võimaldamise kohustus kehtis, ning põhjenduses 256 esitatud põhjustel on vastuvõetav, et nimetatud kohustuse eest hüvitist ei makstud.
(258)
Mis puutub meetmesse B4, siis tuleks 2011. aasta pikendusteatise punkti 8 kohaselt kapitalisüstide raames aktsiaid märkida aktsiahinna suhtes piisava diskontoga, mida on kohandatud lahjendusefekti arvesse võtmiseks, et anda riigi saadava asjakohase tulu suhtes piisav kindlus. Kuna meetme B4 puhul ei kasutatud aktsiahinna suhtes olulist diskontot, mida on kohandatud lahjendusefekti arvesse võtmiseks, oli teoreetilise märkimisõiguseta hinnast märkimisväärselt madalama hinna saavutamine tegelikkuses võimatu (103). Enne 2013. aasta kevadist rekapitaliseerimist oli Piraeuse panga turukapitalisatsioon ainult mõnisada miljonit eurot. Seetõttu tekib küsimus, kas oleks võinud olemasolevad aktsionärid täielikult kõrvale jätta. Komisjon märgib, et määratud emissioonihind oli keskmisest turuhinnast (arvestusperioodil 50 päeva enne emissioonihinna kindlaksmääramist) 50 % odavam. Komisjon märgib veel, et olemasolevate aktsionäride osaluse vähendamine on olnud väga ulatuslik, kuna pärast 2013. aasta kevadist rekapitaliseerimist jäi nende osakaaluks panga aktsiakapitalis üksnes 2,3 %. Seega oleks turuhinna suhtes veelgi madalama hinna kohaldamine avaldanud Kreeka finantsstabiilsuse fondile makstavale hüvitisele üksnes vähest mõju. Võttes arvesse põhjenduses 256 nimetatud Kreeka pankade erilist olukorda ning asjaolu, et abivajadus tekkis suures osas võla kustutamisest riigi kasuks, leiab komisjon, et riigi märgitud aktsiate emissioonihind oli piisavalt madal.
(259)
Kreeka finantsstabiilsuse fond laskis ka käibele aktsiate ostutähed ja andis 2013. aasta kevadises rekapitaliseerimises osalevate erainvestorite iga märgitud uue aktsia kohta ühe ostutähe. Fond andis need ostutähed tasuta. Põhjenduses 106 esitatud selgituse kohaselt annab iga ostutäht õiguse osta kindlaksmääratud ajavahemike järel ja täitmishinnaga 4,48 Kreeka finantsstabiilsuse fondi osakut. Täitmishind on võrdne fondi märkimishinnaga, mida on suurendatud aastase ja kumulatiivse marginaaliga (4 % esimeseks aastaks, 5 % teiseks aastaks, 6 % kolmandaks aastaks, 7 % neljandaks aastaks ja seejärel 8 % aastapõhiselt viimaseks kuueks kuuks). Hüvitis, mida Kreeka finantsstabiilsuse fond talle kuuluvate aktsiate eest saab, on tegelikult nimetatud tasemetega piiratud. Kõnealune hüvitis on madalam kui rekapitaliseerimisteatises kehtestatud vahemik 7-9 %. Kuna nimetatud ostutähed olid Piraeuse panga poolt 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise raames käivitatud märkimisõiguse emissiooni ja suunatud pakkumise edukuse peamised tegurid, leiab komisjon, et need ostutähed võimaldasid pangal 1 444 miljoni euro ulatuses abisummat vähendada. Olemasolevad simulatsioonid näitasid, et ilma ostutähtedeta ei oleks erainvestorid Piraeuse panga rekapitaliseerimise eelsest madalast omavahendite suhtarvust ja tol ajal valitsenud äärmisest ebakindlusest tingituna saanud piisavat tulu ja ei oleks osalenud. Põhjendustes 249 ja 256 esitatud põhjustel - kuna ostutähtede kasutamise puhul saab Kreeka finantsstabiilsuse fond minimaalse positiivse hüvitussumma ja kuna Kreeka teise kohandamiskava majandus- ja rahanduspoliitika memorandumi eesmärk oli kaasata erainvestoreid, et jätta mõne panga juhtimine erakätesse ning vältida olukorda, et kogu pangandussektor satuks Kreeka finantsstabiilsuse fondi kontrolli alla - on komisjon nõus aktsepteerima sellist kõrvalekaldumist rekapitaliseerimisteatises sätestatud tavapärase hüvitamise nõuetest. Nõusolek põhineb ka asjaolul, et Kreeka finantsstabiilsuse fondi seadusega, mida 2014. aastal muudeti, ei ole aktsiakapitali suurendamise korral ilma eelisostuõiguseta ette nähtud ostutähtede mis tahes korrigeerimist ja märkimisõiguse emissiooni korral tohib korrigeerida ainult ostutähe täitmishinda ning korrigeerimine võib toimuda üksnes tagantjärele ja ainult Kreeka finantsstabiilsuse fondi ostueesõiguse müügist laekunud tulude summa ulatuses. Lisaks võimaldab Kreeka võetud kohustus taotleda komisjoni heakskiitu enne Kreeka finantsstabiilsuse fondi väljalastud ostutähtede mis tahes tagasiostmist ning kindlustada, et ükski edaspidi toimuv tagasiostmine ei vähendaks fondi saadavat hüvitist ega suurendaks aktsiate ostutähtede omanike hüvitist.
(260)
Seoses asjaoluga, et Kreeka finantsstabiilsuse fondi aktsiad on hääleõigusetud, tuletab komisjon meelde, et abivajadus ei ole tingitud peamiselt ülemäärasest riskide võtmisest. Lisaks oli Kreeka teise kohandamiskava majandus- ja rahanduspoliitika memorandumi eesmärk jätta mõne panga juhtimine erakätesse. Kreeka finantsstabiilsuse fondi ja Piraeuse panga vahel sõlmitud raamkokkulepe ja ümberkorralduskava kohaldamata jätmise korral hääleõiguste automaatne taastamine pakuvad kaitset eraomanikest juhtide ülemäärase riskide võtmise eest tulevikus. Lõpuks kujutavad erasektori kaasamise programm ja 2012. aasta detsembris toimunud tagasiostmine endast teatavat riigile makstud hüvitist, kuna Kreeka riigi võlg Piraeuse pangale vähenes mitme miljardi euro võrra. Kõiki neid põhjusi arvestades võib komisjon nõustuda, et Kreeka finantsstabiilsuse fond saab hääleõiguseta aktsiad. Komisjon järeldab seega, et meede B4 oli vajalik.
(261)
Järelikult olid meetmed B1, B2, B3 ja B4 vajalikud päästmisabina nii oma suuruse kui ka vormi poolest.
7.4.3. Proportsionaalsus - negatiivse ülekanduva mõju piiramise meetmed
(262)
Piraeuse pank sai väga suures mahus riigiabi. Selline olukord võib viia konkurentsi tõsise moonutamiseni. Kreeka on aga võtnud endale kohustuse rakendada mitmeid meetmeid negatiivse ülekanduva mõju piiramiseks. Eelkõige näevad võetud kohustused ette, et panga tehingud toimuvad jätkuvalt ärilistel alustel, nagu selgitati põhjendustes 136 ja 137. Kreeka on võtnud kohustuse järgida ka omandamiskeeldu ja väljuda mitmetest investeeringutest, nagu on kirjeldatud põhjendustes 138, 139 ja 143. Konkurentsimoonutuste piiramist hinnatakse põhjalikumalt punktis 7.6.
(263)
Piraeuse panga üldjuhtimise ja äritehingutega seotud kohustuste nõuetekohase rakendamise kontrollimiseks nimetati pangas ametisse järelevalve eest vastutav usaldusisik. See aitab vältida kahjulikke muutusi panga äritavades ja seega vähendab võimalikku negatiivset ülekanduvat mõju.
(264)
25. juunil 2014 esitati komisjonile viimaks uus ulatuslik ümberkorralduskava. Kõnealust ümberkorralduskava hinnatakse punktis 7.6.
(265)
Kokkuvõttes on menetluse algatamise otsuses tõstatatud kahtlused hajutatud. Meetmed B1, B2, B3 ja B4 on 2008. aasta pangandusteatise punkti 15 seisukohast proportsionaalsed.
7.4.4. Järeldused Kreeka finantsstabiilsuse fondi rekapitaliseerimiste kokkusobivuse kohta 2008. aasta pangandusteatise, rekapitaliseerimisteatise ja 2011. aasta pikendusteatisega
(266)
Komisjon jõudis järeldusele, et Kreeka finantsstabiilsuse fondi rekapitaliseerimised (meetmed B1, B2, B3 ja B4) on 2008. aasta pangandusteatise punkti 15, rekapitaliseerimisteatise ja 2011. aasta pikendusteatise seisukohast asjakohased, vajalikud ja proportsionaalsed. Meetmed B1, B2, B3 ja B4 on seega kokkusobivad 2008. aasta pangandusteatise, rekapitaliseerimisteatise ja 2011. aasta pikendusteatisega.
7.5. ATE ÜLEANTUD TEGEVUSE, GENIKI, KÜPROSE ÜLEANTUD TEGEVUSE JA MBG OMANDAMISE KOKKUSOBIVUS ÜMBERKORRALDAMISTEATISEGA
(267)
Ümberkorraldamiskava punktis 23 selgitatakse, et abi saavate pankade teostatavat ettevõtete omandamist ei tohi rahastada riigiabist, välja arvatud juhul, kui see on ettevõtte elujõulisuse taastamiseks hädavajalik. Ümberkorraldamiskava punktides 40 ja 41 märgitakse, et pangad ei tohi kasutada riigiabi konkureerivate ettevõtete omandamiseks, välja arvatud juhul, kui omandamine moodustab finantsstabiilsuse taastamiseks või konkurentsi tõhususe tagamiseks vajaliku konsolideerimisprotsessi osa. Lisaks võib omandamine seada ohtu elujõulisuse taastamise või muuta selle keeruliseks. Komisjon peab seega hindama, kas panga teostatud ettevõtete omandamine on kooskõlas ümberkorraldamisteatisega.
7.5.1. ATE üleantud tegevuse omandamise kokkusobivus ümberkorraldamisteatisega
7.5.1.1. ATE üleantud tegevuse omandamise mõju Piraeuse panga pikaajalisele elujõulisusele
(268)
ATE üleantud tegevuse omandamine tõi Piraeuse panka suure hulga hoiuseid, laenude netosumma oli samal ajal palju väiksem (104). See aitas märkimisväärselt vähendada Piraeuse panga väga suurt laenude ja hoiuste suhtarvu.
(269)
Lisaks sellele on omandamine kaasa aidanud märkimisväärsete sünergiate tekkele, nagu näiteks kulude sünergia filiaalide ja töötajate vähendamise ning IT integratsiooni tulemusel, rahastamisel tekkiv sünergia ja sissetulekute sünergia.
(270)
Omandamine on seega Piraeuse panga pikaajalise elujõulisuse taastamise seisukohalt väga positiivne.
7.5.1.2. ATE üleantud tegevuse omandamise mõju Piraeuse pangale vajaliku abi suurusele
(271)
Ümberkorraldamisteatise punkti 23 kohaselt ei tohi ümberkorraldusabi kasutada teiste ettevõtete omandamiseks, vaid ainult selliste ümberkorralduskulude rahastamiseks, mis on panga elujõulisuse taastamiseks vajalikud.
(272)
Piraeuse panga ATE üleantud tegevuse omandamise eest makstavaks tasuks määrati 0,6 % üleantud hoiuste väärtusest ja summa suurus oli umbes 95 miljonit eurot. See võrdus 0,02 %ga Piraeuse panga koguvaradest omandamise ajal. Kõnealust summat võib seega pidada väikeseks, aga mitte tühiseks.
(273)
ATE üleantud tegevuse omandamine parandas märgatavalt Piraeuse panga äärmiselt pingelist likviidsuspositsiooni ja muutis panga olukorra märksa toimivamaks. Komisjon tuletab meelde, et […]. Seega võib omandamist ja selle eest makstud madalat ostuhinda lugeda Piraeuse panga pikaajalise elujõulisuse taastamiseks hädavajalikuks ning selle suhtes kohaldatakse ümberkorraldamisteatise punktis 23 sätestatud erandit.
7.5.1.3. ATE üleantud tegevuse omandamise moonutav mõju konkurentsile
(274)
Ümberkorraldamisteatise punktide 39 ja 40 kohaselt ei tohi riigiabi kasutada abi mitte saavate ettevõtete kahjustamiseks ja eelkõige konkureerivate ettevõtete omandamiseks. Samas märgitakse ümberkorraldamisteatise punktis 41, et omandamist võib lubada juhul, kui see on finantsstabiilsuse taastamiseks või konkurentsi tõhususe tagamiseks vajaliku konsolideerimisprotsessi osa. Sellistel asjaoludel peab omandamise protsess olema õiglane ning asjaomasel turul tuleb kindlustada tõhusa konkurentsi tingimused.
(275)
Kui Kreeka keskpank hindas 2012. aasta alguses kõigi Kreeka pankade elujõulisust, ei pidanud ta ATEt eraldiseisva ettevõtjana elujõuliseks. Lisaks analüüsis Kreeka keskpank ATE eri võimalusi (näiteks likvideerimine) ning jõudis järeldusele, et ATE üleantud tegevuse müümine on kõige soodsam lahendus, sest see vähendaks tehingute teostamisega seotud riski ja Kreeka kulusid. Omandamist võib seega pidada finantsstabiilsuse taastamiseks vajaliku konsolideerimisprotsessi osaks ümberkorraldamisteatise punktis 41 kirjeldatud tähenduses.
(276)
ATE üleantud tegevuse omandamiseks ei teinud pakkumist ükski abi mitte saav pakkuja.
(277)
Kuna Kreeka konkurentsiamet kiitis ATE üleantud tegevuse omandamise heaks, (105) võib eeldada, et müügi tulemus ei kujuta endast ohtu konkurentsi tõhusale toimimisele Kreekas.
(278)
ATE üleantud tegevuse omandamine on seega kooskõlas ümberkorraldamisteatise 4. jaoga.
7.5.1.4. Järeldus ATE üleantud tegevuse omandamise kohta
(279)
Komisjon jõuab järeldusele, et Kreeka pankade ainulaadset olukorda ja ATE üleantud tegevuse omandamise eripärasid silmas pidades vastab see omandamine ümberkorraldamisteatises sätestatud nõuetele.
7.5.2. Geniki omandamise kokkusobivus ümberkorraldamisteatisega
7.5.2.1. Geniki omandamise mõju Piraeuse panga pikaajalisele elujõulisusele
(280)
Tegevuse kasumlikkust silmas pidades aitab Geniki omandamine kaasa Piraeuse panga pikaajalise elujõulisuse taastumisele. Kõnealuse omandamise ajal Piraeuse panga esitatud analüüsi kohaselt tekitab samas geograafilises piirkonnas asuval turul tegutseva kahe panga ühendamine sünergiaid, nagu näiteks kulude kokkuhoid töötajate arvu vähendamise ja filiaalide sulgemise teel. Piraeuse pank saab juurde Geniki kliendid ja hoiustajad, vähendades sellega oluliselt jaotuskulusid.
(281)
Mis puudutab likviidsuspositsiooni, siis Genikil oli rohkem hoiuseid kui laene, nagu selgitati põhjenduses 65. Seetõttu suurendas omandamine Piraeuse panga likviidsust ning aitas pangal laenude ja hoiuste suhtarvu vähendada. Lisaks oli Geniki piisavalt kapitaliseeritud, enne kui Piraeuse pank Geniki omandas. Seega ei tohiks omandamine tekitada Piraeuse pangale mingeid edasisi kapitalivajadusi.
(282)
Omandamine on seega Piraeuse panga pikaajalise elujõulisuse taastamise seisukohalt positiivne.
7.5.2.2. Geniki omandamise mõju Piraeuse pangale vajaliku abi suurusele
(283)
Ümberkorraldamisteatise punkti 23 kohaselt ei tohi ümberkorraldusabi kasutada teiste ettevõtete omandamiseks, vaid ainult selliste ümberkorralduskulude rahastamiseks, mis on panga elujõulisuse taastamiseks vajalikud. Kuigi kõnealusel juhul on omandamisel Piraeuse panga elujõulisusele positiivne mõju, ei ole see ümberkorraldamisteatise punkti 23 tähenduses panga elujõulisuse seisukohalt oluline.
(284)
Piraeuse pank maksis Geniki omandamise eest siiski ainult 1 miljon eurot, mida peetakse väga väikeseks summaks. Lisaks oli Geniki piisavalt kapitaliseeritud ja tehingu tingimusena tegi Société Générale Piraeuse pangale märkimisväärse kapitalisüsti (106).
(285)
Komisjon teeb järelduse, et arvesse võttes tehingu eripära (täielikult kapitaliseeritud panga väga madala hinnaga omandamine ja müüja tehtud kapitalisüst Piraeuse panka), ei toonud omandamine Piraeuse pangale kaasa mis tahes edasist kapitalivajadust ning seetõttu ei ole Geniki omandamine erandlikult vastuolus põhimõttega, et abi peaks piirduma minimaalselt vajalikuga.
7.5.2.3. Geniki omandamise moonutav mõju konkurentsile
(286)
Nagu on märgitud põhjenduses 274, ei tohi ümberkorraldamisteatise punktide 39 ja 40 kohaselt riigiabi kasutada abi mitte saavate ettevõtete kahjustamiseks ja eelkõige konkureerivate ettevõtete omandamiseks, viimane on lubatud üksnes teatud tingimustel.
(287)
Kui Kreeka keskpank hindas 2012. aasta alguses kõigi Kreeka pankade elujõulisust, ei pidanud ta Genikit eraldiseisva ettevõtjana elujõuliseks. Geniki tõi Société Générale’ile suuri kahjumeid, mistõttu Société Générale kavatses selle müüa või oleks kaalunud Geniki pankrotti, kui müümisest ei oleks midagi välja tulnud. Omandamist võib seega pidada finantsstabiilsuse taastamiseks vajaliku konsolideerimisprotsessi osaks ümberkorraldamisteatise punktis 41 kirjeldatud tähenduses.
(288)
Lisaks ei teinud Geniki omandamiseks mis tahes asjakohast pakkumist ükski abi mitte saav pakkuja. Seega ei tõrjunud Piraeuse pank eemale ühtegi abi mitte saavat pakkujat.
(289)
Kuna Kreeka konkurentsiamet kiitis omandamise heaks, (107) võib eeldada, et müügi tulemus ei kujuta endast ohtu konkurentsi tõhusale toimimisele Kreekas.
(290)
Lõpuks, ostuhind oli väga madal. Sellepärast ei saa väita, et Piraeuse pank kasutas omandamise rahastamiseks riigiabi. Nimetatud asjaolusid silmas pidades võib teha järelduse, et Geniki omandamise suhtes on kohaldatav ümberkorraldamisteatise punktis 41 sätestatud erand.
7.5.2.4. Järeldus Geniki omandamise kohta
(291)
Komisjon jõuab järeldusele, et Kreeka pankade ainulaadset olukorda ja Geniki omandamise eripärasid silmas pidades vastab see omandamine ümberkorraldamisteatises sätestatud nõuetele.
7.5.3. Küprose üleantud tegevuse omandamise kokkusobivus ümberkorraldamisteatisega
7.5.3.1. Küprose üleantud tegevuse omandamise mõju Piraeuse panga pikaajalisele elujõulisusele
(292)
Küprose üleantud tegevuse omandamine suurendab Piraeuse panga pikaajalist elujõulisust.
(293)
Omandamise ajal Piraeuse panga esitatud analüüsi kohaselt tekitab üleandmine märkimisväärseid sünergiaid, nagu näiteks kulude sünergia haldus- ja personalikulude kokkuhoiu tulemusel ning hoiuste maksumuse märgatav paranemine. Piraeuse pank on kolme Küprose panga Kreeka tegevus alates nende omandamisest täielikult integreerinud, kõik kolme Küprose panga filiaalid ümber nimetanud ja teinud edusamme võrgustiku ratsionaliseerimisel.
(294)
Kolme Küprose panga Kreekat hõlmava tegevusega seotud laenuportfellid olid hästi kindlustatud. Piraeuse pank omandas kõnealused laenud hinnaga, mis oli tunduvalt väiksem nende nimiväärtusest: ostuhinda kärbiti tulevaste kahjumite kajastamiseks PIMCO stressitesti raames antud hinnangu põhjal. See vähendab võimalust, et laenukahjumi tekkimise risk ületab juba madalas ostuhinnas kajastuva kahjumi.
(295)
Piraeuse pank omandas ka suure hulga hoiuseid, peaaegu sama palju kui omandatud laenude netosumma. Selle abil tugevdas ta oma likviidsuspositsiooni.
(296)
Omandamine on seega Piraeuse panga pikaajalise elujõulisuse taastamise seisukohalt positiivne.
7.5.3.2. Küprose üleantud tegevuse omandamise mõju Piraeuse pangale vajaliku abi suurusele
(297)
Ümberkorraldamisteatise punkti 23 kohaselt ei tohi ümberkorraldusabi kasutada teiste ettevõtete omandamiseks, vaid ainult selliste ümberkorralduskulude rahastamiseks, mis on panga elujõulisuse taastamiseks vajalikud.
(298)
Punktis 7.3 esitatud analüüsi kohaselt oli abi eesmärk katta Küprose üleantud tegevuse omandaja kapitalivajadused, sest nende omandamine aitas tagada Kreeka finantsstabiilsuse säilitamise. Tasu, mille Piraeuse pank Küprose üleantud tegevuse omandamise eest lõpuks maksis, oli palju väiksem kui omandatud väärtpaberiportfelli arvestuslik väärtus. Pärast selle vähendamist tulevaste kahjumite kajastamiseks PIMCO stressitesti raames antud hinnangu põhjal oli see isegi väiksem kui laenude väärtus. Omandamishinda võib seega pidada negatiivseks. Seda järeldust toetab asjaolu, et Piraeuse pank kajastas Küprose üleantud tegevust omandades suure negatiivse firmaväärtuse, mis suurendas panga kapitali.
(299)
Kui asutakse siiski seisukohale, et Piraeuse pank maksis positiivse hinna, siis märgib komisjon, et Kreeka finantsstabiilsuse fond oli omandamise eeltingimusena võtnud ostja ees kohustuse teha ostuhinna suurune kapitalisüst. 2013. aasta rekapitaliseerimise raames täitis Kreeka finantsstabiilsuse fond selle kohustuse. Kõnealune kapitalisüst on abi Küprose üleantud tegevusele ja mitte Piraeuse pangale, nagu on selgitatud punktis 6.2.1. Seega ei põhjustanud omandamine Piraeuse pangale täiendava riigiabi vajadust.
(300)
Komisjon jõuab järeldusele, et tulenevalt ebatüüpilistest tingimustest (madal ostuhind ja Kreeka finantsstabiilsuse fondi võetud kohustus teha ostuhinna ulatuses kapitali suurendamise raames kapitalisüst) ei ole Küprose üleantud tegevuse omandamine erandlikult vastuolus põhimõttega, et abi peaks piirduma minimaalselt vajalikuga.
7.5.3.3. Küprose üleantud tegevuse omandamise moonutav mõju konkurentsile
(301)
Nagu on märgitud põhjenduses 274, ei tohi ümberkorraldamisteatise punktide 39 ja 40 kohaselt riigiabi kasutada abi mitte saavate ettevõtete kahjustamiseks ja eelkõige konkureerivate ettevõtete omandamiseks, viimane on lubatud üksnes teatud tingimustel.
(302)
Küprose pankade Kreekaga seotud tegevuse müümise eesmärk oli kaitsta Kreeka pangandussüsteemi stabiilsust ja tagada, et Küprose pangad saaksid kõnealuse äritegevuse müüa enne, kui see kaotaks igasuguse väärtuse. Tehingut võib seega pidada finantsstabiilsuse taastamiseks vajaliku konsolideerimisprotsessi osaks ümberkorraldamisteatise punktis 41 kirjeldatud tähenduses.
(303)
Lisaks ei teinud kolme Küprose panga omandamiseks mis tahes asjakohast pakkumist ükski abi mitte saav pakkuja.
(304)
Kuna Kreeka konkurentsiamet kiitis omandamise heaks, võib eeldada, (108) et müügi tulemus ei kujuta endast ohtu konkurentsi tõhusale toimimisele Kreekas.
(305)
Nimetatud asjaolusid silmas pidades võib teha järelduse, et Küprose üleantud tegevuse omandamise suhtes on kohaldatav ümberkorraldamisteatise punktis 41 sätestatud erand.
7.5.3.4. Järeldus Küprose üleantud tegevuse omandamise kohta
(306)
Komisjon jõuab järeldusele, et Kreeka pankade ainulaadset olukorda ja Küprose üleantud tegevuse omandamise eripärasid silmas pidades vastab kõnealune omandamine ümberkorraldamisteatises sätestatud nõuetele.
7.5.4. MBG omandamise kokkusobivus ümberkorraldamisteatisega
7.5.4.1. MBG omandamise mõju Piraeuse panga pikaajalisele elujõulisusele
(307)
Täielikult rekapitaliseeritud MBG omandamine suurendab Piraeuse panga pikaajalist elujõulisust.
(308)
Omandamise ajal Piraeuse panga esitatud analüüsi kohaselt tekitab üleandmine märkimisväärseid sünergiaid, nagu näiteks kulude sünergia filiaalide ja personali vähendamise tulemusel, madalamad hoiusekulud ja sünergiatulu. Vahepeal on Piraeuse pank MBG täielikult integreerinud.
(309)
Kuna MBG kapitaliseeriti piisavalt, enne kui Piraeuse pank selle omandas ja kuna pank maksis 1 miljoni euro suuruse hinna, ei tohiks omandamine tekitada Piraeuse pangale mingeid edasisi kapitalivajadusi. Lisaks võttis müüja tehingu raames kohustuse paigutada Piraeuse panka 400 miljonit eurot. Kohustus täideti 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise raames, mille käigus BCP eraldas Piraeuse pangale 400 miljonit eurot.
(310)
Komisjon jõudis järeldusele, et omandamine on Piraeuse panga pikaajalise elujõulisuse taastamise seisukohalt positiivne ja et MBG hind oli nii madal, et ei mõjutanud abi piirdumist vajaliku miinimumiga.
7.5.4.2. MBG omandamise mõju Piraeuse pangale vajaliku abi suurusele
(311)
Ümberkorraldamisteatise punkti 23 kohaselt ei tohi ümberkorraldusabi kasutada teiste ettevõtete omandamiseks, vaid ainult selliste ümberkorralduskulude rahastamiseks, mis on panga elujõulisuse taastamiseks vajalikud. Kuigi kõnealusel juhul on omandamisel Piraeuse panga elujõulisusele positiivne mõju, ei ole see ümberkorraldamisteatise punkti 23 tähenduses panga elujõulisuse seisukohalt oluline.
(312)
Piraeuse pank maksis MBG omandamise eest siiski ainult üks miljonit eurot, mida peetakse väga väikeseks summaks. Lisaks oli BCP MBG piisavalt kapitaliseerinud ja tehingu tingimusena tegi BCP Piraeuse pangale 400 miljoni euro suuruse kapitalisüsti (109).
(313)
Komisjon teeb järelduse, et võttes arvesse tehingu eripära (täielikult kapitaliseeritud panga väga madala hinnaga omandamine ja müüja tehtud kapitalisüst Piraeuse panka), ei too MBG omandamine Piraeuse pangale kaasa mingit edasist kapitalivajadust ning seetõttu ei ole see erandlikult vastuolus abi minimeerimise põhimõttega.
7.5.4.3. MBG omandamise moonutav mõju konkurentsile
(314)
Nagu on märgitud põhjenduses 274, ei tohi ümberkorraldamisteatise punktide 39 ja 40 kohaselt riigiabi kasutada abi mitte saavate ettevõtete kahjustamiseks ja eelkõige konkureerivate ettevõtete omandamiseks, viimane on lubatud üksnes teatud tingimustel.
(315)
Kui Kreeka keskpank hindas 2012. aasta alguses kõigi Kreeka pankade elujõulisust, ei pidanud ta MGBd eraldiseisva ettevõtjana elujõuliseks. MBG tõi BCPle suuri kahjumeid, mistõttu BCP kavatses selle müüa või oleks kaalunud MBG pankrotti, kui müümisest ei oleks midagi välja tulnud. MBG müümine oli ühtlasi BCP ümberkorralduskava osa (110). Omandamist võib seega pidada finantsstabiilsuse taastamiseks vajaliku konsolideerimisprotsessi osaks ümberkorraldamisteatise punktis 41 kirjeldatud tähenduses.
(316)
Lisaks ei teinud MBG omandamiseks ühtki asjakohast pakkumist ükski abi mitte saav pakkuja.
(317)
Selle põhjal võib teha järelduse, et MGB omandamise suhtes on kohaldatav ümberkorraldamisteatise punktis 41 sätestatud erand.
7.5.4.4. Järeldus MBG omandamise kohta
(318)
Komisjon jõuab järeldusele, et Kreeka pankade ainulaadset olukorda ja MGB omandamise eripärasid silmas pidades vastab see omandamine ümberkorraldamisteatises sätestatud nõuetele.
7.6. MEETMETE A, B1, B2, B3 JA B4 KOKKUSOBIVUS ÜMBERKORRALDAMISTEATISEGA
7.6.1. Raskuste põhjused ja ümberkorraldamisteatise kohase hindamise tulemused
(319)
Nagu on osutatud punktides 2.1.1 ja 2.1.2, tulenevad Piraeuse panga raskused peamiselt Kreeka võlakriisist ning Kreeka ja Lõuna-Euroopa tõsisest majanduslangusest. Seoses võlakriisiga kaotas Kreeka valitsus juurdepääsu finantsturgudele ja pidi lõpuks pidama läbirääkimisi kokkuleppe üle oma riigi ja rahvusvaheliste võlausaldajatega seoses erasektori kaasamise programmiga, mille tulemusel saavutati riigi vastu suunatud nõuete vähendamine 53,3 % võrra. Lisaks vahetati 31,5 % nõuetest madalama intressimäära ja pikemate tähtaegadega Kreeka uute riigivõlakirjade vastu. Kreeka riik ostis need uued võlakirjad Kreeka pankadelt 2012. aasta detsembris tagasi hinnaga, mis jäi nende nimiväärtusest 30,2 % ja 40,1 % vahele, mis tõi Kreeka pankadele kaasa täiendava kahjumi. Lisaks sellele, et erasektori kaasamise programm ja võla tagasiostmine mõjutasid Piraeuse panga kapitalipositsiooni, toimus pangas alates 2010. aastast kuni 2012. aasta keskpaigani ka väga suur hoiuste väljavool, mis tulenes ohust, et Kreeka väljub jätkusuutmatu riigivõla ja majanduslanguse tõttu euroalast.
(320)
Piraeuse pangale antud abi, st meetmete B1, B2, B3 ja B4 alusel saadud summa ehk 7 335 miljonit eurot, on suurem kui erasektori kaasamise programmiga seotud kahjum (5 911 miljonit eurot).
(321)
Suur osa kapitalivajadustest tuleneb finantsasutuse tavapärasest seotusest riigiriskiga. See asjaolu toodi välja ka menetluse algatamise otsuse põhjendustes 63 ja 74. Seega peab Piraeuse pank oma ümberkorralduskavas pöörama moraaliriski küsimustele vähem tähelepanu kui teised abi saavad finantsasutused, kes on liigselt riske võtnud. Kuna abimeetmed moonutavad konkurentsi vähem, siis tuleks konkurentsi moonutamist piiravaid meetmeid proportsionaalselt leevendada. Kuna erasektori kaasamise programm ja võla tagasiostmine kujutavad endast võlanõudest loobumist riigi kasuks, siis võib pankade rekapitaliseerimisel riigile vähem hüvitist maksta. Komisjon leiab siiski, et Piraeuse panga riskimäärad seoses Kreeka riigiriskiga olid suuremad kui muudel suurtel Kreeka pankadel (111). Sellest tulenevalt ei saa kogu Kreeka riigivõlakirjadega seotud kahju kanda finantsasutuse tavapärase riigiriskiga seotuse arvele.
(322)
Piraeuse panga kahjumi teine põhjus on Kreeka kodumajapidamistele ja ettevõtetele antud laenudega seotud kahjum. Komisjon on seisukohal, et see kahjum tuleneb peamiselt erakordselt tõsisest ja pikaajalisest SKP vähenemisest umbes 25 % võrra viie aasta jooksul ning ei ole seotud panga liiga riskantsete laenuandmise tavadega. Seetõttu ei teki selle kahjumi katmiseks antud abi puhul moraaliriski, mis tekib siis, kui abiga korvatakse panga varasema riskikäitumise tagajärgi. Seega on abi vähem moonutava iseloomuga (112).
(323)
Osa Piraeuse panga kapitalivajaduste ja laenukahjumite põhjuseks olid mõned rahvusvahelised tütarettevõtjad. 2012. aastal panga kapitalivajaduste väljaselgitamiseks läbi viidud stressitest näitas, et välismaiste laenude krediidikahju prognoos oli baasstsenaariumi kohaselt 1 314 miljonit eurot ja ebasoodsa stsenaariumi kohaselt 1 624 miljonit eurot. Mitmed kõnealused välismaised ettevõtted olid viimaste aastate vältel kahjumlikud. Rahvusvahelise tegevusega seotud kahjud olid 2012. aastal enne maksude mahaarvamist 244 miljonit eurot (113). Välismaised varad vähendasid ka likviidsust.
(324)
Seega võib järeldada, et märkimisväärne osa kahjumist ja abivajadusest kuulub 2011. aasta pikendusteatise punkti 14 alla, mis võimaldab komisjonil nõudeid leevendada. Samuti tuleneb abivajadus osalt Kreeka erakordselt tõsisest majanduslangusest, mitte riskantsest laenamisest. Selline abi ei tekita moraaliriski ja on seetõttu vähem moonutava iseloomuga.
(325)
Osa abivajadusest tuleneb Piraeuse panga enda riskide võtmisest seoses suure positsiooniga riigi võlakirjades ja välismaiste tütarettevõtjatega.
7.6.2. Elujõulisus
(326)
Ümberkorralduskavaga tuleb tagada, et finantsasutus on võimeline taastama ümberkorraldusperioodi lõpuks oma pikaajalise elujõulisuse (ümberkorraldusteatise punkt 2). Käesoleval juhul on ümberkorraldusperiood aeg, mis jääb käesoleva otsuse vastuvõtmise ja 31. detsembri 2018 vahele.
(327)
Kreeka esitas kooskõlas ümberkorraldamisteatise punktidega 9-11 ulatusliku ja üksikasjaliku ümberkorralduskava, milles on toodud kogu teave Piraeuse panga ärimudeli kohta. Kavas selgitatakse ka Piraeuse panga raskuste põhjusi ning kõigi elujõulisusega seotud probleemidega tegelemiseks võetud meetmeid. Ümberkorralduskavas kirjeldatakse eelkõige strateegiat, mis valiti Piraeuse panga tegevuse tõhususe säilitamiseks ja selleks, et tegeleda viivislaenude suure osakaaluga, haavatava likviidsus- ja kapitalipositsiooniga ning oma välismaiste ettevõtetega, mis viimastel aastatel toetusid rahastamise ja kapitali osas emaettevõtjale.
7.6.2.1. Kreeka pangandustegevus
(328)
Seoses likviidsuse (114) ja Piraeuse panga sõltuvusega eurosüsteemi rahalistest vahenditest nähakse ümberkorralduskavas ette bilansimahu piiratud kasv Kreekas, samas kui hoiuste baas peaks uuesti kasvama Sõltuvus riigi tagatud erakorralisest likviidsusabist on juba vähenenud ja kahaneb jätkuvalt, mis aitab samuti pangal oma rahastamiskulusid vähendada.
(329)
Põhjenduses 137 nimetatud kohustus, mis on seotud laenude ja hoiuste suhtarvuga, tagab Piraeuse panga bilansi struktuuri jätkusuutlikkuse ümberkorraldusperioodi lõpus. Väärtpaberite müük ja muud kõrvaltegevused tugevdavad samuti panga likviidsuspositsiooni. Piraeuse panga jätkuvalt pingelise likviidsuspositsiooni tõttu võib komisjon nõustuda Kreeka ametiasutuste taotlusega, et neil lubataks võimaldada pangale likviidsust tagatiste ja riigivõlakirjade kujul Kreeka pankade toetuskava ning riigi tagatud erakorralise likviidsusabi raames.
(330)
Rahastamiskulude vähendamiseks on Kreeka ühtlasi võtnud kohustuse, et Piraeuse pank jätkab Kreekas hoiustelt makstavate intressimäärade langetamist, nagu kirjeldati põhjenduses 137. Sellise hoiusekulude vähendamise saavutamine oleks otsustava tähtsusega Piraeuse panga provisjoneerimisele eelnenud kasumlikkuse parandamisel.
(331)
Kriisi algusest saadik on Piraeuse pank teinud suuri omandamistehinguid, mis suurendasid hüppeliselt panga suurust ja hoiusebaasi. Pank integreeris omandatud ettevõtted rekordajaga. Praegu püüab Piraeuse pank rakendada kõiki kõnealustest omandamistest tulenevaid võimalikke sünergiaid. Pank on alustanud Kreekas filiaalide ja töötajate arvu vähendamise teel oma ärivõrgustiku ratsionaliseerimist (115). 2017. aastaks peaksid Piraeuse panga kogukulud Kreekas vähenema 2013. aastaga võrreldes veel […] %. Selle eesmärgi saavutamiseks võttis Kreeka kohustuse, et Piraeuse pank vähendab Kreekas oma filiaalide ja töötajate arvu 31. detsembriks 2017 vastavalt […] ja […], kusjuures kogukulude maksimumsumma Kreekas peaks olema […] miljardit eurot. Eeldatav kulude ja tulude suhe peaks olema ümberkorraldusperioodi lõpuks väiksem kui […] %. Komisjon leiab, et ümberkorralduskava elluviimine säilitab uues turuolukorras Piraeuse panga tõhususe.
(332)
Olulise tähtsusega valdkond on veel viivislaenude haldamine, sest need moodustasid 31. detsembriks 2013 Piraeuse panga portfellist 36 % (116). Pank kavatseb parandada oma krediidipoliitikat (piirmäärad, piisavad tagatised) ning keskenduda oma kahjude vähendamiseks põhitegevusele. Kreeka on võtnud ka kohustuse, et Piraeuse pank peab krediidipoliitika osas kinni kõrgetest standarditest, et ohjata riske ja maksimeerida panga väärtust krediidiprotsessi igal tasandil, sealhulgas laenude ümberkorraldamisel, nagu kirjeldati põhjenduses 141.
7.6.2.2. Panga üldjuhtimine
(333)
Tähelepanu keskmes on ka panga juhtimine, võttes arvesse, et pärast 2013. aasta kevadist rekapitaliseerimist kuulub suurem osa Piraeuse panga aktsiatest Kreeka finantsstabiilsuse fondile, kuid selle hääleõigus on piiratud,. Lisaks omavad mõned panka kontrollivad erainvestorid ka ostutähti ja saavad seega täiel määral kasu, kui aktsiahind ümberkorraldusperioodil hüppeliselt suureneb. Kuna kõnealune olukord võib tekitada moraaliriski, sõlmisid Piraeuse pank ja Kreeka finantsstabiilsuse fond 2013. aastal vastastikuse raamkokkuleppe. Kokkulepe kaitseb panga igapäevast äritegevust põhiaktsionäride sekkumise eest, kindlustades samal ajal, et Kreeka finantsstabiilsuse fondil on võimalik ümberkorralduskava täitmist kontrollida ning asjakohaste konsulteerimismenetluste abil ära hoida panga juhatuse ülemäärast riskide võtmist. Ühtlasi on Piraeuse pank võtnud kohustuse jälgida hoolikalt seotud laenuvõtjatega kaasnevaid riske. Komisjon märgib heakskiitvalt ära asjaolu, et Kreeka finantsstabiilsuse fond saab automaatselt oma hääleõiguse tagasi, kui Piraeuse pank oma ümberkorralduskava ei rakenda.
7.6.2.3. Rahvusvaheline tegevus
(334)
Piraeuse panga rahvusvaheline tegevus on minevikus kohati põhjustanud panga kapitali ja likviidsuse vähenemist, nagu on selgitatud põhjenduses 323.
(335)
Ümberkorralduskavas nähakse ette, et Piraeuse pank keskendub jätkuvalt omamaisele turule. Piraeuse pank on juba müünud oma tütarettevõtja Ameerika Ühendriikides. Samuti on ta alustanud teiste tütarettevõtjate ratsionaliseerimist, et tugevdada laenude tagamist ja vähendada tütarettevõtjate rahastamispuudujääki. Allesjäänud tütarettevõtjate võrgustikus kavatsetakse läbi viia täiendav ratsionaliseerimine, nagu on kirjeldatud põhjenduses 130.
(336)
Seega kahaneb tulevikus välismaiste varade kogusumma. Ümberkorraldusperioodi lõpuks moodustavad välismaised varad […] osa Piraeuse panga bilansi kogumahust.
(337)
Komisjon on seega seisukohal, et Piraeuse pank on piisaval määral välismaiseid tütarettevõtjaid ümber korraldanud ja vähendanud nende suurust, et vältida edaspidi täiendavaid kapitalivajadusi ja likviidsuspuudujääki. Põhjenduses 138 kirjeldatud kohustus hoiduda suurte kapitalisummade paigutamisest panga rahvusvahelistesse tütarettevõtjatesse tagab ka selle, et välismaised tütarettevõtjad ei ohusta Piraeuse panga kapitali- või likviidsuspositsiooni.
7.6.2.4. Järeldus elujõulisuse kohta
(338)
Punktis 2.4 kirjeldatud baasstsenaariumi kohaselt on Piraeuse pank ümberkorraldusperioodi lõpus võimeline saama tulu, mis võimaldab katta kõik tema kulud, ja saavutab asjakohase omakapitali investeeringute tulususe, võttes arvesse tema riskiprofiili. Panga kapitalipositsioon jääb samas prognoosi kohaselt rahuldavale tasemele.
(339)
Komisjon võtab teadmiseks ka Kreeka ametiasutuste esitatud Piraeuse panga ümberkorralduskavas kirjeldatud ebasoodsa stsenaariumi. See stsenaarium põhineb Kreeka finantsstabiilsuse fondiga kokku lepitud eelduste kogumil. Selles võetakse arvesse pikemat ja sügavamat majanduslangust ning kinnisvarahindade tõsisemat deflatsiooni. Ümberkorralduskavast ilmneb, et Piraeuse pank on võimeline taluma küllaltki suurt stressi ja jääb ümberkorraldusperioodi lõpus ka ebasoodsa stsenaariumi korral kasumlikuks ja hästi kapitaliseeritud pangaks.
(340)
2014. aastal kaasatud täiendav kapital, kogusummas 1 750 miljonit eurot, on piisav, et 2013. aasta stressitesti baasstsenaariumi kohaselt ümberkorraldusperioodil toime tulla ja maksta välja eelisaktsiad, mida Piraeuse pank 2014. aasta mais ka tegi (117). […] Komisjon tuletab meelde, et kapitalivajaduste hindamisel baasstsenaariumi kohaselt tegi Kreeka keskpank juba mitmeid kohandusi, mille tulemusel suurenesid hinnangulised kapitalivajadused võrreldes Piraeuse panga enda baasstsenaariumis hinnatud kapitalivajadustega. Seetõttu leiab komisjon, et Kreeka keskpanga hinnatud baasstsenaariumi kohaste kapitalivajaduste puhul on teatavat stressiolukorda arvesse võetud. Komisjon ei nõua Piraeuse panga elujõuliseks tunnistamiseks, et pangal oleks Kreeka keskpanga hinnatud stressiolukorra kapitalivajaduste katmiseks eelnevalt piisavalt kapitali, kuna kõnealune hinnanguline tase kehtib tõsisema stressiolukorra kohta ja kuna 2014. aasta kapitali kaasamise põhjal on ilmne, et Piraeuse pank on taas saanud juurdepääsu kapitaliturgudele.
(341)
Lisaks on positiivne, et Piraeuse pank ei tee täiendavaid investeeringuid mitteinvesteerimisjärgu reitinguga väärtpaberitesse, mis aitab tal säilitada oma kapitali- ja likviidsuspositsiooni.
(342)
Komisjon jõuab seega järeldusele, et juba teostatud ümberkorralduste ja täiendavalt kavandatud ümberkorralduste kombinatsioon on Piraeuse panga pikaajalise elujõulisuse taastamiseks piisav.
7.6.3. Omaosalus ja kulude jagamine
(343)
Ümberkorraldamisteatise punkti 3 kohaselt peavad pangad ja kapitaliomanikud aitama ümberkorraldustele kaasa võimalikult suures ulatuses, et oleks tagatud abi piirdumine vajaliku miinimumiga. Seega peaksid pangad kasutama ümberkorraldamise rahastamiseks omavahendeid, näiteks müüma varasid, samas kui kapitaliomanikud peaksid võimaluse korral panga kahjumi katma.
7.6.3.1. Piraeuse panga omaosalus: investeeringutest loobumised ja kulude vähendamine
(344)
Piraeuse pank oli juba loobunud väikestest välismaistest ettevõtetest (Ameerika Ühendriikides) ja vähendanud osa oma portfelli kuuluvate ettevõtete finantsvõimendust, et parandada nii kapitali adekvaatsust kui ka likviidsuspositsiooni. Ümberkorralduskavas nähti ette välismaise tegevuse vähendamist, nagu on kirjeldatud põhjendustes 125-129. Võttes arvesse finantsvõimenduse vähendamist ja juba lõpule viidud loobumistehinguid ning pärast välismaiste ettevõtete finantsvõimenduse vähendamise ja nendest loobumisega seotud kohustuste täitmist on Piraeuse pank oma geograafilist esindatust […] märkimisväärselt kokku tõmmanud. Piraeuse panga rahvusvaheliste varade vähendamine vähendab oluliselt ka nende olemasolust tingitud tulevase abivajaduse ohtu. Seega aitab see kahandada abisummat miinimumini.
(345)
Kapitalivajaduste vähendamise eesmärgil ei kasuta Piraeuse pank kapitali oma välismaiste tütarettevõtjate toetamiseks või laiendamiseks, nagu on kirjeldatud põhjenduses 138. Lisaks tagavad Kreeka võetud kohustused, et Piraeuse pank ei tee kulukaid omandamistehinguid.
(346)
Piraeuse pank on algust teinud ka laiaulatusliku kulude vähendamise programmiga, nagu on osutatud punktis 2.4.2. Panga kulud vähenevad kuni 2017. aastani veelgi. Panga tööjõudu ja palku ollakse sunnitud vähendama. Ühtlasi on Kreeka võtnud kohustuse piirata Piraeuse panga juhtide töötasu, […].
7.6.3.2. Kauaaegsete aktsionäride kulude jagamine ja turule toodud uus kapital
(347)
Piraeuse panga kauaaegsete aktsionäride osalus vähenes seoses 2009. aastal läbi viidud märkimisõiguse emissiooniga (118) ja seejärel Kreeka finantsstabiilsuse fondi rekapitaliseerimisega (meede B4) ning 2013. aastal ja 2014. aasta märtsis toimunud erakapitali kaasamisega. Näiteks vähenes panga aktsionäridele kuuluv osalus, mis tol ajal hõlmas 2009. aastal raha paigutanud investoreid, 100 %lt enne 2013. aasta kevadist rekapitaliseerimist vaid 2,3 protsendile pärast nimetatud rekapitaliseerimist. Piraeuse pank ei ole alates 2008. aastast maksnud mingeid rahalisi dividende. Lisaks kõnealusele kauaaegsete aktsionäride osalemisele kulude jagamises on Piraeuse pank alates kriisi algusest 2008. aastal kaasanud märkimisväärsel hulgal erakapitali, täpsemalt 2009. aastal 807 miljonit eurot, 2013. aastal 1 444 miljonit eurot ja 2014. aastal 1 750 miljonit eurot.
7.6.3.3. Allutatud laenude omanike osalemine kulude jagamises
(348)
Piraeuse panga hübriid- ja allutatud laenude omanikud on aidanud kaasa panga ümberkorralduskulude katmisel. Pank on kapitali saamiseks läbi viinud mitmeid kohustiste haldamise toiminguid, nagu on kirjeldatud põhjenduses 134.
(349)
Seni käibel olevate instrumentide suhtes kohaldatakse põhjenduses 143 nimetatud kupongimaksete keeldu. Komisjon on seetõttu seisukohal, et tagatud on asjakohane panga hübriid- ja allutatud laenude omanike osalemine kulude jagamises ning sellega seoses täidetakse ümberkorraldamisteatise nõudeid.
7.6.3.4. Järeldus omapanuse ja kulude jagamises osalemise kohta
(350)
Võrreldes kogu riigipoolse rekapitaliseerimisega on omapanus ja kulude jagamises osalemine, eeskätt varade müügi ja laenuportfelli vähendamise kujul, palju väiksem sellest, mida komisjon peab tavaliselt piisavaks. Vähendamine puudutab ainult välismaist tegevust, mis hõlmab piiratud osa Piraeuse panga tegevusest, (119) ning ümberkorraldamisega ei nähta ette Kreeka laenude ja hoiuste suuruse mis tahes vähendamist, mis on, vastupidi, viimase aasta jooksul pärast omandamisi järsult kasvanud. Komisjon võtab siiski arvesse punktis 7.6.1 käsitletud aspekte ja eelkõige asjaolu, et saadud abi on osaliselt käsitatav 2011. aasta pikendusteatise punktis 14 sätestatud erandina, mille kohaselt komisjon võib nõustuda väiksema omapanuse ja kulude jagamisega. Komisjon märgib ühtlasi heakskiitvalt, et Piraeuse pank kaasas kapitaliturult 2013. aasta mais 1 444 miljonit eurot ja 2014. aasta märtsis 1 750 miljonit eurot, […]. 2014. aasta märtsis kaasatud kapital saadi aktsiahinnaga, mis oli võrdväärne 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise (meede B4) raames Kreeka finantsstabiilsuse fondi märgitud aktsiahinnaga. Kõrge emiteerimishind piiras seega Kreeka finantsstabiilsuse fondi osa vähenemist. Samuti maksis Piraeuse pank välja eelisaktsiad (meede A). Kõiki nimetatud asjaolusid arvesse võttes võib järeldada, et ümberkorralduskavas on abi vajaliku miinimumini piiramiseks piisavalt meetmeid omapanuse ja kulude jagamises osalemiseks.
7.6.4. Konkurentsimoonutusi piiravad meetmed
(351)
Ümberkorraldamisteatises nõutakse, et ümberkorralduskavas pakutaks välja konkurentsi moonutamist piiravad ja pangasektori konkurentsivõimet tagavad meetmed. Lisaks tuleks nende meetmete abil tegeleda ka moraaliriski küsimustega ja tagada, et riigiabi ei kasutata konkurentsivastase käitumise rahastamiseks.
(352)
Ümberkorraldamisteatise punkti 31 kohaselt peab komisjon abi suuruse ja konkurentsi moonutava mõju hindamisel arvesse võtma nii absoluutset kui ka suhtelist abisummat ning kulude jagamises osalemise ulatust ja finantsasutuse turupositsiooni pärast ümberkorraldamist. Sellega seoses tuletab komisjon meelde, et Piraeuse pank sai riigilt kapitalitoetust, mis vastab 23,7 protsendile tema riskiga kaalutud varadest (120). 2010. aastal sai Piraeuse pank 9,9 miljardi euro ulatuses likviidsustagatisi ja 1,3 miljardi euro ulatuses riigivõlakirju, mis koos moodustavad panga bilansist ligi 25 %. Lisaks sai pank riigi tagatud erakorralist likviidsusabi. Sellepärast on võimalikke konkurentsimoonutusi piiravad meetmed abisumma suurust silmas pidades vajalikud. Lisaks on suur ka Piraeuse panga turuosa Kreekas. ATE üleantud tegevuse, Geniki, BCP ja Küprose üleantud tegevuse omandamine suurendas panga turuosa. Pärast nimetatud omandamisi oli Kreekas 2013. aasta lõpus Piraeuse panga hoiuste turuosa 29 % ning elamukinnisvaraga seotud hüpoteeklaenude, tarbijalaenude ja äriühingute laenude turuosa vastavalt 25 %, 22 % ja 35 % (2011. aastal vastavalt 10 %, 8 %, 8 % ja 14 %) (121).
(353)
Komisjon tuletab meelde, et Piraeuse panga raskused olid suurel määral tingitud välistest vapustustest, nagu Kreeka võlakriis ja pikaajaline majanduslangus, mis on 2008. aastast alates segi paisanud Kreeka majanduse, nagu juba on märgitud menetluse algatamise otsuse põhjenduses 74. Vajadus tegeleda moraaliriski küsimustega on seetõttu väiksem. Nagu on kirjeldatud otsuse punktis 7.6.1, on abimeetmete konkurentsi moonutav mõju ja ka vajadus konkurentsi moonutamist piiravate meetmete järele nende aspektide tõttu väiksem. Nimetatud põhjustel võib komisjon erandkorras nõustuda, et hoolimata suurest riigiabi summast ja suurest turuosast ei kavandata ümberkorralduskavas Kreeka osas bilansimahu ja laenude vähendamist. Olukord muutuks siiski problemaatiliseks, kui neljast suurest Kreeka pangast kõige rohkem abi saanud ja viimastel aastatel omandamiste teel kõige enam laienenud pank jätkab ümberkorraldusperioodil turust kiiremas tempos kasvamist, tõrjudes tõenäoliselt vähem abi saanud pangad turult välja. Sellepärast tervitab komisjon kohustust, et Piraeuse pank ei laiene turu kasvust kiiremini.
(354)
Komisjon märgib siiski, et riigipoolsed rekapitaliseerimised võimaldasid Piraeuse pangal jätkata pangategevust välisturgudel.
(355)
Komisjon märgib, et lisaks finantsvõimenduse vähendamisele ja juba teostatud ümberkorraldustele korraldab Piraeuse pank 30. juuniks 2018 oma välismaised varad täiendavalt ümber ja vähendab neid veelgi (122). Lisaks sellele võttis Piraeuse pank kohustuse mitte kasutada riigiabi kõnealuse tegevuse kasvu rahastamiseks. Seega ei hakata välismaistel turgudel konkurentsi moonutamiseks kasutama riigiabi.
(356)
Samuti on Kreeka võtnud kohustuse, et Piraeuse pank ei teosta kulukaid omandamistehinguid, kindlustades sel viisil, et pank ei kasuta saadud riigiabi uue ettevõtte omandamiseks. See keeld aitab tagada, et abi kasutatakse rangelt ainult Kreeka pangategevuse elujõulisuse taastamise toetamiseks ja mitte näiteks laienemiseks välisturgudel.
(357)
Kohustus vähendada Kreeka hoiustelt makstavat jätkusuutmatult kõrget intressi tagab samuti selle, et abi ei kasutata jätkusuutmatute hoiusekogumisstrateegiate rahastamiseks, mis moonutab konkurentsi Kreeka turul. Kohustus rakendada uute laenude hindade määramisel rangeid asjakohasel krediidiriski hindamisel põhinevaid suuniseid aitab samuti Piraeuse pangal vältida klientide laenude puhul ebakohaste hinnamääramise strateegiatega konkurentsi moonutamist Kreeka turul.
(358)
Võttes arvesse punktis 7.6.1 kirjeldatud eriolukorda ja ümberkorralduskavas sätestatud meetmeid, on komisjon seisukohal, et konkurentsi moonutamise piiramiseks võetud kaitsemeetmed on piisavad.
7.6.5. Järelevalve
(359)
Vastavalt ümberkorraldamisteatise punktile 5 nõutakse korrapäraste aruannete esitamist, et komisjonil oleks võimalik kontrollida ümberkorralduskava nõuetekohast rakendamist. Nagu Kreeka võetud kohustustes märgitakse, (123) tagab Kreeka, et ümberkorraldusperioodi lõpuni, s.o 31. detsembrini 2018, jälgib komisjoni heakskiidul panga poolt ametisse nimetatud järelevalve eest vastutav usaldusisik Kreeka võetud kohustuste täitmist valdkondades nagu ümberkorraldustegevus Kreekas ja välismaal, üldjuhtimine ja äritehingud. Komisjon leiab seega, et ümberkorralduskava rakendamise nõuetekohane järelevalve on tagatud.
7.6.6. Järeldus meetmete A, B1, B2, B3 ja B4 ümberkorraldamisteatisega kokkusobivuse kohta
(360)
Komisjon on seisukohal, et ümberkorralduskava, koos käesoleva otsuse lisas loetletud kohustustega, tagab Piraeuse panga pikaajalise elujõulisuse taastamise, on kulude jagamise ja omapanuse osas piisav, tasakaalustab asjakohaselt käesolevas otsuses vaadeldud abimeetmete konkurentsi moonutavat mõju ning on proportsionaalne. Komisjonile esitatud ümberkorralduskava ja kohustused vastavad ümberkorraldamisteatises esitatud tingimustele.
8. KOKKUVÕTE
(361)
Komisjon avaldab kahetsust, et Kreeka on ebaseaduslikult rakendanud abimeetmeid B2, B3 ja B4 ning rikkunud seega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3, kuna kõnealuseid meetmeid rakendati enne neist ametlikult teatamist. Nimetatud meetmeid, nagu ka teisi käesolevas otsuses analüüsitud meetmeid, võib siiski pidada siseturuga kokkusobivateks,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
1. Järgmised Kreeka rakendatud meetmed on riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 alusel:
a)
Kreeka keskpanga poolt Piraeuse pangale antud ja Kreeka tagatud erakorraline likviidsusabi (meede L2);
b)
Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolt 2012. aasta detsembris Piraeuse pangale võimaldatud teine ajutine rekapitaliseerimine summas 1 553 miljonit eurot (meede B2);
c)
Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolt 20. detsembril 2012 Piraeuse pangale antud kohustuse võtmise kinnitus summas 1 082 miljonit eurot (meede B3);
d)
Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolt 2013. aasta kevadel Piraeuse pangale võimaldatud rekapitaliseerimine summas 5 891 miljonit eurot (meede B4);
e)
Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolt 2013. aasta kevadel Piraeuse pangale võimaldatud rekapitaliseerimine summas 524 miljonit eurot (meede C).
2. Võttes arvesse 25. juunil 2014. aastal esitatud Piraeuse panga grupi ümberkorralduskava, mis hõlmab Piraeuse panka ja kõiki tema tütarettevõtjaid ja filiaale, ning samal kuupäeval Kreeka võetud kohustusi, on järgmine riigiabi siseturuga kokkusobiv:
a)
Kreeka poolt 2009. aasta mais ja 2011. aasta detsembris rekapitaliseerimiskava raames Piraeuse pangale tehtud kapitalisüst summas 750 miljonit eurot (meede A);
b)
Kreeka keskpanga poolt Piraeuse pangale antud ja alates 2011. aasta juunist Kreeka tagatud erakorraline likviidsusabi 31. detsembri 2012. aasta seisuga summas 30,4 miljardit eurot (meede L2);
c)
Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolt 2012. aasta mais Piraeuse pangale võimaldatud esimene ajutine rekapitaliseerimine summas 4,7 miljardit eurot (meede B1);
d)
Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolt 2012. aasta detsembris Piraeuse pangale võimaldatud teine ajutine rekapitaliseerimine summas 1 553 miljonit eurot (meede B2);
e)
Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolt 20. detsembril 2012 Piraeuse pangale esitatud kohustuse võtmise kinnitus summas 1 082 miljonit eurot (meede B3);
f)
Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolt 2013. aasta kevadel Piraeuse pangale võimaldatud rekapitaliseerimine summas 5 891 miljonit eurot (meede B4);
g)
Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolt 2013. aasta kevadel Piraeuse pangale võimaldatud rekapitaliseerimine summas 524 miljonit eurot (meede C).
Artikkel 2
Käesolev otsus on adresseeritud Kreeka Vabariigile.
Brüssel, 23. juuli 2014