РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1346/2014 НА КОМИСИЯТА
от 17 декември 2014 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Китайската народна република и за отмяна на окончателното антидъмпингово мито върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (основния регламент) (1), и по-специално член 9 и член 11, параграф 2 от него,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
През юли 2002 г. с Регламент (ЕО) № 1339/2002 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито в размер на 21 % върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Китайската народна република (КНР) и окончателно антидъмпингово мито в размер на 18,3 % върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия („първоначалното разследване“).
(2)
С Регламент (ЕО) № 1338/2002 (3) Съветът наложи окончателно изравнително мито в размер на 7,1 % върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия.
(3)
С Решение 2002/611/ЕО (4) Комисията прие ценова гаранция във връзка с антидъмпинговите и антисубсидийните мерки по отношение на вноса от Индия, предложена от един индийски производител износител, а именно Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd („Kokan“).
(4)
През февруари 2004 г., след подновено разследване относно неутрализирането на наложеното антидъмпингово мито, с Регламент (ЕО) № 236/2004 (5) Съветът увеличи ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо за внос на сулфанилова киселина с произход от КНР, от 21 % на 33,7 %.
(5)
През март 2004 г. с Решение 2004/255/ЕО на Комисията (6) последната отмени Решение 2002/611/ЕО след едностранно оттегляне на гаранцията от Kokan.
(6)
С Решение 2006/37/ЕО (7) Комисията прие предложена от Kokan нова ценова гаранция във връзка с антидъмпинговите и антисубсидийните мерки по отношение на вноса от Индия. Регламенти (ЕО) № 1338/2002 и (ЕО) № 1339/2002 на Съвета бяха съответно изменени с Регламент (ЕО) № 123/2006 на Съвета (8).
(7)
С Регламент (ЕО) № 1000/2008 (9) Съветът наложи антидъмпингови мита върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Китайската народна република и от Индия след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. С Регламент (ЕО) № 1010/2008 (10) Съветът наложи окончателни изравнителни мита върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия и измени нивото на антидъмпинговите мита върху вноса на сулфанилова киселина от Индия след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките и на междинно преразглеждане.
2. Искане за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(8)
След публикуването на известие за предстоящото изтичане на срока (11) на действащите антидъмпингови мерки по отношение на вноса с произход от КНР и Индия, на 1 юли 2013 г. в Комисията постъпи искане за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на посочените мерки в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност („основния регламент“). Искането бе подадено от CUF - Quimicos Industriais („заявителя“ или CUF) - единственият производител на сулфанилова киселина в Съюза, представляващ поради това 100 % от производството на Съюза.
(9)
Основание за искането бе вероятността изтичането на срока на действие на мерките да доведе до продължаване на дъмпинга и повторно възникване на вредата от него за промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(10)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, на 16 октомври 2013 г. Комисията обяви чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (12) („известието за започване“), започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Паралелно протичащо разследване
(11)
С известие за започване, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз, на 16 октомври 2013 г. (13) Комисията започна и разследване в рамките на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 18 от Регламент (ЕО) № 597/2009 (14), отнасящо се до изравнителните мерки, които са в сила по отношение на вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия.
5. Разследване
5.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(12)
Разследването за продължаване или повторно възникване на дъмпинга обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследвания период в рамките на преразглеждането“ или РПП). Прегледът на тенденциите от значение за оценката на вероятността за продължаване или повторно възникване на вредата обхвана периода от 1 януари 2010 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането, т.е. до 30 септември 2013 г. („разглеждания период“).
5.2. Засегнати страни
(13)
Комисията официално уведоми заявителя, производителите износители от КНР и Индия, вносителите, ползвателите, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на държавите износители за започването на преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. На заинтересованите страни бе дадена възможност да изложат своите становища в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване.
(14)
Беше предоставено изслушване на единствения производител от Съюза, който беше и единствената заинтересована страна, поискала да бъде изслушана.
5.3. Изготвяне на извадка
(15)
С оглед на видимо големия брой производители износители от Индия и КНР и на несвързани вносители от Съюза в известието за започване бе предвидено изготвянето на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. С цел Комисията да може да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване.
(16)
Комисията получи отговори на формулярите за подбор на извадка от двама индийски производители износители, но не получи отговори от страна на китайските производители износители. Поради това не бе подбрана извадка.
(17)
Един несвързан вносител отговори на формуляра за подбор на извадка, но той не беше извършвал внос на разглеждания продукт от засегнатите държави и не представи отговор на въпросника. Поради това не бе подбрана извадка.
(18)
Тъй като има само един производител от Съюза, не бе изготвена извадка от производители от Съюза.
5.4. Разследване
(19)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга и на вредата, както и на интереса на Съюза. Комисията изпрати въпросници на единствения производител от Съюза, на двамата производители износители от Индия, на известните вносители и на ползвателите от Съюза.
(20)
От двамата индийски производители износители само един (Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd) представи попълнен въпросник. Този индийски производител представляваше основна част от общия износ от Индия за Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(21)
Бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества:
а)
производител от Съюза:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Португалия;
б)
производител износител и производител от държавата аналог:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, Индия;
в)
ползватели от Съюза:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Германия,
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Португалия,
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Испания.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(22)
Разглежданият продукт е сулфанилова киселина, понастоящем класирана в код по КН ex 2921 42 00 (код по ТАРИК 2921420060). Сулфаниловата киселина е с две различни качества, които се определят от чистотата ѝ - сулфанилова киселина с техническо качество и пречистена сулфанилова киселина. Освен това пречистената сулфанилова киселина понякога се пуска на пазара под формата на сол от сулфанилова киселина. Сулфаниловата киселина се използва като суровина в производството на оптични полиращи средства, добавки към бетон, оцветители за храни и специализирани багрила. Отбелязано бе и това, че ограничени количества сулфанилова киселина се използват от фармацевтичната промишленост. Макар и да е безспорно, че продуктите от двата вида качество имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики, поради което се считат за един и същ продукт, е важно да се отбележи, че разследването показа, че на практика взаимозаменяемостта е ограничена. По-специално ползватели, които разчитат на пречистена сулфанилова киселина, биха могли да използват такава с техническо качество само ако са в състояние сами да я пречистят допълнително. Ползвателите, които се нуждаят от сулфанилова киселина с техническо качество или я предпочитат, на теория биха могли да използват пречистена сулфанилова киселина, но поради разликата в цената (20 - 25 %) това не е икономически обосновано решение.
(23)
Сулфаниловата киселина е чист първичен продукт и неговите основни физически, химически и технически характеристики са идентични за всички държави на произход. Поради това беше установено, че разглежданият продукт и продуктите, които производителите износители от засегнатите държави са произвели и продали на вътрешния си пазар и за трети държави, както и продуктите, които производителят от Съюза е произвел и продал на пазара на Съюза, имат еднакви основни физически и химически характеристики и са по същество с една и съща употреба, поради което се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ДЪМПИНГА
(24)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент Комисията проучи дали към момента се извършва дъмпинг и дали има вероятност дъмпингът да продължи или да възникне повторно при евентуално изтичане на срока на действащите мерки по отношение на вноса от КНР и Индия.
1. Предварителни бележки
1.1. КНР
(25)
При започването на преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие на мерките Комисията се свърза с 39 известни китайски производители износители и с китайските органи. Нито един от тези производители не заяви своя интерес и не оказа съдействие.
(26)
Комисията информира китайските органи и засегнатите производители износители за своето намерение да използва най-добрите налични данни за своите констатации въз основа на член 18 от основния регламент. Страните не представиха никакви коментари в това отношение.
(27)
Вследствие на това констатациите относно дъмпинга и вероятността за повторно възникване на дъмпинга трябваше да бъдат направени въз основа на наличните факти, т.е. предоставената от заявителя информация, и по-специално информацията, включена в искането за преразглеждане, и данни на Евростат.
(28)
През разследвания период в рамките на преразглеждането от КНР в Съюза е внесено незначително количество от разглеждания продукт.
1.2. Индия
(29)
При започването на преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие на мерките Комисията се свърза с 25 известни индийски производители износители, от които само един, а именно Kokan, отговори на въпросника и оказа съдействие при разследването. Дружеството представляваше по-голямата част от индийския износ за Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(30)
През разглеждания период посоченият производител износител извършваше дейността си при условията на приета от Комисията ценова гаранция, за която бе установено, че е спазена.
2. Дъмпинг
2.1. КНР
2.1.1. Държава аналог
(31)
В съответствие с разпоредбите на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, нормалната стойност беше определена въз основа на цената или на конструираната стойност, получена в подходяща трета държава с пазарна икономика („държавата аналог“).
(32)
При първоначалното разследване за целите на определянето на нормалната стойност по отношение на КНР за държава аналог беше използвана Индия. В известието за започване за държава аналог беше посочена Индия и заинтересованите страни бяха приканени да представят коментари по този избор. Не бяха получени коментари и липсваха основания да се сметне, че Индия вече не е подходящ избор. В искането си за преразглеждане промишлеността на Съюза предложи САЩ за държава аналог, но това предложение беше отхвърлено, поради това че в САЩ има само един производител и пазарът е защитен чрез антидъмпингови и изравнителни мита върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Китай и Индия в продължение на повече от 20 години. Поради това Индия беше избрана за държава аналог и при настоящото разследване.
(33)
По тези причини бяха използвани данните, предоставени от съдействащия индийски производител износител.
2.1.2. Нормална стойност
(34)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност беше определена въз основа на данните на съдействащия производител в държавата аналог, а именно Kokan. Като основа за определяне на нормалната стойност бяха използвани продажбите на вътрешния пазар (вж. съображения 42 - 47).
2.1.3. Експортна цена
(35)
С оглед на липсата на съдействие от страна на китайските производители износители, а поради това и на липсата на конкретна информация за китайските цени, експортната цена беше определена въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент и за тази цел бяха използвани статистически източници (Евростат). Смята се, че получените от този източник на информация цени са близки до действителните цени на китайските износители за клиенти от Съюза.
2.1.4. Сравнение
(36)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завода.
(37)
В съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент при необходимост бяха отчетени под формата на корекции съответните разлики във факторите, които засягат експортните цени. За да изрази експортната цена на равнище франко завода и като използва представената в искането за преразглеждане информация, Комисията коригира цената CIF въз основа на данни на Евростат за разходите за навло, застраховка, обработка и кредити. Тези корекции представляват между 5 и 10 % от цената CIF.
2.1.5. Дъмпинг
(38)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент дъмпинговият марж беше установен въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
(39)
Поради липсата на съдействие от страна на китайските износители няма налична информация за продуктовия асортимент на вноса. Въпреки липсата на информация относно количествата на вноса на пречистена сулфанилова киселина и сулфанилова киселина с техническо качество бе сметнато, че дори да се приеме, че е внесена само пречистена сулфанилова киселина, чиято средна цена е с 20 % по-висока от тази на сулфаниловата киселина с техническо качество, получените по данни на Евростат цени на вноса са на ниво, което при съпоставка с нормалните стойности в държавата аналог не показа наличие на дъмпинг.
(40)
Освен това, както е посочено в съображение 28, обемът на вноса от Китай е много малък през РПП. В засегнатите промишлени сектори е прието епизодичните доставки на малки количества сулфанилова киселина да са на значително по-високи единични цени от цените по редовни поръчки на по-големи количества, което може да обясни отчетеното от Евростат високо ниво на цените на вноса.
(41)
Поради това, въпреки че наличните данни показват отрицателен дъмпинг, това заключение е от ограничено значение поради малките внесени количества и липсата на информация относно продуктовия асортимент на вноса, което е важно поради значителната ценова разлика между пречистената сулфанилова киселина и сулфаниловата киселина с техническо качество.
2.2. Индия
2.2.1. Нормална стойност
(42)
Продажбите на вътрешния пазар на единствения оказал съдействие производител износител за всеки вид от разглеждания продукт са извършени в представителни количества и при обичайни търговски условия по смисъла на член 2, параграф 4 от основния регламент.
(43)
За всеки вид от продукта беше установен делът на рентабилните продажби за независими клиенти на вътрешния пазар през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(44)
Всички продажби на вътрешния пазар са осъществени на нетна продажна цена, не по-малка от изчислената себестойност, поради което рентабилните продажби на вътрешния пазар представляват над 80 % от общия обем на продажбите на всеки вид на продукта. Вследствие на това за всеки от видовете на продукта нормалната стойност бе определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на цените на въпросния вид по всички продажби на вътрешния пазар, извършени през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(45)
Заявителят изрази твърдението, че упражняваният от китайския внос натиск на индийския пазар е изкривил цените на вътрешния пазар в Индия, а следователно и определянето на нормалната стойност.
(46)
Както се посочва в съображение 44 по-горе, рентабилните продажби на вътрешния пазар представляват над 80 % от общия обем на продажбите на всеки вид на продукта, поради което нормалната стойност трябваше да бъде определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар. При всички случаи, независимо от това дали китайският внос е упражнявал натиск за намаляване на цените на вътрешния пазар в Индия, нормалната стойност се определя по такъв начин, че подобен натиск не би засегнал оценката. Действително, ако 80 % или по-малко от продажбите на определен вид на продукта са били рентабилни, определянето на нормалната стойност би се основавало само на тези рентабилни продажби. Освен това ако всички продажби на определен вид на продукта започнат да генерират загуби, нормалната стойност би се основала на пълната себестойност и разумен марж на печалбата.
(47)
Поради това Комисията смята, че изразеното от заявителя твърдение не засяга изчисляването на нормалната стойност.
2.2.2. Експортна цена
(48)
Разглежданият продукт е изнасян за независими клиенти в Съюза, а експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно въз основа на действително платените или подлежащи на плащане експортни цени.
(49)
Заявителят изрази твърдението, че съществува противоречие между промените в цената на бензена и промените в цените на индийския износ за Съюза. Според заявителя това наблюдение придобива още по-голямо значение предвид твърдението му, че приетата от Комисията гаранция за минимална цена е индексирана въз основа на промените в цената на бензена. Заявителят изрази и твърдението, че тази ценова гаранция е причина експортните цени на основния индийски производител износител да не са непредставителни.
(50)
Комисията установи, че бензенът като суровина за производството на анилин, който е основната суровина за производството на сулфанилова киселина, не може да представлява повече от 50 - 60 % от себестойността на разглеждания продукт. Освен това клаузата за индексация от ценовата гаранция ограничава въздействието на промените в цената на бензена върху минималната цена. На последно място спазването на гаранцията за минимална цена бе предмет на проверката на място, при която бе установено, че експортните цени са били през цялото време значително по-високи от минималните цени, предвидени в гаранцията, поради което въздействието ѝ е ограничено.
(51)
Заявителят изрази и твърдението, че по всяка вероятност индийските производители износители са извършили доставки на малки количества за износ за Съюза, за които може да се очаква да са определени високи спот цени, с което изкуствено се увеличава равнището на експортните цени.
(52)
При разследването не беше установено основният производител износител от Индия - Kokan, да е извършил такива продажби. Беше установено също, че почти всички продажби на другите индийски износители за Съюза (над 99 %) са били за количества, които не могат да бъдат считани за спот продажби.
(53)
Въз основа на горепосочените констатации твърденията на заявителя относно липсата на представителност на индийските експортни цени за Съюза трябва да бъдат отхвърлени.
2.2.3. Сравнение
(54)
Нормалната стойност и експортната цена бяха сравнени на базата на цена франко завода. С цел гарантиране на обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена бяха отчетени под формата на корекции разликите, които оказват влияние върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(55)
Въз основа на това бяха направени корекции за разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителните разходи, разходите за опаковане, кредити, отстъпки и комисиони, когато беше доказано, че оказват влияние върху сравнимостта на цените. Тези корекции възлизат на 6 - 10 % от цената CIF на границата на Съюза.
2.2.4. Дъмпинг
(56)
Както е предвидено в член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент, установената за сходния продукт среднопретеглена нормална стойност беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на разглеждания продукт.
(57)
На тази основа дъмпинговият марж, изчислен за оказалите съдействие производители износители, беше отрицателен. Следователно през РПП не е извършван дъмпинг.
(58)
Заявителят изрази твърдението, че изводът относно липсата на дъмпинг от страна на основния производител износител не може да бъде приложен и по отношение на другите индийски производители износители, като се има предвид, че експортните му цени се основават на гаранция за минимална цена на вноса.
(59)
Експортните цени на основния индийски производител износител обаче са били на нива, значително по-високи от определените в гаранцията минимални цени. Освен това въз основа на данни от Евростат беше установено, че експортните цени на другите индийски производители са били значително по-високи от тези на основния производител износител. На последно място, разследването показа, че цените на експортните продажби на оказалия съдействие производител износител за трети държави, в които не се прилагат нито гаранции, нито антидъмпингови мита, са били на равнище, подобно на това на цените на експортните му продажби за Съюза, поради което не са дъмпингови. Поради това Комисията заключава, че индийските експортни цени са определени независимо от ценовата гаранция и в съответствие с пазарните условия.
(60)
По тази причина твърдението на заявителя, че за другите индийски производители износители е следвало да бъде установено наличието на дъмпинг, трябваше да бъде отхвърлено.
3. Вероятност за повторно възникване на дъмпинга
3.1. Предварителни бележки
(61)
От 1992 г. насам САЩ прилагат антидъмпингови мерки по отношение на вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия и КНР и изравнителни мерки по отношение на вноса от Индия. През 2011 г. Министерството на търговията на САЩ удължи срока на действие на изравнителните мита, наложени върху вноса от Индия, на нивото от 43,7 % и на действащите антидъмпингови мерки по отношение на вноса от Индия и КНР, вариращи от 19,1 % до 114,8 %. Нивото на мерките на практика затваря американския пазар за индийски и китайски внос.
3.2. КНР
(62)
Производственият капацитет в КНР беше оценен въз основа на данните, предоставени от производителя от Съюза и единствения производител от САЩ - Nation Ford Chemical Company (NFC), при разследването в рамките на петгодишния преглед на САЩ на антидъмпинговите мерки по отношение на сулфаниловата киселина с произход от Китай (публикация USITC 4270).
(63)
По данни на NFC инсталираните мощности в КНР биха позволи всяка година да бъдат произвеждани 65 500 тона сулфанилова киселина, което е в съответствие с оценката на заявителя, който въз основа на проучване, изготвено от китайската промишленост, изрази твърдението, че наличния капацитет в Китай е от порядъка на 65 500 - 82 000 тона. Свободният капацитет бе оценен на 20 %, което възлиза на 13 100 - 16 400 тона. Това превишава с повече от два пъти равнището на потреблението на Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(64)
Заявителят заяви също така, че китайските износители са успели да навлязат на индийския пазар, и подкрепи твърдението си с представени статистически данни, основаващи се на базата данни на индийското правителство за индийския износ и внос. Данните показват значително увеличение на китайския внос на пречистена сулфанилова киселина в Индия през РПП в сравнение с предходните периоди на цени, които подбиват продажните цени на пречистена сулфанилова киселина на вътрешния пазар на оказалия съдействие индийски производител. Тъй като нормалната стойност за пречистената сулфанилова киселина след отчитане на разходите за навло и застраховка беше установена въз основа на продажбите на пречистена сулфанилова киселина на вътрешния пазар, осъществени от единствения оказал съдействие индийски производител в представителни количества, на цени в диапазона INR 92 500 - INR 112 500 (посочен е диапазон от съображения за поверителност), данните потвърждават, че вносът на пречистена сулфанилова киселина от КНР на пазара на Индия е извършван на дъмпингови цени, вариращи от INR 82 500 до INR 92 500 (посочен е диапазон от съображения за поверителност). Този наблюдаван дъмпинг на вноса на индийския пазар беше фактор при сформирането на очакванията за поведението на китайските производители износители, в случай че бъде допуснато срокът на действие на мерките да изтече.
(65)
Като се вземе предвид значителният свободен капацитет в Китай и информацията за ценообразуването на китайските производители на пазара на трета държава, на който не се прилагат мерки за търговска защита, съществува вероятност за повторно възникване на дъмпинга, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече.
3.3. Индия
(66)
Въз основа на данни, предоставени от NFC и от единствения производител от Съюза, беше оценен и общият наличен капацитет в Индия.
(67)
По оценка на заявителя общият капацитет на Индия възлиза на 13 500 тона, от които 2 700 тона могат да се считат за свободен капацитет. Тези данни съответстват напълно на данните, предоставени от единствения производител от САЩ NFC в разследването на САЩ.
(68)
Заявителят изрази твърдението, че свободен капацитет от 2 700 тона поставя под заплаха неговите продажби, тъй като представлява значителна част от потреблението на Съюза, както и че този свободен капацитет най-вероятно ще се увеличи в резултат на увеличаващите се продажби на китайски продукти на индийския пазар, поради което стимулът за извършване на износ ще се увеличи още повече.
(69)
В това отношение Комисията отбеляза, че през 2013 г. основният индийски производител износител се е отказал от своя статут на експортно ориентирана единица, тъй като е планирал да увеличи продажбите си на своя вътрешен пазар. Тези продажби са били сериозно ограничени от условията на схемата за ЕОЕ (EOUS). Дружеството потвърди, че въпреки нарастващия внос от КНР, то не е усещало значителен натиск от страна на китайските конкуренти по отношение на сулфаниловата киселина с техническо качество (продуктът от основен интерес за Kokan) и че по негова оценка индийският пазар е имал добри перспективи за развитие. Поради това няма причини да се предполага, че свободният капацитет на индийските производители ще бъде пренасочен към Съюза поради предполагаем натиск от страна на Китай на индийския пазар.
(70)
Независимо от този оценен свободен капацитет в Индия изглежда не съществува вероятност за повторно възникване на дъмпинга, като се има предвид, че не е извършван дъмпингов износ нито за Съюза, нито за трети държави.
(71)
Разследването не показа оказалият съдействие производител износител да е прилагал различно ценообразуване при продажбите за трети държави в сравнение с ценообразуването при експортните продажби за Съюза. Цените на износа в трети държави, извършен в значителни количества, са на ниво, което е сравнимо с продажните цени на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти.
(72)
В становището си след разгласяването заявителят представи нови статистически данни и въз основа на това изрази твърдението, че индийският износ за Турция е дъмпингов.
(73)
Комисията установи и разследва сходно количество индийски износ за Турция, като успя да потвърди, че този износ е извършен от оказалия съдействие производител износител. Поради това Комисията беше в състояние да основе своите изчисления на по-точни и подробни данни по отношение както на продуктовия асортимент, така и на ценовите равнища. Комисията потвърждава, че реализираният износ не е бил дъмпингов.
3.4. Заключение относно вероятността за повторно възникване на дъмпинга
(74)
По отношение на КНР, тъй като не беше оказано съдействие и липсваха данни за конкретни дружества, свързани със свободния капацитет в Китай и ценообразуването на китайските производители в трети държави, констатациите бяха направени въз основа на наличните факти.
(75)
Като се има предвид, че наличните факти показват голям свободен капацитет в Китай и извършване на дъмпинг на пазарите на трети държави, както и предвид привлекателните ценови равнища на пазара на Съюза, вероятността за повторно възникване на дъмпинг се счита за реална.
(76)
Вероятност за повторно възникване на дъмпинга по отношение на Индия обаче не беше установена поради липсата на дъмпинг през разследвания период в рамките на преразглеждането, значително по-малкия свободен капацитет от този в Китай и високите равнища на експортните цени за Съюза и останалия свят.
Г. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. Производство на Съюза и определение за промишленост на Съюза
(77)
През разследвания период в рамките на преразглеждането сходният продукт е произвеждан в Съюза от един-единствен производител от Съюза, който следователно представлява 100 % от производството на Съюза и съставлява промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
2. Потребление на Съюза
(78)
Потреблението на Съюза беше установено въз основа на:
-
обема на продажбите на сходния продукт от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза,
-
обема на вноса на сулфанилова киселина (ниво по ТАРИК) на пазара на Съюза, отчетен от Евростат.
(79)
С оглед на факта че производството на Съюза се състои само от един производител и на наличието само на един производител износител от САЩ, за да се запази поверителността на търговската информация, е необходимо информацията в таблиците по-долу да бъде предоставена под формата на индекси.
Таблица 1
Потребление на пазара на Съюза
Обем (индекс)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Потребление на Съюза (2010 г. = 100)
100
106
106
114
Източник: Евростат и отговор на въпросника
(80)
Разследването показа, че пазарът на сулфанилова киселина постепенно нараства през разглеждания период и към края на РПП отбелязва увеличение от 14 %.
3. Внос от засегнатите държави
а) Обеми на вноса и пазарен дял
Таблица 2
Внос от засегнатите държави
Обем на вноса (индекс)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
КНР
100
77
14
1
Индия
100
422
187
52
Общо за засегнатите държави
100
110
30
6
Източник: Евростат
Таблица 2а
Внос от засегнатите държави
Обем на вноса (диапазони) (15)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
КНР
650 - 1 000
500 - 800
90 - 250
10 - 60
Индия
50 - 200
250 - 550
100 - 250
10 - 80
Общо за засегнатите държави
700 - 1 200
750 - 1 350
190 - 500
20 - 140
Източник: Евростат
Таблица 3
Пазарен дял на засегнатите държави
Пазарен дял (индекс)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Пазарен дял на вноса от КНР
100
73
13
1
Пазарен дял на вноса от Индия
100
397
177
46
Общо за засегнатите държави
100
103
28
5
(81)
Ако държавите се разглеждат поотделно, обемът на вноса от КНР намалява с 99 % между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането, като през същия период пазарният му дял също намалява с 99 %.
(82)
Обемът на вноса с произход от Индия намалява с 48 % през разглеждания период, като през същия период пазарният му дял намалява с 54 %.
(83)
Агрегираният обем на вноса на сулфанилова киселина от засегнатите държави намалява с 94 % през разглеждания период и достига много ниско ниво през разследвания период в рамките на преразглеждането. Подобно на обема пазарният дял на вноса на сулфанилова киселина от засегнатите държави намалява с 95 % през разглеждания период и достига много ниско ниво през разследвания период в рамките на преразглеждането.
б) Цени на вноса
Таблица 4
Средни цени на вноса на сулфанилова киселина от засегнатите държави
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Индекс на цената на вноса от КНР (2010 г. = 100)
100
92
104
164
Индекс на цената на вноса от Индия (2010 г. = 100)
100
79
84
92
Индекс на средните цени на вноса от засегнати държави (2010 г. = 100)
100
93
104
126
Източник: Евростат
Таблица 4a
Средни цени на вноса на сулфанилова киселина от засегнатите държави
Ценови диапазони (16)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Цена на вноса от КНР
1 000 - 1 400
950 - 1 350
1 000 - 1 400
1 700 - 2 500
Цена на вноса от Индия
1 200 - 1 800
1 000 - 1 400
1 100 - 1 500
1 300 - 1 700
Средни цени на вноса от засегнатите държави
1 000 - 1 800
950 - 1 400
1 000 - 1 500
1 300 - 2 500
Източник: Евростат
(84)
Средната цена на вноса на сулфанилова киселина от КНР отбелязва слабо намаление от 8 % през 2011 г., след което показва тенденция на нарастване и през разследвания период в рамките на преразглеждането се увеличава рязко с 64 %.
(85)
Средните цени на разглеждания продукт от Индия също намаляват през 2011 г. с 21 %, след което постепенно нарастват, но все пак остават с 8 % под равнищата на цените от 2010 г.
в) Ниво на подбиване и на занижаване на цените
(86)
Поради малките количества, продадени от китайските производители износители, както и липсата на информация по отношение на продуктовия асортимент на вноса не могат да бъдат направени достоверни изчисления за подбиването и занижаването на цените. Въз основа на допускането по отношение на данните от Евростат за китайските цени на вноса в съображение 39 по-горе не бе констатирано подбиване или занижаване на цените през РПП.
(87)
Въз основа на статистическите данни за вноса, предоставени от описаната в съображение 64 по-горе промишленост на Съюза, беше установено, че китайските цени на пречистената сулфанилова киселина на индийския пазар, коригирани с вносното мито на Съюза върху разглеждания продукт от 6,5 % и с 2 % за извършените след вноса разходи (разходи за митническо оформяне), са подбивали продажните цени на промишлеността на Съюза в диапазона 5 % - 15 %.
(88)
В случая на Индия не беше установено подбиване и занижаване на цените. Поради факта че изчислението се основава на данните за продажбите на единствения оказал съдействие производител износител, за да се запази поверителността на търговската информация, точните данни не могат да бъдат разгласени. Беше установено, че подбиването и занижаването на цените са в диапазона от - 20 % до - 40 %.
(89)
След разгласяването и направените от производителя от Съюза коментари Комисията изчисли подбиването и занижаването на цените за останалата част на индийския внос въз основа на данни на Евростат. В съответствие с тези данни не беше установено подбиване и занижаване на цените по отношение на този внос. Поради това заключенията в съображение 88 се потвърждават. Освен това беше направено сравнение и между цените на разглеждания продукт, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза, и тези на разглеждания продукт, продаван от индийските износители за останалия свят. Това сравнение също не показа подбиване или занижаване на цените.
(90)
Производителят от Съюза предостави и нови изчисления, съгласно които през 2012 г. разликата между средната цена на индийския внос и на продажбите на производителите от Съюза е била много малка. Това изчисление обаче не можеше да бъде прието от Комисията, тъй като при него не беше отчетен фактът, че индийският внос се е състоял предимно от сулфанилова киселина с техническо качество, докато производителят от Съюза е продавал само пречистена сулфанилова киселина, която е с около 20 % по-скъпа.
4. Внос от други трети държави
(91)
С изключение на три незначителни по мащаб сделки (през 2010 г. и 2011 г. от Швейцария и една през 2012 от Малайзия) целият внос на сулфанилова киселина от други трети държави през разглеждания период е извършен от САЩ.
Таблица 5
Внос на сулфанилова киселина от други трети държави (САЩ)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на вноса от САЩ (индекс)
100
267
253
299
Пазарен дял на вноса от САЩ (индекс)
100
180
171
188
Средни цени на вноса от САЩ (индекс)
100
95
101
102
Източник: Евростат
(92)
Както обемът, така и пазарният дял на вноса от САЩ на сулфанилова киселина се увеличават значително през разглеждания период - съответно със 199 % и 88 %. Тъй като пазарният дял на промишлеността на Съюза е относително стабилен през същия период, изгубеният от китайските и индийските износители пазарен дял се поема именно от вноса от САЩ.
(93)
Ценовите нива на вноса от САЩ показват значителна стабилност през разглеждания период и са в същия диапазон като тези на производителя от Съюза. През разследвания период в рамките на преразглеждането не е имало подбиване на цените от страна на вноса от САЩ.
5. Състояние на промишлеността на Съюза
(94)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на вероятността за продължаване или повторно възникване на вредата бе направена оценка на всички икономически фактори, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(95)
За да се запази поверителността на търговските данни, бе необходимо информацията за състоянието на промишлеността на Съюза да бъде представена под формата на индекси.
5.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
Таблица 6
Производство, капацитет, използване на капацитета
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Производство в тонове (индекс)
100
87
99
107
Капацитет в тонове (индекс)
100
100
100
100
Степен на използване на капацитета (индекс)
100
87
99
107
Източник: отговор на въпросника
(96)
Нивото на производството на промишлеността на Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането е със 7 % по-високо от това в началото на разглеждания период. Капацитетът на промишлеността на Съюза остава непроменен през разглеждания период, поради което степента на използване на капацитета се променя по същия начин като производството - увеличава се със 7 % през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(97)
Следва да се отбележи, че с изключение на 2011 г. промишлеността на Съюза поддържа задоволително ниво на използване на капацитета през разглеждания период и съумява да постигне оптимално равнище през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(98)
След разгласяването промишлеността на Съюза заяви, че в рамките на целия разглеждан период тя е постигнала оптимално равнище на използване на капацитета само през РПП, което показва, че нейното възстановяване е факт едва от скоро и е много нестабилно.
(99)
Този коментар в оценката на Комисията не променя заключенията от съображение 97, които не противоречат по никакъв начин на коментарите на промишлеността на Съюза.
5.2. Запаси в края на периода
Таблица 7
Обем на запасите в края на периода
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Запаси в тонове (индекс)
100
576
328
171
Източник: отговор на въпросника
(100)
Нивото на запасите на промишлеността на Съюза се увеличава рязко през 2011 г., след което показва тенденция за намаляване, но въпреки това през разследвания период в рамките на преразглеждането остава със 71 % над нивото от 2010 г. Във всеки случай въз основа на производствения обем през разследвания период в рамките на преразглеждането запасите в края на периода представляват по-малко от едномесечно производство.
5.3. Обем на продажбите и пазарен дял
Таблица 8
Обем на продажбите и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на продажбите в тонове (индекс)
100
70
97
104
Пазарен дял, проценти (индекс)
100
66
92
92
Източник: отговор на въпросника
(101)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза се е увеличил с 4 % в сравнение с нивата в началото на разглеждания период. През 2011 г. се отбелязва много рязък спад, последван от постоянно увеличение през следващите периоди.
(102)
Може да се каже, че пазарният дял на промишлеността на Съюза е стабилен през разглеждания период, с изключение на 2011 г., когато подобно на спада в продажбите пазарният дял на промишлеността на Съюза също намалява. През следващите години продажбите и пазарният дял отбелязват възходяща тенденция. Въпреки че пазарният дял на производителя от Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането остава малко под равнището от 2010 г., е необходимо да се отбележи, че промишлеността на Съюза все пак успява да се възползва от растежа на потреблението на Съюза и през целия разглеждан период поддържа значителен пазарен дял на пазара на Съюза.
(103)
В становището си след разгласяването промишлеността на Съюза заяви, че нейният пазарен дял е много нестабилен поради факта, че сулфаниловата киселина е стока, чиито продажби зависят най-вече от цената, и изтъкна като пример 2011 г., когато пазарният дял на промишлеността на Съюза рязко намалява.
(104)
В това отношение трябва да се подчертае, че загубата на пазарен дял през 2011 г. съвпада с увеличаване на цените на производителя на Съюза, което противоречи на пазарните тенденции по това време. Действително разследването показа, че през 2011 г. цените на вноса от всички държави намалява в диапазона 5 - 20 %. Следва да се отбележи също така, че според наличните статистически данни изгубеният от промишлеността на Съюза пазарен дял е придобит основно от вносителя от САЩ.
5.4. Цени и фактори, влияещи върху цените
Таблица 9
Продажни цени
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Средни продажни цени, евро за тон (индекс)
100
109
108
112
Източник: отговор на въпросника
(105)
Продажните цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза се увеличават с 12 % през разглеждания период, което се дължи на включването на увеличението на цената на главната суровина (анилин).
5.5. Заетост и производителност
Таблица 10
Заетост и производителност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Заетост (индекс)
100
100
117
117
Производителност на труда (индекс)
100
88
85
91
Средни разходи за труд (индекс)
100
105
102
116
Източник: отговор на въпросника
(106)
Заетостта в еквивалент на пълно работно време се увеличава със 17 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. Средните разходи за труд отбелязват възходяща тенденция през разглеждания период, като увеличението през разследвания период в рамките на преразглеждането в сравнение с 2010 г. достига 16 %. Тъй като увеличението на производството е само 7 %, както е показано в съображение 96, производителността на труда намалява с 9 % през разглеждания период.
5.6. Рентабилност
Таблица 11
Рентабилност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Рентабилност (индекс)
100
96
20
65
Източник: отговор на въпросника
(107)
Рентабилността на промишлеността на Съюза по отношение на сходния продукт намалява през разглеждания период и е малко под оптималното по твърденията на промишлеността на Съюза равнище; важно е обаче да се отбележи, че тази рентабилност все пак остава положителна през целия разглеждан период.
(108)
Спадът на рентабилността се дължи основно на увеличението на средната себестойност, което е почти 20 % между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането и не може да бъде напълно компенсирано от увеличението на продажните цени от 12 %, посочено в съображение 105.
5.7. Инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и паричен поток
Таблица 12
Инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и паричен поток
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Годишни инвестиции (индекс)
-
100
133
57
Възвръщаемост на инвестициите (индекс)
100
86
30
103
Паричен поток (индекс)
100
116
68
82
(109)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза не е можела да инвестира през 2010 г. Вследствие на това инвестициите в сектора за производство на сулфанилова киселина намаляват с 43 % от 2011 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането, като размерът им в абсолютно изражение може да се счита за нисък, най-вече в съпоставка с дейностите по поддръжка. Тези констатации са в съответствие с възвръщаемостта на инвестициите и ниската рентабилност, постигната през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(110)
През 2011 г. и 2012 г. възвръщаемостта на инвестициите следва почти същите тенденции като тези по отношение на рентабилността. През разследвания период в рамките на преразглеждането възвръщаемостта на инвестициите се повишава и достига същото ниво като това през 2010 г., което се дължи на увеличаването на рентабилността от 2012 г. до разследвания период в рамките на преразглеждането (вж. таблица 11).
(111)
Паричният поток показва тенденция на колебания, но остава положителен през целия разглеждан период. През разследвания период в рамките на преразглеждането паричният поток намалява с 18 % спрямо нивото от 2010 г. Промишлеността на Съюза не е посочвала да е изпитвала затруднения при привличането на капитал през разглеждания период.
5.8. Размер на дъмпинга и възстановяване от предишен дъмпинг
(112)
Както е заключено в съображения 41 и 57 - 60 по-горе, не беше установен дъмпинг от засегнатите държави през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(113)
Като се вземе предвид липсата на дъмпингов внос от КНР и Индия и увеличението на обема на продажбите и на цените, както и на степента на използване на капацитета на промишлеността на Съюза, може да се заключи, че мерките са били успешни и че промишлеността на Съюза се е възстановила от въздействието на предишния дъмпинг през разглеждания период. През разследвания период в рамките на преразглеждането се наблюдава известно влошаване на някои показатели за вредата, като например рентабилността и пазарния дял, но това не може да се отдаде на вноса от засегнатите държави поради тяхното много ниско равнище през този период. Във всеки случай показателите за вреда, при които се наблюдават неблагоприятни промени, все пак показват устойчиво положение на промишлеността на Съюза.
5.9. Експортна дейност на промишлеността на Съюза
(114)
Промишлеността на Съюза изнася само незначителни количества през 2012 г. и през разследвания период в рамките на преразглеждането, поради което се заключава, че износът не е оказал въздействие върху нейното състояние.
6. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(115)
Въпреки че установените през РПП средни равнища на цените на разглеждания продукт с произход от КНР и от Индия и тяхното сравнение с предходни години са с ограничена надеждност поради малкия обем на вноса, разследването показа, че разглежданият продукт с произход от КНР и от Индия е внасян в Съюза на недъмпингови цени.
(116)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза остава относително стабилен, а загубените обеми от засегнатите държави се поемат от вноса от САЩ на ценово равнище, сходни с тези на промишлеността на Съюза. Промишлеността на Съюза успява да увеличи обема на продажбите си и средните продажни цени и да постигне близки до оптималните степени на използване на капацитета.
(117)
Както е обяснено в съображение 113 по-горе, умереният спад на пазарния дял и на рентабилността на промишлеността на Съюза не може да са причинени от китайския и индийския внос.
(118)
Поради това се заключава, че промишлеността на Съюза не е понесла съществена вреда през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(119)
Въпреки че промишлеността на Съюза направи някои бележки относно анализа на вредата, които бяха разгледани в съображения 89, 90, 98, 99, 103 и 104 по-горе, тя изрази съгласие с общото заключение относно липсата на съществена вреда, по-специално през РПП.
7. Вероятност за повторно възникване на вредата
(120)
За оценката на вероятността за повторно възникване на вредата е важно да се изтъкне, че при оптимално използване на капацитета, което е постигнато през разследвания период в рамките на преразглеждането, промишлеността на Съюза не е била в състояние да задоволи цялото потребление на Съюза, вследствие на което е било необходимо значителна част от потреблението на Съюза да бъде покрита с внос.
(121)
Освен това промишлеността на Съюза произвежда само пречистена сулфанилова киселина, което означава, че ползвателите, които предпочитат сулфанилова киселина с техническо качество за производството си, се налага да разчитат на внос.
(122)
В допълнение на това промишлеността на Съюза е разполагала с относително стабилен пазарен дял, като е реализирала продажби за няколко дългосрочни клиенти. Разследването показа, че доставчиците на сулфанилова киселина на някои от ползвателите подлежат на строги и скъпоструващи процедури за удостоверяване/проверка, което прави смяната на даден доставчик с друг по-трудна.
(123)
Именно в този контекст в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент се анализира вероятността за повторно възникване на вредата, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече.
7.1. КНР
(124)
Тъй като никой от китайските производители износители не оказа съдействие при разследването, в съответствие с член 18 от основния регламент констатациите по отношение на КНР трябваше да бъдат основани на най-добрите налични факти, и по-специално на тези в искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките.
(125)
Както вече бе посочено в съображения 63 и 75 по-горе, китайските производители разполагат със значителен свободен капацитет за производството на сулфанилова киселина и съществува вероятност за повторно възникване на дъмпинг.
(126)
Освен това, както е посочено в съображения 64 и 87, от наличната информация може да се заключи, че неотдавна са осъществени продажби на големи количества сулфанилова киселина от КНР за Индия на цени, които са подбивали тези на промишлеността на Съюза.
(127)
На последно място, както е обяснено в съображение 64, от получените статистически данни за китайския внос на индийския пазар може да се заключи, че интересът на Китай е свързан предимно с продажбите на пречистена сулфанилова киселина, която, ако бъде насочена към пазара на Съюза, би влязла в пряка конкуренция с продажбите на производителя от Съюза.
(128)
Всички тези фактори, взети заедно, показват, че КНР би могла бързо да изнесе големи количества сулфанилова киселина на дъмпингови цени за пазара на Съюза, без дори да е необходимо да пренасочва своите продажби от други пазари, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече. Пазарът на Съюза е привлекателен от гледна точка на цените и би дал възможност на китайските износители да реализират икономии от мащаба, като увеличат своето производство. Ако това се случи, промишлеността на Съюза ще понесе незабавен спад на своите продажби и продажни цени, което от своя страна ще се отрази на използването на капацитета и рентабилността. Ако тези показатели за вредата се влошат, състоянието на промишлеността на Съюза бързо ще се промени от възстановяване към влошаване и ще бъде нанесена съществена вреда.
7.2. Индия
(129)
Що се отнася до Индия, както бе заключено в съображение 76 по-горе, не съществува вероятност за повторно възникване на дъмпинга, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече. Предвид тази констатация не е необходим анализ на евентуално повторно възникване на вредата.
8. Заключение относно повторното възникване на вредата
(130)
Предвид констатациите от разследването, както е обяснено в съображенията по-горе, липсата на мерки по всяка вероятност би довела до значително увеличение на износа от КНР на ниски цени, което би се отразило неблагоприятно на финансовите и икономическите резултати на промишлеността на Съюза и би довело до повторно възникване на съществена вреда.
(131)
Вероятността за повторно възникване на вредата по отношение на Индия не бе анализирана поради отрицателното заключение относно повторното възникване на дъмпинга от Индия.
Д. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(132)
По отношение на антидъмпинговите мерки относно вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия беше направено заключението, че не съществува вероятност за повторно възникване на дъмпинга. Поради това не е необходимо определяне на интереса на Съюза.
(133)
В случая на Китай в съответствие с член 21 от основния регламент бе проучено дали запазването на мерките би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза се извърши въз основа на оценка на интересите на различните съответни субекти, а именно промишлеността от Съюза, вносителите и ползвателите. На заинтересованите страни бе предоставена възможност да изразят становището си в съответствие с член 21, параграф 2 от основния регламент.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(134)
Както е обяснено в съображение 113, мерките бяха успешни и дадоха възможност на промишлеността на Съюза да консолидира своята позиция. В същото време в съображение 130 по-горе бе направено заключението, че състоянието на промишлеността на Съюза вероятно ще се влоши значително, ако се допусне срокът на действие на антидъмпинговите мерки по отношение на Китай да изтече. Поради това може да се направи заключението, че продължаването на действието на мерките по отношение на Китай би било в интерес на промишлеността на Съюза.
3. Интерес на ползвателите
(135)
Всички известни ползватели бяха информирани за започването на преразглеждането. Комисията получи четири пълни отговора на въпросниците и три частични отговора/коментара от ползвателите на сулфанилова киселина. Въз основа на тези данни бе установено, че въздействието на себестойността на разглеждания продукт върху себестойността на продуктите надолу по веригата варира значително сред ползвателите в зависимост от типа на продукта надолу по веригата.
(136)
Някои ползватели (производители на фармацевтични продукти и специални багрила) потвърдиха, че сулфаниловата киселина има само незначителен дял от производствените им разходи и поради това се счита, че мерките на практика не оказват никакво въздействие върху производствените им разходи/цени.
(137)
За други потребители обаче (производители на добавки за цимент и оптични полиращи средства) сулфаниловата киселина сформира от 4 % до 12 % от себестойността на техните продукти надолу по веригата. Тези потребители също така отчетоха загуби през разследвания период в рамките на преразглеждането и заявиха, че действащите в момента мита са частично отговорни за затрудненото им положение.
(138)
По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че през разследвания период в рамките на преразглеждането почти не е извършван внос от КНР, поради което евентуалните мита по отношение на Китай, които биха гарантирали справедливо равнище на цените на пазара на Съюза, не са породили допълнителни разходи за потребителите през разглеждания период и следователно не могат да обяснят изпитаните от тези ползватели затруднения. Увеличението на цените на сходния продукт през разглеждания период се е дължало на увеличението на себестойността, породено от увеличението на цената на основната суровина, както е посочено в съображения 105 и 108. Премахването на действащите понастоящем мита по отношение на вноса на сулфанилова киселина от Индия, предложено в настоящия регламент, се очаква незабавно да улесни достъпа до допълнителен източник на сулфанилова киселина на пазара на Съюза на конкурентни цени и по този начин би било в интерес на ползвателите. Поради това се смята, че запазването на мерките по отношение на Китай няма да причини прекомерни трудности за ползвателите в бъдеще.
4. Интерес на вносителите
(139)
Всички известни вносители бяха информирани за започването на преразглеждането. Един вносител на разглеждания продукт представи частичен отговор на въпросника, в който заяви, че сулфаниловата киселина не играе важна роля в неговата дейност. Никой друг вносител не отговори на въпросника, нито предостави писмено становище или коментар. При липсата на по-нататъшно съдействие от страна на вносителите се стигна до заключението, че запазването на мерките, наложени върху вноса от КНР, не би било в противоречие с техния интерес.
5. Заключение
(140)
С оглед на гореизложеното се стигна до заключението, че няма наложителни причини, свързани с интереса на Съюза, антидъмпинговите мерки по отношение на КНР да не бъдат запазени.
Е. ЗАПАЗВАНЕ НА АНТИДЪМПИНГОВИТЕ МЕРКИ ПО ОТНОШЕНИЕ НА КНР И ПРЕКРАТЯВАНЕ НА АНТИДЪМПИНГОВИТЕ МЕРКИ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ИНДИЯ
(141)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, въз основа на които се счита за целесъобразно съществуващите антидъмпингови мита върху вноса на сулфанилова киселина от КНР да бъдат запазени, а тези върху вноса от Индия да бъдат отменени. На заинтересованите страни бе дадена възможност да представят коментари след това разгласяване. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(142)
От гореизложеното следва, че в съответствие с предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мерки, приложими по отношение на вноса на сулфанилова киселина с произход от Китай, следва да бъдат запазени, а антидъмпинговите мерки, приложими по отношение на вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия, следва да бъдат отменени. Следва да бъде отменено и решението на Комисията за приемане на гаранцията, която понастоящем е в сила по отношение на вноса на сулфанилова киселина от Kokan.
(143)
Като се има предвид, че възстановяването на промишлеността на Съюза е факт от скоро, ако Комисията получи съответното искане от производителя от Съюза, тя ще осъществи наблюдение на вноса на разглеждания продукт. Наблюдението ще бъде ограничено до период от две години след публикуването на настоящия регламент.
(144)
Предвиденото в настоящия регламент запазване на мерките по отношение на Китай и отмяната на мерките по отношение на Индия са в съответствие със становището на Комитета, създаден по силата на член 15, параграф 1 от основния регламент,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на сулфанилова киселина, класирана понастоящем в код по КН ex 2921 42 00 (код по ТАРИК 2921420060), с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо върху нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за описаните в параграф 1 продукти е, както следва:
Държава
Окончателно мито (%)
Китайска народна република
33,7
3. Отменя се окончателното антидъмпингово мито върху вноса на сулфанилова киселина, класирана понастоящем в код по КН ex 2921 42 00 (код по ТАРИК 2921420060), с произход от Индия и се прекратяват свързаните с този внос процедури.
4. Отменя се Решение 2006/37/ЕО на Комисията за приемане на гаранцията, която понастоящем е в сила по отношение на вноса на сулфанилова киселина от Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (Индия).
5. Освен ако е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 17 декември 2014 година.
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1346/2014,
17. detsember 2014,
millega pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit sulfaniilhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning tunnistatakse kehtetuks Indiast pärit sulfaniilhappe impordi suhtes kehtiv lõplik dumpinguvastane tollimaks
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”), (1) eriti selle artiklit 9 ja artikli 11 lõiget 2,
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Kehtivad meetmed
(1)
2002. aasta juulis kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1339/2002 (2) Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV”) pärit sulfaniilhappe impordi suhtes 21 % suuruse lõpliku dumpinguvastase tollimaksu ning Indiast pärit sulfaniilhappe impordi suhtes 18,3 % suuruse lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „esialgne uurimine”).
(2)
Määrusega (EÜ) nr 1338/2002 (3) kehtestas nõukogu Indiast pärit sulfaniilhappe impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu määraga 7,1 %.
(3)
Komisjon kiitis otsusega 2002/611/EÜ (4) heaks ühe India eksportiva tootja, nimelt Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd (edaspidi „Kokan”) pakutud hinnakohustuse seoses dumpinguvastaste ja subsiidiumivastaste meetmetega.
(4)
2004. aasta veebruaris suurendas nõukogu pärast absorptsioonivastase kordusuurimise tegemist määrusega (EÜ) nr 236/2004 (5) HRVst pärit sulfaniilhappe impordi suhtes kohaldatava lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, tõstes selle 21 %lt 33,7 %ni.
(5)
2004. aasta märtsis tunnistas komisjon pärast Kokani vabatahtlikku hinnakohustusest loobumist otsusega 2004/255/EÜ (6) kehtetuks otsuse 2002/611/EÜ.
(6)
Komisjon kiitis otsusega 2006/37/EÜ (7) heaks Kokani pakutud uue hinnakohustuse seoses Indiast pärit impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste ja subsiidiumivastaste meetmetega. Nõukogu määruseid (EÜ) nr 1338/2002 ja (EÜ) nr 1339/2002 muudeti vastavalt nõukogu määrusega (EÜ) nr 123/2006 (8).
(7)
Määrusega (EÜ) nr 1000/2008 (9) kehtestas nõukogu pärast meetmete aegumise läbivaatamist HRVst ja Indiast pärit sulfaniilhappe impordi suhtes dumpinguvastase tollimaksu. Määrusega (EÜ) nr 1010/2008 (10) kehtestas nõukogu pärast aegumise läbivaatamist ja vahepealset läbivaatamist lõplikud tasakaalustavad tollimaksud Indiast pärit sulfaniilhappe impordi suhtes ning muutis Indiast pärit sulfaniilhappe impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste tollimaksude määra.
2. Taotlus aegumise läbivaatamise algatamiseks
(8)
Pärast teate avaldamist HRVst ja Indiast pärit impordile kehtestatud dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva aegumise kohta (11) sai komisjon 1. juulil 2013 nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohase taotluse algatada kõnealuste meetmete aegumise läbivaatamine. Taotluse esitas CUF - Quimicos Industriais (edaspidi „taotluse esitaja” või „CUF”), kes on sulfaniilhappe ainutootja liidus, esindades seega liidu toodangust 100 %.
(9)
Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu jätkumise ja liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise.
3. Aegumise läbivaatamise algatamine
(10)
Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 16. oktoobril 2013Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (12) (edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.
4. Paralleelne uurimine
(11)
Lisaks algatas komisjon 16. oktoobril 2013Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteatega (13) Indiast pärit sulfaniilhappe impordi suhtes kehtivate tasakaalustavate meetmete aegumise läbivaatamise vastavalt määruse (EÜ) nr 597/2009 (14) artiklile 18.
5. Uurimine
5.1. Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood
(12)
Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2012 kuni 30. septembrini 2013 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundade uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2010 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni ehk 30. septembrini 2013 (edaspidi „vaatlusalune periood”).
5.2. Asjaomased isikud
(13)
Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajatele, HRV ja India eksportivatele tootjatele, importijatele, teadaolevatele kasutajatele ning eksportivate riikide esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ning taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.
(14)
Ainsale liidu tootjale kui ainsale taotluse esitanud huvitatud isikule võimaldati ärakuulamine.
5.3. Väljavõtteline uuring
(15)
Võttes arvesse India ja HRV eksportivate tootjate ning liidu sõltumatute importijate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kasutamine vastavalt algmääruse artiklile 17. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik ning vajaduse korral moodustada valimi, paluti eespool osutatud isikutel komisjonile endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.
(16)
Komisjon sai väljavõttelise uuringu vormile vastuse kahelt India eksportivalt tootjalt, kuid mitte üheltki Hiina eksportivalt tootjalt. Seetõttu väljavõttelist uuringut ei kohaldatud.
(17)
Üks sõltumatu importija vastas uuringu vormile, kuid ei importinud vaatlusalust toodet vaatlusalustest riikidest ega vastanud küsimustikule. Seetõttu väljavõttelist uuringut ei kohaldatud.
(18)
Kuna liidu tootjaid on ainult üks, siis liidu tootjatele väljavõttelist uuringut ei kohaldatud.
5.4. Uurimine
(19)
Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks vajalikuks pidas. Komisjon saatis küsimustikud ainsale liidu tootjale, kahele India eksportivale tootjale, teadaolevatele importijatele ja liidu kasutajatele.
(20)
Kahest India eksportivast tootjast vastas küsimustikule täielikult vaid üks (Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd). See India tootja esindas suurt osa India koguekspordist liitu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
(21)
Kontrollkäigud korraldati järgmiste äriühingute valdustesse:
a)
Liidu tootja:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Portugal
b)
Eksportiv tootja ja võrdlusriigi tootja:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, India
c)
Liidu kasutajad:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Saksamaa
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugal
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Hispaania.
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
(22)
Vaatlusalune toode on sulfaniilhape, mida praegu liigitatakse CN-koodi ex 2921 42 00 (TARICi kood 2921420060) alla. On olemas kaks sulfaniilhappe klassi, mis määratletakse vastavalt nende puhtusastmele: tehniline klass ja puhastatud klass. Lisaks sellele kaubastatakse puhastatud klassi sulfaniilhapet mõnikord sulfaniilhappe soola kujul. Sulfaniilhapet kasutatakse toorainena optiliste valgendite, betoonilisandite, toiduvärvide ja spetsiaalvärvide tootmisel. Piiratud kasutamist täheldati ka ravimitööstuses. Ehkki ei saa eitada, et mõlemal klassil on samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused, mistõttu neid käsitletakse ühe tootena, näitas uurimine ka seda, et praktikas on asendatavus piiratud. Eelkõige kasutajad, kes vajavad puhastatud klassi sulfaniilhapet, saaksid tehnilise klassi toodet kasutada üksnes juhul, kui neil on võimalik seda ise täiendavalt puhastada. Kasutajad, kes vajavad või eelistavad tehnilise klassi sulfaniilhapet, võiksid teoreetiliselt kasutada ka puhastatud klassi sulfaniilhapet, kuid hinnaerinevuse (20-25 %) tõttu ei ole see lahendus majanduslikult jätkusuutlik.
(23)
Sulfaniilhape on üksnes tooraine ning selle peamised füüsilised, keemilised ja tehnilised omadused on päritolumaast sõltumatult ühesugused. Seega leiti, et vaatlusalusel tootel ning vaatlusaluste riikide eksportivate tootjate toodetud ja oma siseturul või kolmandatesse riikidesse müüdavatel toodetel ning liidu tootja toodetud ja liidu turul müüdavatel toodetel on samad põhilised füüsilised ja keemilised omadused ja peamiselt samad kasutusviisid ning seega käsitatakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
C. DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS
(24)
Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuris komisjon, kas dumpingut praegu esineb ja kas HRVst ja Indiast pärit impordi suhtes kehtivate meetmete aegumine viiks tõenäoliselt dumpingu jätkumise või kordumiseni.
1. Sissejuhatavad märkused
1.1. HRV
(25)
Aegumise läbivaatamise algatamisel pöördus komisjon 39 Hiina eksportiva tootja ning Hiina ametiasutuste poole. Ükski neist tootjatest ei ole oma seisukohta esitanud ega koostööd teinud.
(26)
Komisjon teavitas Hiina ametiasutusi ja asjaomaseid eksportivaid tootjaid kavatsusest kasutada parimaid kättesaadavaid andmeid oma järelduste tegemiseks algmääruse artikli 18 alusel. Kõnealused isikud ei esitanud selle kohta ühtki märkust.
(27)
Seetõttu tehti järeldused dumpingu ning selle kordumise tõenäosuse kohta olemasolevate andmete põhjal, st taotluse esitajatelt saadud teabe, eriti läbivaatamistaotluses sisalduva teabe ning Eurostati andmete põhjal.
(28)
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vältel imporditi HRVst liitu vaid väike kogus vaatlusalust toodet.
1.2. India
(29)
Aegumise läbivaatamist algatades pöördus komisjon 25 teadaoleva India eksportiva tootja poole, kellest vaid üks, nimelt Kokan, vastas küsimustikule ja tegi uurimises koostööd. See äriühing esindas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil enamikku India ekspordist liitu.
(30)
Vaatlusalusel perioodil tegutses kõnealune eksportiv tootja komisjoni poolt heaks kiidetud hinnakohustuse alusel ja täitis nimetatud hinnakohustust.
2. Dumpinguhinnaga müük
2.1. HRV
2.1.1. Võrdlusriik
(31)
Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a määratakse normaalväärtus kolmandas turumajanduslikus riigis (edaspidi „võrdlusriik”) kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse alusel.
(32)
Esialgses uurimises kasutati Indiat võrdlusriigina normaalväärtuse määramiseks HRV puhul. Algatamisteates nimetati India võrdlusriigiks ja huvitatud isikuid kutsuti üles seda valikut kommenteerima. Kommentaare ei esitatud ning puudusid märgid selle kohta, nagu ei oleks India enam sobiv valik. Liidu tootmisharu pakkus oma läbivaatamistaotluses võrdlusriigiks USAd, kuid kuna USAs on vaid üks tootja ning USAd on juba enam kui 20 aastat kaitsnud Hiinast ja Indiast pärit sulfaniilhappe impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastased ja tasakaalustavad tollimaksud, lükati see ettepanek tagasi. Seega valiti võrdlusriigiks ka käesolevas uurimises India.
(33)
Seetõttu kasutati koostööd tegeva India eksportiva tootja andmeid.
2.1.2. Normaalväärtus
(34)
Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määrati normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi koostööd tegeva tootja, nimelt Kokani andmete põhjal. Normaalväärtus määrati omamaise müügi alusel (vt põhjendused 42-47).
2.1.3. Ekspordihind
(35)
Võttes arvesse koostöö puudumist Hiina eksportivate tootjatega ja seega Hiina hindasid käsitleva konkreetse teabe puudumist, määrati ekspordihind kättesaadavate faktide põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18 ning selleks kasutati statistilisi allikaid (Eurostat). Hinnangute põhjal vastavad selle infoallika andmed tegelikele hindadele, mida Hiina eksportijad liidu klientidelt küsivad.
2.1.4. Võrdlus
(36)
Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil.
(37)
Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 võeti ekspordihinda kohanduste näol nõuetekohaselt ja vajaduse korral arvesse. Selleks, et väljendada ekspordihinda tehasest hankimise tasandil ja läbivaatustaotluses esitatud teabe alusel, kohandas komisjon Eurostati andmetel põhinevat CIF-hinda veo-, kindlustus-, käitlemis- ja laenukulude puhul. Kõnealused kohandamised moodustasid 5-10 % CIF-hinnast.
2.1.5. Dumpinguhinnaga müük
(38)
Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11 määrati dumpingumarginaal kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmiste ekspordihindade võrdlemise teel.
(39)
Võttes arvesse koostöö puudumist Hiina eksportivate tootjatega, puudub teave imporditava tootevaliku kohta. Ehkki puudus teave puhastatud ja tehnilise sulfaniilhappe impordikoguste kohta, leiti, et isegi eeldusel, et kogu import koosneb puhastatud klassi sulfaniilhappest, mis on keskmiselt 20 % kallim tehnilise klassi sulfaniilhappest, on Eurostati impordihinnad tasemel, mis võrdlusriigi normaalväärtustega võrreldes ei anna tunnistust dumpingu olemasolust.
(40)
Lisaks, nagu märgitud põhjenduses 28, oli impordimaht Hiinast läbivaatamisega seotud uurimisperioodil väga väike. Asjaomastes tööstusharudes ollakse üldiselt seisukohal, et sulfaniilhappe väikestes kogustes ja sihtotstarbeliste tarnete ühiku hinnad on tunduvalt suuremad kui suurtes kogustes regulaarsete tellimuste puhul, mis võib seletada impordihindade kõrget taset Eurostati andmetel.
(41)
Ehkki olemasolevad arvandmed näitavad negatiivset dumpingumarginaali, ei pruugi selline järeldus olla asjakohane, sest imporditud kogused olid väikesed ja teave imporditava tootevaliku kohta puudus, mis omab tähtsust puhastatud ja tehnilise klassi märkimisväärse hinnaerinevuse tõttu.
2.2. India
2.2.1. Normaalväärtus
(42)
Ainsa koostööd tegeva eksportiva tootja iga vaatlusaluse toote liigi omamaine müük toimus tüüpilistes kogustes ja tavapärase kaubandustegevuse käigus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4.
(43)
Iga tooteliigi puhul määrati kindlaks kasumliku müügi osakaal sõltumatutele klientidele omamaisel turul ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
(44)
Kogu omamaine müük toimus arvestuslike tootmiskuludega võrdse või neid ületava netomüügihinnaga ning kasumlik omamaine müük moodustas seega enam kui 80 % selle tooteliigi müügi kogumahust. Seetõttu põhines normaalväärtus iga tooteliigi puhul tegelikul omamaisel hinnal, mis arvutati läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vältel toimunud asjaomase tooteliigi omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena.
(45)
Taotluse esitaja väitis, et India turule siseneva Hiinast pärit impordi surve mõjutas India omamaiseid hindu ja seega normaalväärtuse määramist.
(46)
Vastavalt põhjendusele 44 moodustas kasumlik omamaine müük enam kui 80 % iga tootetüübi müügimahust tervikuna ning seega tuli normaalväärtuse aluseks võtta tegelik omamaine hind. Sõltumata sellest, kas Hiinast pärit import avaldas survet India omamaisele turule, määratakse normaalväärtus igal juhul nii, et nimetatud surve hindamist ei mõjuta. Kui teatava tootetüübi müük oleks kasumlik 80 % ulatuses või alla selle, tuleks normaalväärtuse määramisel võtta aluseks just kasumlik müük. Kui aga teatava tootetüübi müük tervikuna muutuks kahjumlikuks, tuleks normaalväärtuse aluseks võtta tootmiskulud tervikuna koos põhjendatud kasumimarginaaliga.
(47)
Seega leiab komisjon, et taotluse esitaja esitatud väide ei ole normaalväärtuse arvutamise seisukohast asjakohane.
2.2.2. Ekspordihind
(48)
Vaatlusalust toodet eksporditi liidus asuvatele sõltumatutele klientidele ja ekspordihind määrati kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 põhjal, st tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal.
(49)
Taotluse esitaja väitis, et benseeni hinna muutumise ning Indiast liitu eksporditavate toodete hinna muutumise vahel on vastuolu. Taotluse esitaja arvates oli see eriti tähelepanuväärne, kuna komisjoni aktsepteeritud minimaalne hinnakohustus oli indekseeritud benseeni hinna muutumise järgi. Taotluse esitaja väitis ka seda, et kõnealune hinnakohustus muutis India peamise eksportiva tootja hinnad ebatüüpiliseks.
(50)
Komisjon leidis, et benseen toorainena, millest toodetakse aniliini, mis on peamine sulfaniilhappe tooraine, ei moodusta rohkem kui 50-60 % vaatlusaluse toote tootmiskuludest. Lisaks sellele piiratakse hinnakohustuse indekseerimisklausliga benseeni hinnamuutuste mõju miinimumhinnale. Peale selle kontrolliti minimaalse hinnakohustuse järgimist kohapealsel kontrollkäigul ja leiti, et ekspordihindade tase oli püsivalt ja märkimisväärselt kõrgem hinnakohustusega ette nähtud miinimumhindade tasemest, vähendades sellega hinnakohustuse mõju.
(51)
Lisaks väitis taotluse esitaja, et suure tõenäosusega valmistasid India eksportivad tootjad liitu eksportimiseks väikestes kogustes tarneid, mille hetkehind oleks kujunenud kõrgeks, tõstes sellega kunstlikult ekspordihindade taset.
(52)
Uurimine ei näidanud, et Kokan, peamine India eksportiv tootja, oleks kõnealuse müügiga tegelenud. Valdav osa (üle 99 %) India ülejäänud eksportijate müügist liitu koosnes samuti kogustest, mida ei saa käsitleda hetkemüügina.
(53)
Eelöeldust lähtuvalt lükatakse taotluse esitaja väited India ekspordihindade ebapiisava esinduslikkuse kohta tagasi.
2.2.3. Võrdlus
(54)
Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi.
(55)
Selle alusel kohandati transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid, pakendamis- ja laenukulusid, allahindlusi ja vahenduskulusid, kui oli selge, et need mõjutasid hindade võrreldavust. Kõnealune kohandamine moodustab 6-10 % CIF-hinnast ühenduse piiril.
2.2.4. Dumpinguhinnaga müük
(56)
Algmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt võrreldi samasuguse toote kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote kaalutud keskmise ekspordihinnaga.
(57)
Selle põhjal oli koostööd tegeva eksportiva tootja puhul arvestatud dumpingumarginaal negatiivne. Järelikult ei esinenud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpingut.
(58)
Taotluse esitaja väitis, et järeldust dumpingu puudumise kohta peamise eksportiva tootja puhul ei saa laiendada teistele India eksportivatele tootjatele, kuna ekspordihinnad põhinevad impordi minimaalsel hinnakohustusel.
(59)
India peamise eksportiva tootja ekspordihinnad olid aga tasemel, mis oli tunduvalt kõrgem minimaalsest hinnakohustusest. Ühtlasi oli teiste India eksportivate tootjate ekspordihind Eurostati andmetel tunduvalt kõrgem peamise eksportiva tootja ekspordihindadest. Lisaks näitas uurimine, et koostööd tegeva eksportiva tootja hinnad ekspordi puhul kolmandatesse riikidesse, kes ei ole kehtestanud hinnakohustust või dumpinguvastaseid tollimakse, olid tasemelt sarnased sama tootja hindadega ekspordi puhul liitu ja seega ei olnud tegemist dumpinguga. Seega järeldab komisjon, et India ekspordihinnad olid määratud hinnakohustusest sõltumatult ja vastavalt turutingimustele.
(60)
Taotluse esitaja väide, nagu oleks dumping tulnud tuvastada teiste India eksportivate tootjate puhul, lükatakse seega tagasi.
3. Dumpingu kordumise tõenäosus
3.1. Sissejuhatavad märkused
(61)
USA dumpinguvastased meetmed Indiast ja HRVst pärit sulfaniilhappe impordi suhtes ning tasakaalustavad meetmed India suhtes on kehtinud juba 1992. aastast. 2011. aastal pikendas USA kaubandusministeerium Indiast pärit impordi suhtes kehtivaid tasakaalustavaid meetmeid 43,7 % tasemel ning Indiast ja HRVst pärit impordi suhtes kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid vahemikus 19,1-114,8 %. Sellise meetmete tasemega suleti USA turg tulemuslikult Indiast ja Hiinast pärit impordile.
3.2. HRV
(62)
HRV olemasolevat tootmisvõimsust hinnati liidu tootja ja ainsa USA tootja Nation Ford Chemical Company (edaspidi „NFC”) andmete alusel, mis esitati Hiinast pärit sulfaniilhappe suhtes kehtestatud USA dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise käigus (USITC publication 4270).
(63)
NFC osutas, et HRV tootmisvõimsus võimaldaks toota 65 500 tonni sulfaniilhapet aastas, mis on kooskõlas taotluse esitaja hinnanguga, kus väideti Hiina tootmisharu koostatud uurimuse põhjal, et Hiina olemasolev tootmisvõimsus on vahemikus 65 500 kuni 82 000 tonni. Vaba tootmisvõimsuse määraks hinnati 20 %, mis moodustaks 13 100-16 400 tonni. See on üle kahe korra rohkem kui liidu tarbimine läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vältel.
(64)
Taotluse esitaja väitis lisaks, et Hiina eksportijad suutsid siseneda ka India turule, ja esitas selle väite tõestuseks statistilisi andmeid India valitsuse ekspordi ja impordi andmebaasist. Andmetest selgus, et Hiinast pärit puhastatud sulfaniilhappe import Indiasse on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eelnevate perioodidega võrreldes märkimisväärselt kasvanud, kusjuures hinnad on löönud alla koostööd tegeva India tootja puhastatud klassi sulfaniilhappe omamaised müügihinnad. Kuna puhastatud klassi sulfaniilhappe normaalväärtuseks määrati India ainsa koostööd tegeva tüüpilistes kogustes tootja puhastatud klassi sulfaniilhappe omamaise müügi alusel 92 500 kuni 112 500 ruupiat (konfidentsiaalsuse tõttu esitatakse määr vahemikuna), tehes vajalikud kohandused veo- ja kindlustuskulude arvestamiseks, näitavad andmed, et Hiina puhastatud klassi sulfaniilhappe import jõudis India turule dumpinghinnaga vahemikus 82 500 kuni 92 500 ruupiat (konfidentsiaalsuse tõttu esitatakse määr vahemikuna). Täheldatud dumpinguhinnaga import India turule mõjutas hinnangut Hiina eksportivate tootjate oodatavale käitumisele juhul, kui kehtivad meetmed peaksid aeguma.
(65)
Võttes arvesse Hiina märkimisväärset vaba tootmisvõimsust ja teavet nende hinnakujunduspoliitika kohta kolmanda riigi turul, mida ei kaitse kaubanduse kaitsemeetmed, esineb meetmete aeguda laskmisel dumpingu kordumise tõenäosus.
3.3. India
(66)
India tootmise koguvõimsust hinnati samuti NFC ja ainsa liidu tootja esitatud andmete alusel.
(67)
Taotluse esitaja hinnangul oli India tootmise koguvõimsus ligikaudu 13 500 tonni, millest 2 700 tonni võib pidada vabaks tootmisvõimsuseks. Need arvandmed on täielikult kooskõlas ainsa USA tootja NFC esitatud andmetega USA uurimises.
(68)
Taotluse esitaja väitis, et 2 700 tonni suurune vaba tootmisvõimsus on tema müügile ohtlik, sest kujutab endast märkimisväärset osa liidu tarbimisest, ning et selline vaba tootmisvõimsus suureneb tõenäoliselt seoses Hiina toodete üha suurema kättesaadavusega India turul, mistõttu suureneb ka soov eksportida.
(69)
Seoses sellega märkis komisjon, et peamine India eksportiv tootja loovutas oma staatuse ekspordisuunitlusega üksusena 2013. aastal, kavatsedes suurendada müüki omamaisel turul. Kõnealune müük oli varem EOU-kava tingimuste kohaselt väga piiratud. Äriühing kinnitas, et vaatamata Hiinast pärit impordi kasvule ei tunneta ta survet Hiina konkurentidelt, mis puutub tehnilise klassi sulfaniilhappesse (millest Kokan peamiselt on huvitatud), ning nende hinnangul on India turul head arenguväljavaated. Seega ei ole põhjust eeldada, et India tootjate vaba tootmisvõimsus suunatakse liitu seoses väidetava Hiina surve tõttu India turul.
(70)
India hinnangulisele vabale tootmisvõimsusele vaatamata dumping tõenäoliselt ei kordu, kuna eksport liitu ega kolmandatesse riikidesse ei toimunud dumpinguhinnaga.
(71)
Uurimine ei näidanud, nagu oleks koostööd tegev eksportiv tootja kasutanud kolmandatesse riikidesse müües teistsugust hinnakujunduspoliitikat kui liitu eksportimisel. Kolmandatesse riikidesse eksporditud märkimisväärsete koguste hinnad olid tasemel, mis on võrreldav liidu tootmisharu müügihindadega sõltumatutele klientidele.
(72)
Teatavakstegemisele järgnenud avalduses esitas taotluse esitaja uusi statistilisi andmeid ja väitis nende alusel, et India on eksportinud Türgisse dumpinguhinnaga.
(73)
Komisjon tegi kindlaks ja võttis uurimise alla sarnase koguse India ekspordist Türgisse ning leidis, et see pärineb koostööd tegevalt eksportivalt tootjalt. Seega võis komisjon oma arvutustes tugineda täpsematele ja üksikasjalikumatele andmetele nii tootevaliku kui ka hinnataseme kohta. Komisjon kinnitab, et vastavat mahtu ei eksporditud dumpinguhinnaga.
3.4. Järeldus dumpingu kordumise tõenäosuse kohta
(74)
Kuna HRV puhul koostöö puudus ja seega puudusid ka äriühinguspetsiifilised andmed Hiina vaba tootmisvõimsuse kohta ja hinnakujunduspoliitika kohta kolmandates riikides, tehti järeldused kättesaadavate faktide põhjal.
(75)
Arvestades, et kättesaadavad faktid osutavad Hiina suurele vabale tootmisvõimsusele ja dumpinguhinnaga müügile kolmandate riikide turgudel koos liidu turu atraktiivse hinnatasemega, võib dumpingu kordumist pidada tõenäoliseks.
(76)
India puhul aga dumpingu kordumise tõenäosus puudus, mis tuleneb dumpingu puudumisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vältel, Hiinaga võrreldes märgatavalt väiksemast vabast tootmisvõimsusest ning liitu ja mujale maailma suunatud ekspordi kõrgest hinnatasemest.
D. KAHJU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS
1. Liidu toodang ja liidu tootmisharu määratlus
(77)
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vältel tootis liidus samasugust toodet üksainus liidu tootja, kelle toodang moodustab seega 100 % liidu toodangust ning kes kujutab endast liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.
2. Liidu tarbimine
(78)
Liidu tarbimine tehti kindlaks järgmistel alustel:
-
liidu tootmisharu samasuguse toote müügimahud liidu turule;
-
sulfaniilhappe impordimahud (TARICi tase) liidu turule Eurostati admetel.
(79)
Võttes arvesse, et liidu tootmisharu koosneb ainult ühest tootjast ning et USAs on vaid üks eksportiv tootja, siis on konfidentsiaalse äriteabe kaitsmiseks teave alljärgnevates tabelites esitatud indekseeritud kujul.
Tabel 1
Tarbimine liidu turul
Maht (indeks)
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Liidu tarbimine (2010 = 100)
100
106
106
114
Allikas: Eurostati andmed ja küsimustiku vastused.
(80)
Uurimine näitas, et sulfaniilhappe turg suurenes vaatlusaluse perioodi vältel järk-järgult ning oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuks kasvanud 14 % võrra.
3. Import vaatlusalustest riikidest
a) Impordimaht ja turuosa
Tabel 2
Import vaatlusalustest riikidest
Impordimaht (indeks)
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Hiina RV
100
77
14
1
India
100
422
187
52
Vaatlusalused riigid kokku
100
110
30
6
Allikas: Eurostat.
Tabel 2a
Import asjaomastest riikidest
Impordimaht (vahemikud) (15)
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Hiina RV
650-1 000
500-800
90-250
10-60
India
50-200
250-550
100-250
10-80
Asjaomased riigid kokku
700-1 200
750-1 350
190-500
20-140
Allikas: Eurostat.
Tabel 3
Vaatlusaluste riikide turuosa
Turuosa (indeks)
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Hiinast pärit impordi turuosa
100
73
13
1
India impordi turuosa
100
397
177
46
Vaatlusalused riigid kokku
100
103
28
5
(81)
Kui vaadelda iga riiki eraldi, vähenes Hiinast pärit impordi kogus 2010. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 99 % ning nende turuosa kahanes sama perioodi vältel samuti 99 %.
(82)
Impordimaht Indiast vähenes vaatlusalusel perioodil 48 % ning samal perioodil vähenes turuosa 54 %.
(83)
Vaatlusalustest riikidest pärit sulfaniilhappe impordi koondmaht vähenes vaatlusaluse perioodi vältel 94 % võrra ning on läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul langenud väga madalale tasemele. Sarnaselt vähenes vaatlusalustest riikidest pärit sulfaniilhappe impordi turuosa vaatlusaluse perioodi vältel 95 % võrra ning langes läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul väga madalale tasemele.
b) Impordihinnad
Tabel 4
Vaatlusalustest riikidest pärit sulfaniilhappe keskmised impordihinnad
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
HRVst pärit impordi hinnaindeks (2010 = 100)
100
92
104
164
Indiast pärit impordi hinnaindeks (2010 = 100)
100
79
84
92
Vaatlusaluste riikide keskmised impordihinnad (indeks) (2010 = 100)
100
93
104
126
Allikas: Eurostat.
Tabel 4a
Vaatlusalustest riikidest pärit sulfaniilhappe keskmised impordihinnad
Hinnavahemikud (16)
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
HRVst pärit impordi hind
1 000-1 400
950-1 350
1 000-1 400
1 700-2 500
Indiast pärit impordi hind
1 200-1 800
1 000-1 400
1 100-1 500
1 300-1 700
Keskmised impordihinnad vaatlusaluste riikide kaupa
1 000-1 800
950-1 400
1 000-1 500
1 300-2 500
Allikas: Eurostat.
(84)
HRVst pärit sulfaniilhappe keskmine impordihind vähenes 2011. aastal 8 % ja näitas seejärel suurenemistendentsi koos väga järsu, 64 %lise tõusuga läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
(85)
Indiast pärit vaatlusaluse toote keskmised hinnad langesid samuti 2011. aastal 21 % ja tõusid seejärel järk-järgult, kuid jäid siiski 8 % alla 2010 aasta hinnataseme.
c) Hindade allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müümise tase
(86)
Hiina eksportivate tootjate väikeste müügikoguste ning imporditud tootevalikut käsitleva teabe puudulikkuse tõttu ei olnud võimalik usaldusväärselt arvutada hindade allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müümise määra. Tuginedes hinnangule Hiinast pärit toodete Eurostati impordihindade kohta põhjenduses 39, ei esinenud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil hindade allalöömist ega turuhinnast madalama hinnaga müümist.
(87)
Tuginedes liidu tootmisharu esitatud impordistatistikale, mida on käsitletud põhjenduses 64, leiti, et Hiinast pärit puhastatud klassi sulfaniilhappe hindades India turul, kohandatuna vastavalt liidu 6,5 %-lisele imporditollimaksule vaatlusaluselt tootelt ja 2 %-listele impordijärgsetele kuludele (tollivormistuskulud), esineb hinna allalöömist ja turuhinnast madalama hinnaga müümist 5-15 % ulatuses võrreldes liidu tootmisharu müügihindadega..
(88)
India puhul ei tuvastatud hindade allalöömist ega turuhinnast madalama hinnaga müümist. Kuna arvutused põhinesid vaid ühe koostööd tegeva eksportiva tootja müügiandmetel, ei olnud konfidentsiaalse äriteabe kaitsmise huvides võimalik täpseid arvandmeid avalikustada. Hindade allalöömine ja turuhinnast madalama hinnaga müümine leiti olevat vahemikus - 20 kuni - 40 %.
(89)
Pärast teatavakstegemist ja liidu tootja esitatud kommentaare arvutas komisjon Eurostati andmete põhjal välja hindade allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müümise Indiast pärit ülejäänud impordi puhul. Nende andmete põhjal nimetatud impordi puhul hindade allalöömist ega turuhinnast madalama hinnaga müümist ei esinenud. Seega kinnitatakse põhjenduses 88 esitatud järeldused. Peale selle võrreldi liidu tootmisharu toodetud ja müüdud vaatlusaluse toote hindu India eksportijate poolt mujal maailmas müüdud vaatlusaluse toote hindadega. Ka see võrdlus ei näidanud hindade allalöömist või turuhinnast madalama hinnaga müümist.
(90)
Lisaks esitas liidu tootja uued arvutused, mis näitasid, et erinevus Indiast pärit impordi keskmise hinnataseme ja liidu tootmisharu müügihindade vahel oli 2012. aastal väga väike. Komisjon ei saanud aga seda arvutust aktsepteerida, kuna selles ei võetud arvesse asjaolu, et Indiast pärit import koosnes peamiselt tehnilise klassi sulfaniilhappest, sellal kui liidu tootja müüs eranditult puhastatud klassi sulfaniilhapet, mis on ligikaudu 20 % kallim.
4. Import muudest kolmandatest riikidest
(91)
Kui välja arvata kolm väheolulist tehingut (2010. ja 2011. aastal Šveitsist ja 2012. aastal Malaisiast), pärines kogu sulfaniilhappe import muudest kolmandatest riikidest vaatlusalusel perioodil USAst.
Tabel 5
Sulfaniilhappe import muudest kolmandatest riikidest (USA)
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
USAst pärit impordi maht (indeks)
100
267
253
299
USAst pärit impordi turuosa (indeks)
100
180
171
188
USAst pärit impordi keskmine hind (indeks)
100
95
101
102
Allikas: Eurostat.
(92)
USAst imporditud sulfaniilhappe kogus ja turuosa suurenesid vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt ehk vastavalt 199 % ja 88 %. Kuna liidu tootmisharu turuosa jäi samal perioodil suhteliselt stabiilseks, oli USA import see, mis hõivas Hiina ja India eksportivatest tootjatest mahajäänud turu.
(93)
USAst pärit impordi hinnatasemed jäid vaatlusaluse perioodil küllaltki stabiilseks, olles ligikaudu samas vahemikus liidu tootja hinnatasemetega. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vältel ei toimunud hindade allalöömist seoses USAst pärit impordiga.
5. Liidu tootmisharu olukord
(94)
Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 5 sisaldas kahju jätkumise või kordumise tõenäosust käsitlev uuring hinnangut kõikide liidu tootmisharu seisundit mõjutavate asjakohaste majandustegurite kohta vaatlusalusel perioodil.
(95)
Konfidentsiaalse äriteabe kaitsmiseks esitatakse teave ainsa liidu tootja kohta indekseeritud kujul.
5.1. Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
Tabel 6
Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Toodang tonnides (indeks)
100
87
99
107
Tootmisvõimsus tonnides (indeks)
100
100
100
100
Tootmisvõimsuse rakendamine (indeks)
100
87
99
107
Allikas: küsimustikule antud vastused.
(96)
Liidu tootmisharu toodang oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 7 % suurem kui vaatlusaluse perioodi alguses. Liidu tootmisharu tootmisvõimsus jäi vaatlusalusel perioodil muutumatuks ja seega muutus tootmisvõimsuse rakendamine sarnaselt toodanguga ning suurenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 7 %.
(97)
Tuleb märkida, et liidu tootmisharu suutis vaatlusalusel perioodil, välja arvatud 2011. aastal, säilitada tootmisvõimsuse rakendamise rahuldava taseme ning saavutada läbivaatamisega seotud uurimisperioodil optimaalse taseme.
(98)
Teatavakstegemise järel väitis liidu tootmisharu, et saavutas optimaalse tootmisvõimsuse rakendamise määra kogu vaatlusaluse perioodi vältel ainult läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, millest nähtub, et tootmisharu taastumine on äsjane ja väga ebakindel.
(99)
See kommentaar komisjoni hindamises ei muuda põhjenduse 97 järeldusi, mis ei ole ühelgi viisil vastuolus liidu tootmisharu esitatud kommentaaridega.
5.2. Lõppvarud
Tabel 7
Lõppvarude maht
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Lõppvarud tonnides (indeks)
100
576
328
171
Allikas: küsimustikule antud vastused.
(100)
Liidu tootmisharu aastalõpu toodanguvarud tõusid järsult 2011. aastal, näidates hiljem langustendentsi, kuid säilitades läbivaatamisega seotud uurimisperioodil siiski 71 % võrra kõrgema taseme kui 2010. aastal. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi tootmismahu põhjal moodustab lõppvarude tase aga vähem kui ühe kuu tootmismahu.
5.3. Müügimaht ja turuosa
Tabel 8
Müügimaht ja turuosa
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Müügimaht tonnides (indeks)
100
70
97
104
Turuosa % (indeks)
100
66
92
92
Allikas: küsimustikule antud vastused.
(101)
Liidu tootmisharu müügimaht on kasvanud 4 % võrreldes vaatlusaluse perioodi algusega. 2011. aastal toimus väga järsk vähenemine, millele järgnes ühtlane suurenemine.
(102)
Turuosa järgi võib liidu tootmisharu tulemuslikkust vaatlusalusel perioodil pidada stabiilseks, kui välja arvata 2011. aasta, mil sarnaselt müügi vähenemisega kahanes ka liidu tootmisharu turuosa. Järgnevatel aastatel näitasid nii müük kui ka turuosa kasvutendentsi. Ehkki liidu tootja turuosa jäi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veidi väiksemaks kui 2010. aastal, väärib märkimist, et liidu tootmisharu suutis siiski osa saada liidu tarbimise kasvust ning omas kogu vaatlusaluse perioodi vältel liidus märkimisväärset turuosa.
(103)
Teatavakstegemisele järgnenud avalduses teatas liidu tootmisharu, et tema turuosa on väga ebastabiilne, kuna sulfaniilhape on hinnast sõltuv kaup, ning tõi näite 2011. aastast, mil liidu tootmisharu turuosa langes järsult.
(104)
Siinkohal tuleb rõhutada, et turuosa langus 2011. aastal ühtis liidu tootja poolse hindade tõstmisega, mis oli vastuolus turu tolleaegsete suundumustega. Uurimine näitas tõepoolest, et impordihinnad kõigist riikidest langesid 2011. aastal vahemikus 5-20 %. Samuti tuleb märkida, et olemasolevate statistiliste andmete põhjal võttis liidu tootmisharu kaotatud turuosa üle peamiselt USA importija.
5.4. Hinnad ja neid mõjutavad tegurid
Tabel 9
Müügihinnad
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Keskmine müügihind (eurot/tonn) (indeks)
100
109
108
112
Allikas: küsimustikule antud vastused.
(105)
Liidu tootmisharu müügihinnad liidu turul suurenesid vaatlusalusel perioodil 12 %, mis oli tingitud peamise tooraine (aniliini) hinnatõusu edasikandmisest.
5.5. Tööhõive ja tootlikkus
Tabel 10
Tööhõive ja tootlikkus
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Tööhõive (indeks)
100
100
117
117
Tööviljakus (indeks)
100
88
85
91
Keskmine tööjõukulu (indeks)
100
105
102
116
Allikas: küsimustikule antud vastused.
(106)
Tööhõive täistööaja ekvivalendina suurenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 17 %. Keskmine tööjõukulu on vaatlusalusel perioodil näidanud kasvutendentsi, olles läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 16 % suurem kui 2010. aastal. Kuna tootmine kasvas vastavalt põhjendusele 96 vaid 7 %, siis tööviljakus vähenes vaatlusalusel perioodil 9 %.
5.6. Kasumlikkus
Tabel 11
Kasumlikkus
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Kasumlikkus (indeks)
100
96
20
65
Allikas: küsimustikule antud vastused.
(107)
Liidu tootmisharu kasumlikkus seoses samasuguse tootega vähenes vaatlusaluse perioodi vältel ning jäi veidi alla liidu tootmisharu määratud optimaalse taseme; siiski väärib märkimist selle positiivseks jäämine vaatlusaluse perioodi vältel.
(108)
Kasumlikkuse vähenemine on tingitud peamiselt keskmise tootmiskulu suurenemisest peaaegu 20 % alates 2010. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini ja müügihindade 12 % suurune tõus vastavalt põhjendusele 105 ei suutnud seda täielikult kompenseerida.
5.7. Investeeringud, investeeringutasuvus ja rahavoog
Tabel 12
Investeeringud, investeeringutasuvus ja rahavoog
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Aastainvesteeringud (indeks)
-
100
133
57
Investeeringutasuvus (indeks)
100
86
30
103
Rahavoog (indeks)
100
116
68
82
(109)
Uurimine näitas, et liidu tootmisharu ei saanud 2010. aastal investeerida. Seetõttu vähenesid investeeringud sulfaniilhappetööstusse 2011. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni 43 % ning nende maht absoluutarvudes on olnud väike, seondudes peamiselt hooldustöödega. Need järeldused on kooskõlas läbivaatamisega seotud uurimisperioodi investeeringutasuvuse ja väikese kasumlikkusega.
(110)
Investeeringutasuvus järgis 2011. ja 2012. aastal täpselt kasumlikkuse tendentsi. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil investeeringutasuvus paranes, jõudes 2010. aastaga võrdsele tasemele tänu kasumlikkuse suurenemisele alates 2012. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini (vt tabel 11).
(111)
Rahavoog oli kõikuv, kuid püsis kogu vaatlusaluse perioodi kestel positiivsena. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenes rahavoog võrreldes 2010. aasta tasemega 18 %. Liidu tootmisharu esitatud andmete kohaselt ei olnud tal vaatlusalusel perioodil raskusi kapitali kaasamisega.
5.8. Dumpingu suurusjärk ja senisest dumpingust toibumine
(112)
Nagu märgitud põhjendustes 41 ja 57-60 ei esinenud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumpingut vaatlusalustest riikidest.
(113)
Võttes arvesse HRVst ja Indiast pärit dumpinguhinnaga impordi puudumist ning liidu tootmisharu müügimahu kasvu, hindade tõusu ja tootmisvõimsuse rakendamise määra suurenemist, võib järeldada, et meetmed olid edukad ja liidu tootmisharu on taastunud varasema dumpingu mõjust vaatlusalusel perioodil. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil esines teatavat langust kahjunäitajates, nagu kasumlikkus ja turuosa, kuid see ei saa olla tingitud vaatlusalustest riikidest pärit impordist selle väga madala taseme tõttu kõnealusel perioodil. Igal juhul osutavad negatiivse tendentsiga kahjunäitajad siiski liidu tootmisharu jätkusuutlikkusele.
5.9. Liidu tootmisharu eksport
(114)
Liidu tootmisharu ekspordimaht 2012. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli tühine, mistõttu võib järeldada, et eksport ei mõjutanud liidu tootmisharu olukorda.
6. Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta
(115)
Ehkki HRVst ja Indiast pärit vaatlusaluse toote keskmine hinnatase läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja selle võrdlus varasemate aastatega ei ole väikese impordimahu tõttu kuigi usaldusväärne, selgus uurimisest siiski, et HRVst ja Indiast pärit vaatlusalune toode sisenes liitu ilma dumpinguta.
(116)
Liidu tootmisharu turuosa jäi suhteliselt stabiilseks ning vaatlusaluste riikide tõttu kaotatud mahu asendas USAst pärit import, mille hinnatase on sarnane liidu tootmisharu omaga. Liidu tootmisharu suutis suurendada oma müügimahtu ja keskmist müügihinda ning saavutada ligikaudu optimaalse tootmisvõimsuse rakendamise määra.
(117)
Liidu tootmisharu turuosa ja kasumlikkuse mõõdukas langus ei saa vastavalt põhjendusele 113 olla tingitud Hiinast ja Indiast pärit impordist.
(118)
Seetõttu järeldatakse, et liidu tootmisharu ei kandnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil materiaalset kahju.
(119)
Ehkki liidu tootmisharu tegi seoses kahju analüüsiga tähelepanekuid, millele on osutatud põhjendustes 89, 90, 98, 99, 103 ja 104, nõustus ta üldise järeldusega olulise kahju puudumise kohta eeskätt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
7. Kahju kordumise tõenäosus
(120)
Kahju kordumise tõenäosuse hindamise puhul on tähtis märkida, et tootmisvõimsuse optimaalse rakendamise korral, mida suudeti saavutada läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, ei suutnud liidu tootmisharu rahuldada kogu liidu tarbimist, mistõttu tuli märkimisväärne osa liidu tarbimisest katta impordiga.
(121)
Pealegi toodab liidu tootmisharu üksnes puhastatud sulfaniilhapet, mis tähendab, et oma toodangu jaoks tehnilist sulfaniilhapet eelistavad kasutajad on sunnitud kasutama importi.
(122)
Lisaks oli liidu tootmisharul küllaltki stabiilne turuosa koos müügiga paljudele pikaajalistele klientidele. Uurimisest selgus, et mõne kasutaja hinnangul peaksid sulfaniilhappe tarnijad läbima range ja kuluka sertifitseerimis- ja kontrollprotsessi, mis muudab tarnija vahetuse keeruliseks.
(123)
Kahju kordumise tõenäosust meetmete aeguda laskmise korral analüüsitakse nimelt selles kontekstis ja kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2.
7.1. HRV
(124)
Kuna ükski Hiina eksportivatest tootjatest uurimises ei osalenud, tuli HRVd käsitlevate järelduste puhul kasutada kooskõlas algmääruse artikliga 18 parimaid kättesaadavaid andmeid, eriti seoses aegumise läbivaatamise taotlusega.
(125)
Nagu põhjendustes 63 ja 75 järeldatud, on Hiina tootjatel märkimisväärne vaba tootmisvõimsust sulfaniilhappe tootmiseks, mis osutab dumpingu kordumise tõenäosusele.
(126)
Lisaks, nagu märgitud põhjendustes 64 ja 87, selgus kättesaadavast teabest, et HRV oli hiljuti müünud Indiale üha suuremaid koguseid sulfaniilhapet hindadega, mis lõid alla liidu tootmisharu hinnad.
(127)
Lisaks osutab põhjenduses 64 käsitletud statistika India turule jõudva Hiinast pärit impordi kohta sellele, et Hiina on huvitatud peamiselt puhastatud klassi sulfaniilhappe müügist, mis liidu turule jõudes oleks otseses konkurentsis liidu tootja müüdava tootega.
(128)
Kõik need tegurid koos osutavad sellele, et kui meetmetel lastakse aeguda, võib HRV kiiresti ja dumpinguhinnaga eksportida liidu turule märkimisväärses koguses sulfaniilhapet isegi ilma vajaduseta suunata ümber teiste turgude müüki. Liidu turg on kindade poolest atraktiivne ning võimaldaks Hiina eksportijatel saavutada tootmise suurendamise abil mastaabisääste. Sellisel juhul väheneksid viivitamatult liidu tootmisharu müük ja müügihinnad, mis omakorda mõjutaks tootmisvõimsuse rakendamist ja kasumlikkust. Nende kahjunäitajate halvenemisel pöörduks liidu tootmisharu taastumine kiirelt ümber, põhjustades materiaalset kahju.
7.2. India
(129)
India puhul puudub vastavalt põhjendusele 76 dumpingu kordumise tõenäosus meetme aeguda laskmise korral. Seda järeldust arvesse võttes ei ole kahju kordumise analüüs vajalik.
8. Järeldus kahju kordumise kohta
(130)
Nagu uurimisest esitatud põhjenduste alusel selgub, on väga tõenäoline, et meetmete puudumine põhjustaks HRV madala hinnatasemega ekspordi märkimisväärse kasvu, mis mõjuks negatiivselt liidu tootmisharu finants- ja majandussuutlikkusele, tingides materiaalse kahju kordumist.
(131)
Kahju kordumise tõenäosust India puhul ei analüüsitud negatiivsete järelduste tõttu Indiast pärineva dumpingu kordumise kohta.
E. LIIDU HUVID
1. Sissejuhatus
(132)
Seoses dumpinguvastaste meetmetega Indiast pärit sulfaniilhappe impordile, jõuti järeldusele, et dumpingu kordumine ei ole tõenäoline. Seega ei ole liidu huvide kindlaksmääramine vajalik.
(133)
Hiina puhul uuriti vastavalt algmääruse artiklile 21, kas meetmete säilitamine oleks vastuolus liidu üldiste huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõigi asjaomaste huvitatud isikute, nimelt liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest. Kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 2 anti huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.
2. Liidu tootmisharu huvid
(134)
Põhjenduse 113 kohaselt on meetmed olnud edukad ja võimaldanud liidu tootmisharul oma positsiooni tugevdada. Samal ajal järeldati põhjenduses 130, et kui Hiina suhtes kehtestatud dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda, siis on tõenäoline, et liidu tootmisharu seisund halveneb tunduvalt. Seega võib järeldada, et meetmete jätkamine Hiina suhtes oleks liidu tootmisharule kasulik.
3. Kasutajate huvid
(135)
Kõiki teadaolevaid kasutajaid teavitati läbivaatamise algatamisest. Komisjon sai oma küsimustikule sulfaniilhappe kasutajatelt neli täielikku vastust ja kolm osalist vastust või kommentaari. Nende andmete põhjal tehti kindlaks, et vaatlusaluse toote tootmiskulude mõju tootmisahela järgmise etapi tootjate tootmiskuludele sõltub suurel määral järgmise etapi toote liigist.
(136)
Mitu kasutajat (ravimite ja spetsiaalvärvide tootjat) möönsid, et sulfaniilhappe osakaal nende tootmiskuludes on tühine, mistõttu võib väita, et kõnealustel meetmetel ei ole praktilist mõju nende tootmiskuludele või hindadele.
(137)
Teiste kasutajate (tsemendilisandite ja optiliste valgendite tootjate) puhul moodustas sulfaniilhape aga 4-12 % vastava tootmisahela etapi tootmiskuludest. Need kasutajad teatasid ühtlasi kahjumist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ning väitsid, et osaliselt on nende raske olukord tingitud kehtivatest tollimaksudest.
(138)
Selle väitega seoses tuleb märkida, et HRVst pärit import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil praktiliselt puudus, mistõttu Hiina suhtes kehtestatud tollimaksud, mis peaksid tagama õiglase hinnataseme liidu turul, ei põhjustanud kasutajatele vaatlusalusel perioodil lisakulusid ega selgita seetõttu kõnealuste kasutajate raskustesse sattumist. Samasuguse toote hinnatõus vaatlusalusel perioodil oli tingitud tootmiskulude suurenemisest, mille põhjustas peamise tooraine hinnatõus, nagu märgitud põhjendustes 105 ja 108. Praegu Indiast pärit sulfaniilhappe suhtes kehtivate tollimaksude tühistamine vastavalt käesolevale määrusele peaks viivitamatult lihtsustama sulfaniilhappe täiendava tarneallika kättesaadavust liidu turul konkurentsivõimeliste hindadega ja oleks seega kasutajate huvides. Järelikult võib väita, et meetmete kehtimajäämine Hiina suhtes ei põhjusta kasutajatele tulevikus ülemääraseid raskusi.
4. Importijate huvid
(139)
Kõiki teadaolevaid importijaid teavitati läbivaatamise algatamisest. Üks vaatlusaluse toote importija väitis oma osalises vastuses küsimustikule, et sulfaniilhape ei oma tema tegevuses tähtsat rolli. Ükski teine importija küsimustikule ei vastanud ega esitanud ka kirjalikke esildisi või kommentaare. Kuna koostöö importijatega sellega piirdus, järeldati, et HRVst pärit impordi suhtes kehtestatud meetmete kehtimajäämine ei kahjustaks nende huve.
5. Kokkuvõte
(140)
Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldati, et puuduvad liidu huvidega seotud veenvad põhjused, mis räägiksid HRV vastaste dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu.
F. HRV SUHTES VÕETUD DUMPINGUVASTASTE MEETMETE SÄILITAMINE JA INDIA SUHTES VÕETUD DUMPINGUVASTASTE MEETMETE LÕPETAMINE
(141)
Kõiki huvitatud isikuid teavitati peamistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal leiti, et sulfaniilhappe impordi suhtes kehtivad dumpinguvastased tollimaksud tuleks jätta kehtima HRVst pärit impordi puhul ning tunnistada kehtetuks Indiast pärit impordi puhul. Lisaks anti huvitatud isikutele võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist märkusi. Tehtud märkusi ja esitatud teavet võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust.
(142)
Eelöeldust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 peaksid Hiinast pärit sulfaniilhappe suhtes kohaldatavad meetmed jääma kehtima ning Indiast pärit sulfaniilhappe suhtes kohaldatavad meetmed tuleks tunnistada kehtetuks. Komisjoni otsus, millega kiideti heaks kehtiv hinnakohustus seoses sulfaniilhappe impordiga tootjalt Kokan, tuleks samuti tunnistada kehtetuks.
(143)
Võttes arvesse, et liidu tootmisharu taastumine on äsjane, jälgib komisjon liidu tootjalt sellekohase taotluse saamise korral vaatlusaluse toote importi. Järelevalveperiood piirdub kahe aastaga pärast käesoleva määruse avaldamist,
(144)
Käesolevas määruses sätestatud meetmete kehtimajäämine Hiina suhtes ja meetmete kehtetuks tunnistamine India suhtes on kooskõlas algmääruse artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit ja praegu CN-koodi ex 2921 42 00 (TARICi kood 2921420060) alla kuuluva sulfaniilhappe impordi suhtes.
2. Lõikes 1 kirjeldatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist kohaldatakse järgmist lõplikku tasakaalustavat dumpinguvastast tollimaksu:
Riik
Lõplik tollimaks (%)
Hiina Rahvavabariik
33,7
3. Lõplik dumpinguvastane tollimaks Indiast pärit ja praegu CN-koodi ex 2921 42 00 (TARICi kood 2921420060) alla kuuluva sulfaniilhappe suhtes tunnistatakse kehtetuks ning kõnealust importi käsitlevad menetlused lõpetatakse.
4. Komisjoni otsus 2006/37/EÜ, millega kiideti heaks kehtiv hinnakohustus seoses sulfaniilhappe impordiga tootjalt Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (India), tunnistatakse kehtetuks.
5. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 17. detsember 2014