РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 312/2014 НА КОМИСИЯТА
от 26 март 2014 година
за установяване на Мрежов кодекс за балансиране на газопреносните мрежи
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 715/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 13 юли 2009 г. относно условията за достъп до газопреносни мрежи за природен газ и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1775/2005 (1), и по-специално член 6, параграф 11 от него,
като има предвид, че:
(1)
За да бъде постигната целта за повишаване на конкурентоспособността и за да се гарантира, че всеки потребител може да купува енергия на най-ниските цени, от първостепенно значение е спешно да бъде изграден напълно функциониращ вътрешен енергиен пазар с висока степен на взаимна свързаност, който допринася за осигуряването на устойчиви доставки на енергия при приемливи условия.
(2)
За осигуряване на напредък в процеса на пазарната интеграция е важно с правилата за балансиране в газопреносните мрежи да се облекчава търговията с газ във всички зони за балансиране, като по този начин се спомага за повишаване на ликвидността на пазара. Затова с настоящия регламент се установяват хармонизирани на равнище ЕС правила за балансирането, които са предназначени да осигурят на ползвателите на мрежата увереността, че могат да управляват салдото по баланса си в различни зони за балансиране в целия Съюз по икономически ефективен и недискриминационен начин.
(3)
С настоящия регламент се спомага за развитието на конкурентен краткосрочен пазар на газ на едро в Европейския съюз, който осигурява възможност за предлагане на гъвкави продукти за газ от всякакви източници и предлагането му за покупка и продажба чрез пазарни механизми, така че ползвателите на мрежата да могат да балансират балансовите си портфейли ефикасно, а операторът на преносната система да може да използва гъвкавите продукти за газ при балансирането на преносната мрежа.
(4)
В Регламент (ЕО) № 715/2009 се определят недискриминационни правила за условията на достъп до преносните мрежи за природен газ с оглед да се гарантира правилното функциониране на вътрешния пазар на газ. Чрез правилата за балансирането на пазарен принцип се осигуряват финансови стимули за ползвателите на мрежата да балансират балансовите си портфейли чрез такси при дисбаланс, отразяващи разходите.
(5)
Ползвателите на мрежата трябва да носят отговорността за балансиране на своите входящи и изходящи количества, като правилата за балансирането са предназначени за насърчаването на краткосрочния пазар на газ на едро, а платформите за търговия се създават за облекчаване на търговията с газ между ползвателите на мрежата и оператора на преносната система. Операторите на преносни системи извършват евентуалното остатъчно балансиране на преносните мрежи, което може да бъде необходимо. При тази дейност операторите на преносни системи следва да спазват определения ред на използване на продуктите. Редът на използване на продуктите е определен по такъв начин, че операторите на преносни системи да възлагат поръчки за газ въз основа на икономически и оперативни съображения, използвайки продукти, които могат да бъдат доставени от най-широката гама източници, вкл. продукти, произхождащи от съоръжения за втечнен природен газ (ВПГ) и съоръжения за съхранение. Операторите на преносни системи следва да имат за цел максимизиране на размера на потребностите си от балансиране чрез покупко-продажбата на краткосрочни стандартизирани продукти на пазара на едро.
(6)
За да се осигури възможност на ползвателите на мрежата да балансират балансовите си портфейли, с настоящия регламент се установяват и минимални изисквания за предоставяне на информация за прилагане на режима за балансиране на пазарен принцип. Следователно информационните потоци по настоящия регламент са предназначени за подпомагане на режима за дневно балансиране и трябва да представляват набор от сведения, които да подпомагат ползвателите на мрежата да управляват рисковете и възможностите си по разходно ефективен начин.
(7)
Освен да опазват чувствителната търговска информация съгласно настоящия регламент операторите на преносни системи следва да запазват и поверителността на информацията и данните, предавани им във връзка с прилагането на настоящия регламент, и да не разкриват пред трети страни никаква информация, данни или части от тях, освен ако и само доколкото имат право по закон.
(8)
Настоящият регламент се приема въз основа на Регламент (ЕО) № 715/2009, който допълва и от който е неразделна част. Позоваванията на Регламент (ЕО) № 715/2009 в други правни актове се разбират като отнасящи се и до настоящия регламент. Настоящият регламент не се прилага за неосвободения капацитет в големи нови инфраструктури, които са освободени от изискванията на член 32 от Директива 2009/73/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (2) или на предишния член 18 от Директива 2003/55/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (3), доколкото прилагането на настоящия регламент не засяга такова освобождаване. Настоящият регламент следва да се прилага, като се взема предвид специалният характер на междусистемните газопроводи.
(9)
Настоящият регламент е изготвен по процедурата по член 6 от Регламент (ЕО) № 715/2009. С него допълнително се хармонизират правилата за балансирането по член 21 от Регламент (ЕО) № 715/2009 с цел облекчаване на търговията с газ.
(10)
Настоящият регламент съдържа разпоредби, които се прилагат за операторите на разпределителни системи и чието предназначение е хармонизиране на функциите им само когато и доколкото е необходимо за надлежното изпълнение на тези разпоредби.
(11)
Националните регулаторни органи и операторите на преносни системи следва да вземат под внимание най-добрите практики и начинания за хармонизиране на процесите, свързани с прилагането на настоящия регламент. Предприемайки действия съгласно член 7 от Регламент (ЕО) № 713/2009 на Европейския парламент и на Съвета (4), Агенцията и националните регулаторни органи следва да гарантират, че правилата за балансиране се прилагат в целия Съюз по най-ефективния начин.
(12)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета, създаден по силата на член 51 от Директива 2009/73/ЕО,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет
С настоящия регламент се установява Мрежов кодекс, в който се определят правилата за балансирането на пазара на газ, в т.ч. свързаните с мрежата правила за процедурите по заявяване, таксите при дисбаланс, процедурите по сетълмент във връзка с таксата при дневен дисбаланс и оперативното балансиране между мрежите на операторите на преносни системи.
Член 2
Обхват
1. Настоящият регламент се прилага за зоните за балансиране в границите на Съюза.
2. Настоящият регламент не се прилага за зоните за балансиране в държавите членки, които са освободени от определени изисквания по силата на член 49 от Директива 2009/73/ЕО.
3. Настоящият регламент не се прилага за евентуалното необходимо изравняване между разпределените количества и действителното потребление, което се определя впоследствие чрез измерванията при крайния клиент, когато резултатите от тях бъдат получени.
4. Настоящият регламент не се прилага в случаите на извънредно положение, когато операторът на преносната система въвежда специални мерки съгласно приложимите национални разпоредби и разпоредбите на Регламент (ЕС) № 994/2010 на Европейския парламент и на Съвета от 20 октомври 2010 година относно мерките за гарантиране на сигурността на доставките на газ (5), според случая.
5. Произтичащите от настоящия регламент права и задължения за ползвателите на мрежата важат само за тези ползватели на мрежата, които са сключили споразумение с обвързваща правна сила, т.е. договор за пренос или друг договор, осигуряващ им възможност да подават уведомления за сделка по член 5.
Член 3
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат определенията по член 2 от Регламент (ЕО) № 715/2009, по член 3 от Регламент (ЕС) № 984/2013 на Комисията от 14 октомври 2013 година за установяване на Мрежов кодекс относно механизмите за разпределение на капацитет в газопреносни системи и за допълнение на Регламент (ЕО) № 715/2009 на Европейския парламент и на Съвета (6) и по член 2 от Директива 2009/73/ЕО. Прилагат се и следните определения:
1.
„зона за балансиране“ е входно-изходна система, по отношение на която важи специален режим за балансирането и която може да включва газоразпределителни системи или част от тях;
2.
„действие за балансиране“ е действие, което се предприема от оператора на преносната система за промяна на входящите или изходящите потоци във или от преносната мрежа, с изключение на действията, свързани с газ, който не е отчетен като изтеглен от системата, и газ, използван от оператора на преносната система с цел експлоатация на системата;
3.
„такса за неутралност при балансиране“ е такса, чийто размер е равен на разликата между събраните или оставащите вземания и изплатените или неизплатените задължения на оператора на преносната система във връзка с резултатите от дейностите му по балансиране и която подлежи на плащане на или събиране от съответните ползватели на мрежата;
4.
„платформа за търговия“ е електронна платформа, поддържана и управлявана от оператор на платформа за търговия, чрез която търговските участници могат да обявяват и приемат, в т.ч. да изменят и оттеглят, оферти за покупка и продажба на газ за посрещане на краткосрочните колебания на търсенето и предлагането на газ, съгласно условията, важащи за платформата за търговия, и на която операторът на преносната система търгува с цел извършване на действия за балансиране;
5.
„търговски участник“ е ползвател на мрежа или оператор на преносна система, който има договор с оператора на платформа за търговия и отговаря на условията за сключване на сделки на платформата за търговия;
6.
„платформа за балансиране“ е платформа за търговия, на която операторът на преносната система е търговски участник във всички сделки;
7.
„услуга по балансиране“ е услуга, която се предоставя на оператор на преносна система по договор за газ, необходим за посрещане на краткосрочните колебания на търсенето и предлагането на газ, и която не е краткосрочен стандартизиран продукт;
8.
„потвърдено количество“ е количеството газ, за което оператор на преносна система е потвърдил, че по график е планирано или препланирано да бъде пренесено в газоден D;
9.
„такса при дневен дисбаланс“ е паричната сума, която ползвателят на мрежата плаща или получава в зависимост от размера на своя дневен дисбаланс;
10.
„ежедневно измерван“ означава, че количеството газ се измерва и данните се събират всеки газоден;
11.
„измерван в рамките на деня“ означава, че количеството газ се измерва и данните се събират най-малко два пъти в рамките на газоденя;
12.
„неежедневно измерван“ означава, че количеството газ се измерва и данните се събират с по-ниска периодичност от всеки газоден;
13.
„балансов портфейл“ е съвкупността от входящите и изходящите количества на даден ползвател на мрежата;
14.
„количество по уведомление“ е количеството газ, предавано между оператор на преносна система и ползвател или ползватели на мрежата или между балансови портфейли, според случая;
15.
„разпределено количество“ е количеството газ, което е записано на даден ползвател на мрежата от оператор на преносна система като входящо или изходящо количество, изразено в kWh, с цел определяне на размера на дневния дисбаланс;
16.
„цикъл на подаване на коригираща заявка“ е процесът, който се извършва от оператора на преносната система и с който той предава на ползвател на мрежата съобщението за потвърдените количества след получаване на коригираща заявка.
17.
„такса в рамките на деня“ е таксата, която операторът на преносната система събира от или плаща на ползвател на мрежата в резултат на задължение в рамките на деня;
18.
„задължение в рамките на деня“ е набор от правила относно входящите и изходящите количества на ползвателите на мрежата в рамките на газоденя, наложени от оператор на преносна система спрямо ползвателите на мрежата;
19.
„базов вариант“ е схемата за предоставяне на информация, при която информацията за неежедневно измерваните изходящи количества съдържа прогнозна информация за ден напред и в рамките на деня;
20.
„вариант 1“ е схемата за предоставяне на информация, при която информацията за ежедневно и неежедневно измерваните изходящи количества се основава на разпределяне на измерените потоци през газоденя;
21.
„вариант 2“ е схемата за предоставяне на информация, при която информацията за неежедневно измерваните изходящи количества е прогнозна информация за ден напред.
ГЛАВА II
СИСТЕМА ЗА БАЛАНСИРАНЕ
Член 4
Общи принципи
1. Ползвателите на мрежата отговарят за балансирането на балансовите си портфейли, за да минимизират необходимостта операторите на преносни системи да предприемат действия за балансиране по настоящия регламент.
2. Правилата за балансиране, установени съгласно настоящия регламент, отразяват действителните потребности на системата, като отчитат наличните ресурси на операторите на преносни системи и предвиждат стимули за потребителите на мрежата да балансират ефикасно балансовите си портфейли.
3. Ползвателите на мрежата имат право да сключат с оператор на преносна система споразумение с обвързваща правна сила, което им дава възможност да подават уведомления за сделка независимо дали имат договорен капацитет за пренос или не.
4. В зона за балансиране, в която дейност извършват няколко оператори на преносни системи, настоящият регламент се прилага за всички оператори на преносни системи в тази зона за балансиране. Ако отговорността за поддържане на баланса на техните преносни мрежи е била прехвърлена на определено лице, настоящият регламент се прилага за това лице в степента, определена в приложимите национални разпоредби.
Член 5
Уведомления за сделка и разпределени количества
1. Предаването на газ между два балансови портфейла в рамките на една зона за балансиране се извършва чрез уведомления за сделка по прехвърляне и за сделка по придобиване, подавани до оператора на преносната система за съответния газоден.
2. Графикът за подаване, оттегляне и изменение на уведомленията за сделка се определя от оператора на преносната система в договора за пренос или в друго споразумение с обвързваща правна сила с ползвателите на мрежата, като се отчита евентуалното време за обработка на тези уведомления. Операторът на преносната система дава възможност на ползвателите на мрежата да подават уведомления за сделка в час, близък до часа, от който тези уведомления влизат в сила.
3. Операторът на преносната система минимизира времето за обработка на уведомленията за сделка. Времето за обработка не може да бъде повече от тридесет минути, освен когато часът, от който уведомлението за сделка влиза в сила, дава възможност за удължаване на времето за обработка до два часа.
4. Всяко уведомление за сделка трябва да съдържа най-малко следните данни:
а)
газоденя, за който се предава газът;
б)
кои са съответните балансови портфейли;
в)
дали уведомлението е за сделка по прехвърляне или за сделка по придобиване;
г)
количеството по уведомлението, изразено в kWh/ден за количество за ден или kWh/час за количество за час, според изискванията на оператора на преносната система.
5. Ако операторът на преносната система получи съответстващ набор от уведомления за сделка по прехвърляне и сделка по придобиване и ако количествата по уведомленията са равни, той разпределя количествата по уведомленията по съответните портфейли:
а)
като изходящо количество за балансовия портфейл на ползвателя на мрежата, подаващ уведомлението за сделка по прехвърляне; както и
б)
като входящо количество за балансовия портфейл на ползвателя на мрежата, подаващ уведомлението за сделка по придобиване.
6. Когато количествата по уведомленията по параграф 5 не са равни, операторът на преносната система разпределя по-ниското от двете посочени количества или отхвърля и двете уведомления за сделка. Приложимото правило се определя от оператора на преносната система в приложимия договор за пренос или друго споразумение с обвързваща правна сила.
7. Никой доставчик на услуги не може да бъде възпрепятстван да действа за сметка на ползвател на мрежата за целите на параграф 5, ако предварително е получено одобрение от оператора на преносната система.
8. Всеки ползвател на мрежата може да подаде уведомление за сделка в газоден, независимо дали е подал заявка за същия газоден.
9. Параграфи 1 - 8 се прилагат с необходимите изменения и за операторите на преносни системи, търгуващи съгласно член 6, параграф 3, буква а).
ГЛАВА III
ОПЕРАТИВНО БАЛАНСИРАНЕ
Член 6
Общи разпоредби
1. Операторът на преносната система извършва действия за балансиране със следните цели:
а)
да поддържа преносната мрежа в експлоатационните ѝ граници;
б)
да постигне към края на деня количество на временно съхранявания газ в преносната мрежа (linepack), което е различно от предвижданото въз основа на очакваните входящи и изходящи количества за този газоден, в съответствие с принципите на икономична и ефикасна експлоатация на преносната мрежа.
2. Когато извършва действия за балансиране, операторът на преносната система отчита най-малко следното за съответната зона за балансиране:
а)
прогнозите на оператора на преносната система за търсенето на газ през и в рамките на газоденя, за който се обмисля извършването на действие или действия за балансиране;
б)
сведенията за заявените и разпределените количества и за измерените газови потоци;
в)
налягането на газа в цялата преносна система или системи.
3. Операторът на преносната система извършва действия за балансиране чрез:
а)
покупка и продажба на краткосрочни стандартизирани продукти на платформа за търговия; и/или
б)
използване на услуги по балансиране.
4. Когато извършва действия за балансиране, операторът на преносната система отчита следните принципи:
а)
действията за балансиране да се извършват по недискриминационен начин;
б)
действията за балансиране да бъдат съобразени с евентуалните задължения на операторите на преносни системи за икономична и ефикасна експлоатация на преносната мрежа.
Член 7
Краткосрочни стандартизирани продукти
1. Краткосрочните стандартизирани продукти се търгуват за доставка в рамките на деня или за ден напред седем дни седмично съгласно приложимите правила на платформата за търговия, определени съвместно от оператора на платформата за търговия и оператора на преносната система.
2. Иницииращият търговски участник е този търговски участник, който подава оферта за покупка или продажба на платформата за търговия, а приемащият участник в търговията е търговският участник, който приема офертата.
3. Когато се търгува с нематериален продукт:
а)
единият търговски участник подава уведомление за сделка по придобиване, а другият - уведомление за сделка по прехвърляне;
б)
и в двете търговски уведомления се посочва количеството газ, което се предава от търговския участник, подаващ уведомление за сделка по прехвърляне, към търговския участник, подаващ уведомление за сделка по придобиване;
в)
когато се използва почасово количество по уведомлението, то се прилага по еднакъв начин за всички оставащи часове на газоденя от определен начален час и е равно на нула за всички часове преди началния.
4. Когато се търгува с локален продукт:
а)
операторът на преносната система определя съответните входни и изходни точки или групи от точки, които могат да се използват;
б)
спазват се всички условия, предвидени в параграф 3;
в)
иницииращият търговски участник променя количеството газ, което ще бъде подадено към или изтеглено от преносната мрежа в определените входни или изходни точки, с размер, равен на количеството по уведомлението, и представя доказателства на оператора на преносната система, че количеството е било съответно променено.
5. Когато се търгува с времеви продукт:
а)
спазват се условията по параграф 3, букви а) и б);
б)
за часовете на газоденя от определен начален час до определен краен час се прилага почасово количество по уведомлението, което е равно на нула за всички часове преди началния и за всички часове след крайния.
6. Когато се търгува с времеви локален продукт, се спазват условията по параграф 4, букви а) и в) и параграф 5.
7. Когато създават краткосрочни стандартизирани продукти, операторите на преносни системи от съседни зони за балансиране си сътрудничат, за да определят съответните продукти. Всеки оператор на преносна система своевременно уведомява съответните оператори на платформи за търговия за резултата от това сътрудничество.
Член 8
Услуги по балансиране
1. Операторът на преносната система има право да използва услуги по балансиране в случаите, когато краткосрочните стандартизирани продукти няма да бъдат или вероятно няма да бъдат подходящи за поддържане на преносната мрежа в експлоатационните ѝ граници, или при липса на ликвидност при търговията с краткосрочни стандартизирани продукти.
2. Във връзка с предприемането на действия за балансиране чрез използването на услуги по балансиране, при възлагането на поръчки за услуги по балансиране операторът на преносната система отчита най-малко следното:
а)
как чрез услугите по балансиране преносната мрежа ще бъде поддържана в експлоатационните ѝ граници;
б)
времето за реакция при услугите по балансиране в сравнение с времето за реакция при евентуално наличните краткосрочни стандартизирани продукти;
в)
прогнозните разходи за възлагането на поръчка и използването на услугите по балансиране в сравнение с прогнозните разходи за използване на евентуално наличните краткосрочни стандартизирани продукти;
г)
районът, в който трябва да бъде доставен газът;
д)
изискванията на оператора на преносната система за качеството на газа;
е)
до каква степен възлагането на поръчка и използването на услуги по балансиране може да окаже влияние върху ликвидността на краткосрочния пазар на газ на едро.
3. Възлагането на поръчки за услуги по балансиране се извършва на пазарен принцип, чрез прозрачна и недискриминационна публична тръжна процедура съгласно приложимите национални разпоредби, по-конкретно:
а)
преди поемането на задължение за възлагане на услуга по балансиране операторът на преносната система публикува обявление за търг без ограничение на възможните участници, в което посочва целта и обхвата и включва съответните указания за участниците, за да им осигури възможност за участие в тръжната процедура;
б)
резултатите се публикуват при спазване на изискванията за поверителността на чувствителната търговска информация, а индивидуалните резултати се съобщават на всеки участник в търга.
4. При определени обстоятелства националният регулаторен орган може да одобри друга прозрачна и недискриминационна процедура вместо публичен търг.
5. Ако няма решение на националния регулаторен орган, с което се разрешава по-дълъг срок на предоставяне на услугата по балансиране, този срок не надхвърля една година, като началната дата е в рамките на дванадесет месеца от поемането на съответното задължение с обвързваща правна сила от договарящите се страни.
6. Операторът на преносната система анализира използването на услуги по балансиране ежегодно, за да прецени дали наличните краткосрочни стандартизирани продукти биха удовлетворили по-добре работните му изисквания и дали използването на услуги по балансиране би могло да се намали през следващата година.
7. Операторът на преносната система публикува ежегодно сведения за възложените поръчки за услуги по балансиране и за свързаните с тях разходи.
Член 9
Ред на използване на продуктите
1. При спазване на принципите по член 6, параграф 4, когато решава кои са подходящите действия за балансиране, операторът на преносната система:
а)
отдава предимство на използването на нематериални продукти пред всички други налични краткосрочни стандартизирани продукти, когато и доколкото е целесъобразно;
б)
използва другите краткосрочни стандартизирани продукти, когато са изпълнени следните условия:
1)
локални продукти - когато за запазването на преносната мрежа в експлоатационните ѝ граници са необходими промени на газовите потоци в определени входни и/или изходни точки и/или от началото на определен период от време в рамките на газоденя;
2)
времеви продукти - когато за запазването на преносната мрежа в експлоатационните ѝ граници са необходими промени на газовите потоци през определен период от време в рамките на газоденя. Операторът на преносната система използва времеви продукт само когато това би било по-икономично и по-ефикасно от покупката и продажбата на съчетание от нематериални или локални продукти;
3)
времеви локални продукти - когато за запазването на преносната мрежа в експлоатационните ѝ граници са необходими промени на газовите потоци в определени входни и/или изходни точки и през определен период от време в рамките на газоденя. Операторът на преносната система използва времеви локален продукт само когато това би било по-икономично и по-ефикасно от покупката и продажбата на съчетание от локални продукти;
в)
използва услуги по балансиране само когато краткосрочните стандартизирани продукти няма да бъдат или вероятно няма да бъдат - според съответния оператор на преносна система - подходящи за поддържане на преносната мрежа в експлоатационните ѝ граници.
Операторът на преносната система отчита разходната ефикасност в рамките на съответните нива от реда на използване на продуктите по букви а) - в).
2. Когато търгува с краткосрочни стандартизирани продукти, операторът на преносната система отдава предимство на използването на продуктите в рамките на деня пред продуктите за ден напред, когато и доколкото е целесъобразно.
3. Операторът на преносната система може да поиска одобрение от националния регулаторен орган да сключва сделки в съседна зона за балансиране и да урежда пренос на газ до и от тази съседна зона за балансиране, вместо да сключва сделки с нематериални и/или локални продукти в своята зона или своите зони за балансиране. Когато решава дали да даде одобрение, националният регулаторен орган може да разгледа алтернативни варианти за подобряване на действието на националния пазар. Приложимите условия се преразглеждат ежегодно от оператора на преносна система и националния регулаторен орган. Използването на това действие за балансиране не ограничава достъпа и използването от страна на ползвателите на мрежата на капацитет в съответната точка на междусистемно свързване.
4. Операторът на преносната система публикува ежегодно информацията за разходите, периодичността и броя на действията за балансиране, извършени в изпълнение на всяко от изискванията по параграф 1, и за действията за балансиране, извършени съгласно параграф 3.
Член 10
Платформа за търговия
1. За възлагането на поръчки за краткосрочни стандартизирани продукти операторът на преносната система търгува на платформа за търговия, която отговаря на всички долупосочени критерии:
а)
осигурява достатъчна поддръжка през целия газоден както за ползвателите на мрежата, които търгуват, така и за операторите на преносни системи, които извършват целесъобразни действия за балансиране, търгувайки със съответните краткосрочни стандартизирани продукти;
б)
осигурява прозрачен и недискриминационен достъп;
в)
предоставя услуги при условия на равнопоставеност;
г)
осигурява анонимност на търговията най-малко до сключването на сделка;
д)
предоставя на всички търговски участници подробен обзор на текущите оферти за покупка и продажба;
е)
осигурява надлежното уведомяване на оператора на преносната система за всички сделки.
2. Операторът на преносната система се стреми да осигури изпълнението на критериите по параграф 1 най-малко на една платформа за търговия. Когато операторът на преносната система не е могъл да осигури изпълнението на тези критерии най-малко на една платформа за търговия, той предприема необходимите мерки за създаването на платформа за балансиране или съвместна платформа за балансиране по член 47.
3. След сключването на всяка сделка операторът на платформата за търговия предоставя на търговските участници достатъчно сведения за потвърждаването на сделката.
4. Търговският участник отговаря за подаването на уведомление за сделка до оператора на преносната система съгласно член 5, освен ако отговорността е прехвърлена на оператора на платформата за търговия или на трета страна съгласно приложимите правила на платформата за търговия.
5. Операторът на платформата за търговия:
а)
своевременно публикува сведения за изменението на пределната покупна цена и пределната продажна цена след всяка сделка; или
б)
предоставя на оператора на преносната система сведенията, когато операторът на преносната система избере сам да публикува сведенията за изменението на пределната покупна цена и пределната продажна цена. Операторът на преносната система своевременно публикува тези сведения.
Когато има няколко оператори на платформи за търговия в една и съща зона за балансиране, се прилага буква б).
6. Операторът на платформата за търговия разрешава на ползватели на мрежата да търгуват на неговата платформа само ако имат право да подават уведомления за сделка.
7. Операторът на преносната система своевременно информира оператора на платформата за търговия, когато даден ползвател на мрежата загуби правото си да подава уведомления за сделка съгласно приложимата договорна разпоредба в сила, което води до временното отнемане на правото на ползвателя на мрежата да търгува на тази платформа за търговия, без да се засягат другите мерки, които операторът на платформата за търговия може да предприеме в този случай съгласно приложимите правила на платформата за търговия.
Член 11
Стимули
1. С оглед повишаване на ликвидността на краткосрочния пазар на газ на едро националният регулаторен орган може да стимулира оператора на преносната система да извършва действия за балансиране по ефикасен начин или да извършва действия за балансиране в максимална степен чрез търгуване с краткосрочни стандартизирани продукти.
2. Операторът на преносната система може да представи за одобрение от националния регулаторен орган механизъм за стимулиране, който е съобразен с общите принципи, установени с настоящия регламент.
3. Преди да представи предложението по параграф 2, операторът на преносната система може да се консултира със заинтересованите страни по собствена инициатива или по искане на националния регулаторен орган.
4. Механизмът за стимулиране отговаря на следните изисквания:
а)
основава се на резултатите от дейността на оператора на преносната система чрез плащания с определен максимален размер, които операторът на преносната система получава при преизпълнение или които той дължи при неизпълнение; преизпълнението и неизпълнението се установяват въз основа на предварително определени цели, които могат да включват цели за разходите и др.
б)
съобразен е със средствата, с които операторът на преносната система разполага за контрол на резултатите от дейността си;
в)
прилагането му точно отразява разпределението на отговорностите между участващите страни;
г)
съобразен е със степента на развитие на съответния пазар на газ, на който ще се прилага;
д)
подлага се на редовен преглед от националния регулаторен орган съвместно с оператора на преносната система, за да бъде преценено дали са необходими промени и до каква степен.
ГЛАВА IV
ЗАЯВКИ
Член 12
Общи разпоредби
1. Количеството газ, което се посочва в заявките и коригиращите заявки, се изразява в kWh/ден за дневните заявки и коригиращи заявки или в kWh/час за почасовите заявки и коригиращи заявки.
2. Операторът на преносната система може да изиска от ползвателите на мрежата да предоставят допълнителни сведения за заявките и коригиращите заявки освен изискваните по настоящия регламент, в т.ч. точна, актуална и достатъчно подробна прогноза за входящите и изходящите количества, съгласно конкретните потребности на оператора на преносната система.
3. Членове 13 - 16, отнасящи се до заявките и коригиращите заявки за продукти за негрупиран капацитет, се прилагат с необходимите изменения за единичните заявки и коригиращи заявки за продукти за групиран капацитет. Операторите на преносни системи си сътрудничат при прилагането на правилата за подаване на заявки и коригиращи заявки за продуктите за групиран капацитет в точките на междусистемно свързване.
4. Член 15, параграф 3 и член 17, параграф 1 не засягат разпоредбата за минималните интервали на прекъсване по член 22 от Регламент (ЕС) № 984/2013.
Член 13
Сведения за заявките и коригиращите заявки в точките на междусистемно свързване
Заявките и коригиращите заявки, подавани от ползвателите на мрежата до операторите на преносни системи по отношение на точките на междусистемно свързване, съдържат най-малко следните сведения:
1.
точката на междусистемно свързване;
2.
посоката на газовия поток;
3.
идентификационните данни на ползвателя на мрежата или - в съответния случай - на балансовия му портфейл;
4.
идентификационните данни на контрагента на ползвателя на мрежата или - в съответния случай - на балансовия портфейл на този контрагент;
5.
началния и крайния час на газовия поток, за който е подадена заявка или коригираща заявка;
6.
газоденя D;
7.
количеството газ, за което се иска пренос.
Член 14
Процедура за подаване на заявки в точките на междусистемно свързване
1. Всеки ползвател на мрежата има право да подаде до оператора на преносната система заявка за газоден D не по-късно от крайния срок за подаване на заявка в газоден D-1. Крайният срок е 13,00 ч. координирано универсално време UTC (зимно часово време) или 12,00 ч. UTC (лятно часово време) в газоден D-1.
2. Операторът на преносната система взема предвид последната заявка, която е получил от ползвател на мрежата преди крайния срок за подаване на заявки.
3. Операторът на преносната система изпраща съобщението за потвърдените количества до съответните ползватели на мрежата в срока за потвърждаване в газоден D-1. Крайният срок за потвърждаване е 15,00 ч. UTC (зимно часово време) или 14,00 ч. UTC (лятно часово време) в газоден D-1.
4. Операторите на преносни системи от двете страни на точката на междусистемно свързване могат да се договорят да предложат предварителен цикъл за подаване на заявки, в рамките на който:
а)
ползвателите на мрежата не са длъжни да подават заявки;
б)
ползвателите на мрежата могат да подават заявки до операторите на преносни системи за газоден D до 12,00 ч. UTC (зимно часово време) или 11,00 ч. UTC (лятно часово време) в газоден D-1;
в)
операторът на преносната система изпраща съобщението за обработените количества до съответните ползватели на мрежата до 12,30 ч. UTC (зимно часово време) или 11,30 ч. UTC (лятно часово време) в газоден D-1.
5. При липса на действителна заявка, подадена от ползвателя на мрежата в срока за подаване на заявки, съответните оператори на преносни системи прилагат правилото за подаване на заявки по подразбиране, което е договорено между операторите на преносни системи. Правилото за подаване на заявки по подразбиране, което е в сила в дадена точка на междусистемно свързване, се съобщава на ползвателите на мрежата от операторите на преносни системи.
Член 15
Процедура за подаване на коригиращи заявки в точките на междусистемно свързване
1. Всеки ползвател на мрежата има право да подава коригиращи заявки в срока за подаване на коригиращи заявки, който започва веднага след крайния срок за потвърждаването и изтича не по-рано от три часа преди края на газоден D. Операторът на преносната система започва цикъл на подаване на коригиращи заявки в началото на всеки час в рамките на срока за подаване на коригиращи заявки.
2. В цикъла за подаване на коригиращи заявки операторът на преносната система взема предвид последната коригираща заявка, която е получил от ползвател на мрежата преди началото на цикъла за подаване на коригиращи заявки.
3. Операторът на преносната система изпраща съобщението за потвърдените количества до съответните ползватели на мрежата в срок от два часа от началото на всеки цикъл за подаване на коригиращи заявки. Началният час на действителната промяна на газовия поток е два часа след началото на всеки цикъл за подаване на коригиращи заявки, освен ако:
а)
ползвателят на мрежата е поискал по-късен час; или
б)
операторът на преносната система е разрешил по-ранен час.
4. Приема се, че всяка промяна на газовия поток се извършва в началото на всеки час.
Член 16
Специални разпоредби за точките на междусистемно свързване
1. Когато в дадена точка на междусистемно свързване има едновременно дневни и почасови заявки и коригиращи заявки, операторите на преносни системи или националните регулаторни органи (според случая) могат да се консултират със заинтересованите лица, за да бъде определено дали от двете страни на дадена точка на междусистемно свързване следва да бъдат подавани хармонизирани заявки и коригиращи заявки. При тази консултация се разглеждат най-малко следните въпроси:
а)
финансовото въздействие върху операторите на преносни системи и ползвателите на мрежата;
б)
въздействието върху презграничната търговия;
в)
въздействието върху режима за дневно балансиране в точката или точките на междусистемно свързване.
2. След консултацията евентуалните предложени изменения се одобряват от националните регулаторни органи. След като предложените изменения бъдат одобрени, операторите на преносни системи изменят съответно действащите споразумения за междусистемно свързване и договорите за пренос или други споразумения с обвързваща правна сила и публикуват тези изменения.
Член 17
Отхвърляне на заявки и коригиращи заявки или промяна на заявеното количество газ в точките на междусистемно свързване
1. Операторът на преносната система може да отхвърли:
а)
заявка или коригираща заявка - до два часа след крайния срок за подаване на заявки или след началото на цикъла за подаване на коригиращи заявки, в следните случаи:
i)
тя не отговаря на изискванията по отношение на съдържанието ѝ;
ii)
тя е подадена от друго лице, което не е ползвател на мрежата;
iii)
приемането на дневната заявка или коригираща заявка би довело до отрицателен заявен дебит;
iv)
тя надвишава разпределения капацитет на ползвателя на мрежата;
б)
коригираща заявка - до два часа след началото на цикъла за подаване на коригиращи заявки, в следните допълнителни случаи:
i)
тя надвишава разпределения капацитет на ползвателя на мрежата за оставащите часове, освен ако тази коригираща заявка се подава за заявяване на прекъсваем капацитет, когато такъв се предлага от оператора на преносната система;
ii)
приемането на почасовата коригираща заявка би довело до очаквана промяна на газовия поток преди края на цикъла за подаване на коригиращи заявки.
2. Операторът на преносната система не може да отхвърли заявка или коригираща заявка на ползвател на мрежата само защото предвидените входящи количества на този ползвател на мрежата не са равни на предвидените му изходящи количества.
3. Когато коригираща заявка бъде отхвърлена, операторът на преносна система използва последното потвърдено количество на ползвателя на мрежата, ако има такова.
4. Без да се засягат конкретните условия, важащи за прекъсваемия капацитет и капацитета, за който се прилагат правилата за управление на претоварването, операторът на преносната система може по принцип да променя количеството газ, заявено със заявка и коригираща заявка, само при извънредни обстоятелства или спешни случаи, когато има явна опасност за сигурността и стабилността на системата. Операторите на преносни системи уведомяват националния регулаторен орган за всяко предприето такова действие.
Член 18
Процедура за подаване на заявки и коригиращи заявки извън точките на междусистемно свързване
1. Ако това не е определено още, националният регулаторен орган определя след консултация с оператора на преносната система в кои точки извън точките на междусистемно свързване се изисква подаване на заявки и коригиращи заявки.
2. Когато в определени точки извън точките на междусистемно свързване се изисква подаване на заявки и коригиращи заявки, важат следните принципи:
а)
ползвателите на мрежата имат право да подават коригиращи заявки за съответния газоден;
б)
операторът на преносната система потвърждава или отхвърля подадените заявки и коригиращи заявки в сроковете по член 17.
ГЛАВА V
ТАКСИ ПРИ ДНЕВЕН ДИСБАЛАНС
Член 19
Общи разпоредби
1. Ползвателите на мрежата са задължени да плащат или имат право да получават (според случая) такси при дневен дисбаланс в зависимост от размера на дневния дисбаланс за всеки газоден.
2. Таксите при дневен дисбаланс се посочват отделно във фактурите, издавани от оператора на преносната система за ползвателите на мрежата.
3. Таксата при дневен дисбаланс отразява разходите и е съобразена с цените, свързани с евентуалните действия за балансиране на оператора на преносната система и с малката корекция по член 22, параграф 6.
Член 20
Методика за изчисляване на таксата при дневен дисбаланс
1. Операторът на преносната система представя методиката за изчисляване на таксата при дневен дисбаланс, която ще се прилага в неговата зона за балансиране, за одобрение от националния регулаторен орган.
2. След като бъде одобрена, методиката за изчисляване на таксата при дневен дисбаланс се публикува на съответната интернет страница. Всяка промяна в тази методика се публикува своевременно.
3. В методиката за изчисляване на таксата при дневен дисбаланс се определя:
а)
изчислението на размера на дневния дисбаланс по член 21;
б)
изчислението на приложимата цена по член 22; както и
в)
всякакви други необходими параметри.
Член 21
Изчисляване на размера на дневния дисбаланс
1. Операторът на преносната система изчислява размера на дневния дисбаланс за балансовия портфейл на всеки ползвател на мрежата за всеки газоден по следната формула:
размер на дневния дисбаланс = входящи количества - изходящи количества
2. Изчислението на размера на дневния дисбаланс се променя по съответен начин, когато
а)
се предлага услуга чрез гъвкавост на временното съхранение на газ в преносната мрежа (linepack); и/или
б)
съществува механизъм, с който ползвателите на мрежата доставят газ, в т.ч. газ в натура, за компенсиране на:
i)
газа, който не е отчетен като изтеглен от системата, например при загуби и грешки при измерването; и/или
ii)
газа, който е използван от оператора на преносната система за експлоатацията на системата, например горивния газ.
3. Когато сборът на входящите количества на даден ползвател на мрежата за газоденя е равен на сбора на изходящите му количества за същия газоден, се приема, че ползвателят на мрежата е в баланс за съответния газоден.
4. Когато сборът на входящите количества на даден ползвател на мрежата за газоденя не е равен на сбора на изходящите му количества за същия газоден, се приема, че ползвателят на мрежата е в дисбаланс за съответния газоден, и му се налагат такси при дисбаланс съгласно член 23.
5. Операторът на преносната система съобщава на всеки ползвател на мрежата началния и крайния размер на дневния му дисбаланс съгласно член 37.
6. Таксата при дневен дисбаланс се определя въз основа на крайния размер на дневния дисбаланс.
Член 22
Приложима цена
1. За изчисляването на таксата при дневен дисбаланс по член 23 приложимата цена е следната:
а)
пределната продажна цена, когато размерът на дневния дисбаланс е положителен (т.е. входящите количества на ползвателя на мрежата за газоденя надвишават изходящите му количества за същия газоден); или
б)
пределната покупна цена, когато размерът на дневния дисбаланс е отрицателен (т.е. изходящите количества на ползвателя на мрежата за газоденя надвишават входящите му количества за същия газоден).
2. Пределната продажна цена и пределната покупна цена се изчисляват за всеки газоден по следния начин:
а)
пределната продажна цена е по-ниската от:
i)
най-ниската цена по всички продажби на нематериални продукти, в които операторът на преносната система участва за съответния газоден; или
ii)
среднопретеглената цена на газа за съответния газоден минус стойността на малката корекция;
б)
пределната покупна цена е по-високата от:
i)
най-високата цена по всички покупки на нематериални продукти, в които операторът на преносната система участва за съответния газоден; или
ii)
среднопретеглената цена на газа за съответния газоден плюс стойността на малката корекция.
3. За определянето на пределната продажна цена, пределната покупна цена и среднопретеглената цена съответните сделки се извършват на платформи за търговия, които са предварително определени от оператора на преносната система и одобрени от националния регулаторен орган. Среднопретеглената цена е претеглената спрямо количеството енергия средна цена по сделките с нематериални продукти, извършени във виртуалната точка за търговия за съответния газоден.
4. За случаите, в които разпоредбите на параграф 2, букви а) и б) не позволяват изчисляването на пределната продажна цена и/или пределната покупна цена, се определя правило по подразбиране.
5. С одобрението на националния регулаторен орган цената на локалните продукти може да бъде отчетена при определянето на пределната продажна цена, пределната покупна цена или среднопретеглената цена, когато това бъде предложено от оператора на преносната система, като се взема предвид степента на използване на локални продукти от него.
6. Малката корекция:
а)
е предназначена да стимулира ползвателите на мрежата да балансират входящите и изходящите си количества;
б)
се планира и прилага по недискриминационен начин със следните цели:
i)
да не възпира нови участници да навлизат на пазара;
ii)
да не пречи на развитието на конкурентни пазари;
в)
не оказва неблагоприятно въздействие върху презграничната търговия;
г)
не води до прекомерен финансов риск за ползвателите на мрежата във връзка с таксите при дневен дисбаланс.
7. Стойността на малката корекция може да се различава при определянето на пределната покупна цена и пределната продажна цена. Стойността на малката корекция не надвишава десет на сто от среднопретеглената цена, освен ако съответният оператор на преносна система обоснове прилагането на друга стойност пред националния регулаторен орган и получи одобрение съгласно член 20.
Член 23
Такса при дневен дисбаланс
1. За изчисляване на таксите при дневен дисбаланс за всеки ползвател на мрежата операторът на преносната система умножава размера на дневния дисбаланс на всеки ползвател на мрежата по приложимата цена, определена съгласно член 22.
2. Таксите при дневен дисбаланс се налагат, както следва:
а)
ако размерът на дневния дисбаланс на ползвателя на мрежата е положителен, се приема, че той е продал газ на оператора на преносната система в количество, равно на размера на дневния му дисбаланс, и следователно има право да получи от оператора на преносната система кредит по отношение на таксите при дневен дисбаланс; както и
б)
ако размерът на дневния дисбаланс на ползвателя на мрежата е отрицателен, се приема, че той е купил газ от оператора на преносната система в количество, равно на размера на дневния му дисбаланс, и следователно е длъжен да плати на оператора на преносната система такса при дневен дисбаланс.
ГЛАВА VI
ЗАДЪЛЖЕНИЯ В РАМКИТЕ НА ДЕНЯ
Член 24
Общи разпоредби
1. Оператор на преносна система има право да налага задължения в рамките на деня само за да стимулира ползвателите на мрежата да управляват салдото по баланса си в рамките на деня с цел гарантиране на целостта на преносната си мрежа и минимизиране на потребността от действия за балансиране.
2. Когато от оператора на преносна система се изисква да предоставя информация на ползвателите на мрежата, за да им осигури възможност да управляват рисковете си във връзка със салдото по баланса си в рамките на деня, той предоставя тази информация редовно. В съответните случаи тази информация се предоставя по искане, отправено еднократно от всеки ползвател на мрежата.
Член 25
Видове задължения в рамките на деня
Съществуват три вида задължения в рамките на деня, като всяко от тях представлява стимул за ползвателя на мрежата с определено предназначение съгласно настоящия член.
1.
Задължение в рамките на деня за цялата система
Предназначено е за стимулиране на ползвателите на мрежата да поддържат преносната мрежа на оператора на преносна система в експлоатационните ѝ граници и чрез него се определят:
а)
експлоатационните граници на преносната мрежа, в рамките на които тя трябва да остане;
б)
действията, които могат да извършват ползвателите на мрежата, за да поддържат преносната мрежа в експлоатационните ѝ граници;
в)
действията за балансиране, които трябва да извърши операторът на преносната система, когато се наближават или са достигнати максималните стойности на експлоатационните граници на преносната мрежа;
г)
начисляването на разходи и/или приходи на ползвателите на мрежата и/или отражението върху салдото по баланса на тези ползватели в рамките на деня на действията за балансиране, извършени от оператора на преносната система;
д)
съответната такса, която се основава на индивидуалното салдо по баланса в рамките на деня на всеки ползвател на мрежата.
2.
Задължение в рамките на деня за балансов портфейл
Предназначено е за стимулиране на ползвателите на мрежата да поддържат салдото по баланса си в рамките на газоденя в предварително определен диапазон и чрез него се установява:
а)
за всеки балансов портфейл - диапазонът, в който балансовият портфейл трябва да остане;
б)
как се определя гореспоменатият диапазон;
в)
последствията за ползвателите на мрежата при неспазване на определения диапазон и в съответните случаи подробни сведения за начина на изчисляване на съответната такса;
г)
съответната такса, която се основава на индивидуалното салдо по баланса в рамките на деня на всеки ползвател на мрежата.
3.
Задължение в рамките на деня за входно-изходна точка
Предназначено е за стимулиране на ползвателите на мрежата да ограничават газовия поток или промените на газовия поток при определени условия в определени входно-изходни точки и чрез него се установяват:
а)
ограниченията на газовия поток и/или промяната на газовия поток;
б)
входната и/или изходната точка или група входни и/или изходни точки, за които важат тези ограничения;
в)
условията, при които важат тези ограничения;
г)
последствията при неспазване на тези ограничения.
Това задължение е допълнително спрямо всякакви други споразумения с крайни клиенти, предвиждащи и специални локални ограничения и задължения за физическия газов поток.
Член 26
Изисквания във връзка със задълженията в рамките на деня
1. Предложение до националния регулаторен орган за налагане или изменение на задължение в рамките на деня може да бъде представено от оператора на преносната система по всяко време. Това задължение може да съчетава елементи от различните видове задължения, описани в член 25, при условие че предложението отговаря на критериите по параграф 2. Правото на оператора на преносната система да представи предложение не засяга правото на националния регулаторен орган да вземе решение по своя инициатива.
2. Всяко задължение в рамките на деня трябва да отговаря на следните критерии:
а)
задължението в рамките на деня и евентуалната съответна такса не създават ненужни препятствия пред презграничната търговия и навлизането на нови ползватели на мрежата на съответния пазар;
б)
задължение в рамките на деня се налага само когато на ползвателите на мрежата е предоставена подходяща информация преди налагането на евентуална такса в рамките на деня във връзка с техните входящи и/или изходящи количества и когато те имат подходящи средства, с които да реагират във връзка с управлението на риска си;
в)
основните разходи, които ще възникнат за ползвателите на мрежата във връзка със задълженията им за балансиране, зависят от салдото по баланса им в края на газоденя;
г)
доколкото е възможно, таксите в рамките на деня отразяват разходите на оператора на преносната система за извършване на съответните действия за балансиране;
д)
задължението в рамките на деня не води до нулево финансово салдо по баланса на ползвателите на мрежата през газоденя;
е)
ползите от налагане на задължение в рамките на деня от гледна точка на икономичната и ефикасна експлоатация на преносната мрежа надвишават възможните отрицателни ефекти, в т.ч. върху ликвидността на пазара във виртуалната точка за търговия.
3. Операторът на преносната система може да предложи различни задължения в рамките на деня за различните категории входни или изходни точки с цел осигуряване на по-ефективни стимули за различните категории ползватели на мрежата, за да се избегне кръстосаното субсидиране. Правото на оператора на преносната система да представи предложение не засяга правото на националния регулаторен орган да вземе решение по своя инициатива.
4. Операторът на преносната система се консултира със заинтересованите страни, в т.ч. с националните регулаторни органи, със засегнатите оператори на разпределителни системи и с операторите на преносни системи в съседните зони за балансиране, във връзка с всяко задължение в рамките на деня, което предлага да се наложи, включително във връзка с методиката и допусканията, които е използвал, за да стигне до заключението, че отговаря на критериите по параграф 2.
5. След консултацията операторът на преносната система изготвя препоръка, която съдържа окончателното предложение и анализ на:
а)
необходимостта от задължението в рамките на деня, като се отчитат характеристиките на преносната мрежа и възможността на оператора на преносната система да проявява гъвкавост чрез покупка или продажба на краткосрочни стандартизирани продукти или използване на услуги по балансиране съгласно глава III;
б)
информацията, с която разполагат ползвателите на мрежата, за да могат да управляват своевременно салдата по балансите си в рамките на деня;
в)
очакваното финансово въздействие върху ползвателите на мрежата;
г)
ефекта по отношение навлизането на нови ползватели на мрежата на съответния пазар, в т.ч. нежеланото отрицателно въздействие върху този процес;
д)
ефекта върху презграничната търговия, в т.ч. възможното въздействие върху балансирането в съседните зони за балансиране;
е)
въздействието върху краткосрочния пазар на газ на едро, в т.ч. върху ликвидността му;
ж)
недискриминационния характер на задължението в рамките на деня.
6. Операторът на преносната система представя препоръката на националния регулаторен орган за одобрение на съдържащото се в нея предложение по процедурата по член 27. Едновременно с това операторът на преносната система публикува тази препоръка, спазвайки задълженията за запазване на поверителност, с които може да е обвързан, и го изпраща на Европейската мрежа на операторите на преносни системи за газ (ENTSOG) за информация.
Член 27
Вземане на решение от страна на националния регулаторен орган
1. Националният регулаторен орган взема мотивирано решение и го публикува в срок от шест месеца от получаването на пълната препоръка. Когато решава дали да одобри предложеното задължение в рамките на деня, националният регулаторен орган преценява дали то отговаря на критериите по член 26, параграф 2.
2. Преди да приеме мотивирано решение, националният регулаторен орган се консултира с националните регулаторни органи на съседните държави членки и взема предвид становищата им. Националните регулаторни органи на съседните държави членки могат да потърсят становището на Агенцията по член 7, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 713/2009 във връзка с решението по параграф 1.
Член 28
Съществуващи задължения в рамките на деня
Когато операторът на преносната система има задължение или задължения в рамките на деня към датата на влизане на настоящия регламент в сила, в срок от шест месеца от тази дата той следва процедурата по член 26, параграфи 5 - 7 и ги представя за одобрение от националния регулаторен орган съгласно член 27, за да може да продължи да ги използва.
ГЛАВА VII
МЕХАНИЗМИ ЗА НЕУТРАЛНОСТ
Член 29
Принципи на неутралността
1. Операторът на преносната система не може да реализира печалба или загуба от плащането и събирането на таксите при дневен дисбаланс, таксите в рамките на деня, таксите за действия за балансиране и другите такси, свързани с дейностите му по балансиране, които представляват всички дейности, извършвани от оператора на преносната система в изпълнение на задълженията му по настоящия регламент.
2. Операторът на преносната система прехвърля на ползвателите на мрежата:
а)
всички разходи и приходи, произтичащи от таксите при дневен дисбаланс и таксите в рамките на деня;
б)
всички разходи и приходи, произтичащи от извършваните съгласно член 9 действия за балансиране, освен ако националният регулаторен орган смята, че тези разходи и приходи са възникнали при неспазване на принципа на ефикасността съгласно приложимите национални разпоредби. Това мнение на националния регулаторен орган се основава на оценка, която:
i)
показва доколко операторът на преносната система е можел действително да ограничи разходите при извършването на действието за балансиране; както и
ii)
се извършва с отчитане на информацията, времето и средствата, с които е разполагал операторът на преносната система в момента, когато е решил да извърши действието за балансиране;
в)
всички други разходи и приходи, свързани с дейностите по балансиране, извършвани от оператора на преносната система, освен ако националният регулаторен орган смята, че тези разходи и приходи са възникнали при неспазване на принципа на ефикасността съгласно приложимите национални разпоредби.
3. Когато се въвежда стимул за насърчаване на ефикасното извършване на действия за балансиране, общата финансова загуба се ограничава до разходите и приходите на оператора на преносната система, които са възникнали при неспазване на принципа на ефикасността.
4. Операторите на преносни системи публикуват съответните данни за общия размер на таксите по параграф 1 и общия размер на таксите за неутралност при балансиране най-малко със същата периодичност, с която съответните такси се начисляват на ползвателите на мрежата, но не по-рядко от веднъж месечно.
5. Независимо от параграфи 1 и 2 спрямо оператора на преносна система в ролята му на балансьор може да се прилага механизъм за стимулиране съгласно член 11.
Член 30
Парични потоци за неутралност при балансиране
1. Таксата за неутралност при балансиране се плаща от или на съответния ползвател на мрежата.
2. Националният регулаторен орган одобрява и публикува методиката за изчисляване на таксите за неутралност при балансиране, в т.ч. за разпределянето им между ползвателите на мрежата, както и правилата за управлението на кредитния риск.
3. Таксата за неутралност при балансиране трябва да бъде съразмерна спрямо степента на използване от страна на ползвателя на мрежата на съответните входни или изходни точки или на преносната мрежа.
4. Таксата за неутралност при балансиране се посочва отделно във фактурите за ползвателите на мрежата, заедно с които се предоставя достатъчно придружителна информация, посочена в методиката по параграф 2.
5. При прилагане на вариант 2 на схемата за предоставяне на информация, когато таксата за неутралност при балансиране може да се основава на прогнозните разходи и приходи, в методиката на оператора на преносната система за изчисляването на тази такса се предвиждат правила за отделна такса за неутралност при балансиране по отношение на неежедневно измерваните изходящи количества.
6. В съответните случаи в методиката на оператора на преносната система за изчисляването на таксата за неутралност при балансиране може да се предвидят правила за разделянето на тази такса на отделни елементи и за последващото разпределение на съответните суми между ползвателите на мрежата с цел намаляване на кръстосаното субсидиране.
Член 31
Механизми за управление на кредитния риск
1. Операторът на преносната система има право да предприема необходимите мерки и да налага подходящи договорни изисквания, в т.ч. за финансово обезпечение, на ползвателите на мрежата за ограничаване на риска от неизпълнение по отношение на всички плащания, дължими по таксите по членове 29 и 30.
2. Договорните изисквания се налагат при условия на прозрачност и равнопоставеност, трябва да бъдат съразмерни спрямо целта и се определят в методиката по член 30, параграф 2.
3. В случай на неизпълнение от страна на ползвател на мрежата операторът на преносната система не е длъжен да понесе никаква загуба, при условие че мерките и изискванията по параграфи 1 и 2 са били надлежно наложени, а размерът на загубата се събира съгласно методиката по член 30, параграф 2.
ГЛАВА VIII
ПРЕДОСТАВЯНЕ НА ИНФОРМАЦИЯ
Член 32
Задължения на операторите на преносни системи за предоставяне на информация на ползвателите на мрежата
Операторът на преносната система предоставя на ползвателите на мрежата информация относно:
1.
общото състояние на преносната мрежа съгласно точка 3.4, подточка 5 от приложение I към Регламент (ЕО) № 715/2009;
2.
действията на оператора на преносна система по глава III;
3.
входящите и изходящите количества на ползвателя на мрежата за газоденя по членове 33 - 42.
Член 33
Общи разпоредби
1. Ако операторът на преносната система още не е предоставил информацията по точка 3.1.2 от приложение I към Регламент (ЕО) № 715/2009, цялата информация по член 32 се предоставя от него при следните условия:
а)
предоставя се на интернет страницата на оператора на преносната система или чрез друга система, осигуряваща представянето на информацията в електронна форма;
б)
предоставя се безплатно за ползвателите на мрежата;
в)
предоставя се по удобен за потребителите начин;
г)
трябва да бъде ясна, с количествени данни и леснодостъпна;
д)
предоставя се по недискриминационен начин;
е)
трябва да бъде в правилните мерни единици - в kWh или в kWh/ден и kWh/час;
ж)
предоставя се на официалния език или официалните езици на държавата членка и на английски език.
2. Когато количеството не може да се измери чрез измервателен уред, може да се използва приближение. Това приближение се използва като алтернативен показател без допълнителна гаранция от оператора на преносната система.
3. С осигуряването на достъп до информация не се гарантира нищо друго освен наличието на тази информация в определена форма и чрез определено средство като интернет страница или интернет адрес и достъпът на ползвателите на мрежата до тази информация при обичайните условия за използване. При никакви обстоятелства операторите на преносни системи не са длъжни да гарантират друго, особено във връзка с информационнотехнологичната система на ползвателите на мрежата.
4. Националният регулаторен орган определя схемата за предоставяне на информация за всяка зона за балансиране. При предоставянето на информация за измерените в рамките на деня входящи и изходящи количества важат едни и същи правила за всички схеми.
5. За зоните за балансиране, при които се иска прилагане на вариант 2 на схемата за предоставяне на информация след влизането на настоящия регламент в сила, операторът на преносната система или националният регулаторен орган (според случая) предварително извършва консултация с пазарните участници.
Член 34
Измервани в рамките на деня входящи и изходящи количества
1. По отношение на измерваните в рамките на деня входящи и изходящи количества от и към зоната за балансиране в случаите, когато разпределеното количество на ползвателя на мрежата е равно на потвърденото, операторът на преносната система не е задължен да предоставя друга информация освен сведенията за потвърденото количество.
2. По отношение на измерваните в рамките на деня входящи и изходящи количества от и към зоната за балансиране в случаите, когато разпределеното количество на ползвателя на мрежата не е равно на потвърденото, в газоден D операторът на преносната система предоставя на ползвателите на мрежата поне два пъти актуализирани сведения за измерените им потоци най-малко за общите измерени в рамките на деня количества съгласно една от двете долупосочени възможности по избор на оператора на преносната система:
а)
всяко актуализирано сведение се отнася до газовите потоци от началото на газоден D; или
б)
всяко актуализирано сведение се отнася до допълнителните газови потоци, реализирани след вече отчетените в предишното актуализирано сведение.
3. Първите актуализирани сведения обхващат газови потоци в продължение на най-малко четири часа в рамките на газоден D. Тези актуализирани сведения се предоставят своевременно, в срок от четири часа след газовия поток и не по-късно от 17,00 ч. UTC (зимно часово време) или 16,00 ч. UTC (лятно часово време).
4. Часът на предоставянето на второто актуализирано сведение се определя с одобрението на националния регулаторен орган и се публикува от оператора на преносната система.
5. Операторът на преносната система може да поиска от ползвателите на мрежата да посочат до кои сведения по параграф 2 имат достъп. Въз основа на получения отговор операторът на преносната система предоставя на всеки ползвател на мрежата частта от сведенията, до която той няма достъп, съгласно параграфи 2 - 4.
6. Когато операторът на преносната система не отговаря за разпределението на количествата газ между ползвателите на мрежата като част от процеса на разпределение, по изключение от разпоредбата на параграф 2 той предоставя поне сведения за общите входящи и изходящи количества най-малко два пъти на ден за газоден D в същия газоден D.
Член 35
Ежедневно измервани изходящи количества
1. Когато се прилага вариант 1 на схемата за предоставяне на информация, в газоден D операторът на преносната система предоставя на ползвателите на мрежата най-малко две актуализирани сведения за разпределената им част от измерените потоци най-малко за общите ежедневно измервани изходящи количества съгласно една от двете долупосочени възможности по избор на оператора на преносната система:
а)
всяко актуализирано сведение се отнася до газовите потоци от началото на газоден D; или
б)
всяко актуализирано сведение се отнася до допълнителните газови потоци, реализирани след вече отчетените в предишното актуализирано сведение.
2. Всяко актуализирано сведение се предоставя в срок от два часа от края на последния час на газовите потоци.
Член 36
Неежедневно измервани изходящи количества
1. Когато се прилага базовият вариант на схемата за предоставяне на информация:
а)
в газоден D-1 операторът на преносната система предоставя на ползвателите на мрежата прогноза за неежедневно измерваните им изходящи количества за газоден D в срок до 12,00 ч. UTC (зимно часово време) или 11,00 ч. UTC (лятно часово време);
б)
в газоден D операторът на преносната система предоставя на ползвателите на мрежата най-малко две актуализирани прогнози за неежедневно измерваните им изходящи количества.
2. Първата актуализирана прогноза се предоставя до 13,00 ч. UTC (зимно часово време) или 12,00 ч. UTC (лятно часово време).
3. Часът на предоставянето на втората актуализирана прогноза се определя с одобрението на националния регулаторен орган и се публикува от оператора на преносната система. При това се отчита следното:
а)
достъпът до краткосрочни стандартизирани продукти на платформа за търговия;
б)
точността на прогнозата за неежедневно измерваните изходящи количества на ползвателите на мрежата в сравнение с часа на предоставянето ѝ;
в)
часът, в който изтича срокът за подаване на коригиращи заявки съгласно член 15, параграф 1;
г)
часът на първата актуализирана прогноза за неежедневно измерваните изходящи количества на ползвателя на мрежата.
4. Когато се прилага вариант 1 на схемата за предоставяне на информация, в газоден D операторът на преносната система предоставя на ползвателите на мрежата поне две актуализирани сведения за разпределената им част от измерените потоци най-малко за общите неежедневно измервани изходящи количества съгласно член 35.
5. Когато се прилага вариант 2 на схемата за предоставяне на информация, в газоден D-1 операторът на преносната система предоставя на ползвателите на мрежата прогноза за общите им неежедневно измервани изходящи количества съгласно параграф 1, буква а).
Член 37
Входящи и изходящи количества след газоденя
1. Не по-късно от края на газоден D+1 операторът на преносната система предоставя на всеки ползвател на мрежата сведение за разпределените му начални входящи и изходящи количества за газоден D и за началния размер на дневния дисбаланс.
а)
при базовия вариант и вариант 1 на схемата за предоставяне на информация се разпределя цялото количество газ, доставено до газоразпределителната система;
б)
при вариант 2 на схемата за предоставяне на информация неежедневно измерваните изходящи количества са равни на прогнозните неежедневно измервани изходящи количества на ползвателя на мрежата за ден напред;
в)
при вариант 1 на схемата за предоставяне на информация разпределеното начално количество и началният размер на дневния дисбаланс се смятат за разпределено крайно количество и краен размер на дневния дисбаланс.
2. Когато се прилага временна мярка по членове 47 - 51, сведение за разпределените начални количества и за началния размер на дневния дисбаланс може да бъде предоставено в срок от три газодни след газоден D, ако технически или практически не е възможно да бъде спазена разпоредбата по параграф 1.
3. Операторът на преносната система предоставя на всеки ползвател на мрежата сведение за разпределените му крайни входящи и изходящи количества и за крайния размер на дневния дисбаланс в срок, определен съгласно приложимите национални разпоредби.
Член 38
Анализ на разходите и ползите
1. В срок от две години от влизането на настоящия регламент в сила операторите на преносни системи извършват анализ на разходите и ползите от:
а)
повишаване на периодичността, с която се предоставя информация на ползвателите на мрежата;
б)
намаляване на съответните срокове за предоставяне на информация;
в)
повишаване на точността на предоставяната информация.
При този анализ на разходите и ползите се установява разпределението на разходите и ползите между различните категории засегнати лица.
2. Операторът на преносната система се консултира със заинтересованите страни във връзка с посочения анализ, в сътрудничество с операторите на разпределителни системи, когато са засегнати.
3. Въз основа на резултатите от консултацията националният регулаторен орган решава дали да внесе промени в изискванията за предоставянето на информация.
Член 39
Задължения на операторите на разпределителни системи и осигуряващите прогнози лица за предоставяне на информация на оператора на преносната система
1. Всеки оператор на разпределителна система, свързан с дадена зона за балансиране, и съответното осигуряващо прогнози лице предоставят на оператора на преносната система в съответната зона за балансиране информацията, която е му необходима, за да може да предоставя информация на ползвателите на мрежата съгласно настоящия регламент. Тук се включват входящите и изходящите количества за разпределителната система, независимо дали тази система е част от зоната за балансиране или не.
2. Информацията, нейната форма и процедурата за предоставянето ѝ се определят съвместно от оператора на преносната система, оператора на разпределителната система и осигуряващото прогнози лице (според случая), за да се гарантира надлежното предоставяне на информацията от оператора на преносната система на ползвателите на мрежата съгласно настоящата глава, по-конкретно съгласно критериите по член 33, параграф 1.
3. Тази информация се предоставя на оператора на преносната система във формата, която е определена съгласно приложимите национални разпоредби и която съответства на формата, използвана от оператора на преносната система при предоставянето на информация на ползвателите на мрежата.
4. Националният регулаторен орган може да поиска от оператора на преносната система, оператора на разпределителната система и осигуряващото прогнози лице да предложат механизъм за стимулиране във връзка с осигуряването на точна прогноза за неежедневно измерваните изходящи количества на даден ползвател на мрежата, като този механизъм трябва да отговаря на критериите, предвидени за оператора на преносната система в член 11, параграф 4.
5. Националният регулаторен орган определя осигуряващото прогнози лице в дадена зона за балансиране след консултация със съответните оператори на преносни системи и оператори на разпределителни системи. Осигуряващото прогнози лице отговаря за прогнозирането на неежедневно измерваните изходящи количества и - в съответните случаи - за разпределяните впоследствие количества. Това лице може да бъде оператор на преносна система, оператор на разпределителна система или трето лице.
Член 40
Задължения на операторите на разпределителни системи за предоставяне на информация на оператора на преносната система
Операторът на разпределителна система предоставя на оператора на преносната система информация за измерваните в рамките на деня и ежедневно измерваните входящи и изходящи количества за разпределителната система в съответствие с изискванията за предоставяне на информация по член 34, параграфи 2 - 6, член 35 и член 37. Тази информация се предоставя на оператора на преносната система в срок, който му осигурява възможност да предостави информацията на ползвателите на мрежата.
Член 41
Задължения на операторите на разпределителни системи за предоставяне на информация на осигуряващото прогнози лице
1. Операторите на разпределителни системи отговарят за предоставянето на осигуряващото прогнози лице на достатъчна и актуална информация за прилагането на методиката за прогнозиране на неежедневно измерваните изходящи количества на даден ползвател на мрежата съгласно член 42, параграф 2. Тази информация се предоставя своевременно, в сроковете, определени от осигуряващото прогнози лице в съответствие с неговите потребности.
2. Разпоредбата на параграф 1 се прилага за вариант 1 с необходимите изменения.
Член 42
Задължения на осигуряващото прогнози лице за предоставяне на информация на оператора на преносната система
1. Осигуряващото прогнози лице предоставя на оператора на преносната система прогноза за неежедневно измерваните изходящи количества на ползвателите на мрежата и за разпределяните впоследствие количества при спазване на изискванията за предоставяне на информация по членове 36 и 37. Тази информация се предоставя на оператора на преносната система в срок, който му осигурява възможност да предостави информацията на ползвателите на мрежата, а за прогнозите за ден напред и в рамките на деня за неежедневно измерваните изходящи количества на ползвателите на мрежата - най-късно един час преди крайните срокове по член 36, параграф 1, букви а) и б), освен ако операторът на преносната система и осигуряващото прогнози лице се споразумеят за по-късен краен срок, който осигурява възможност на оператора на преносната система да предостави информацията на ползвателите на мрежата.
2. Методиката за прогнозиране на неежедневно измерваните изходящи количества на ползвателите на мрежата се основава на статистически модел на търсенето, като за всяко неежедневно измервано изходящо количество се определя профил на потреблението, състоящ се от формула на изменението на търсенето на газ под влиянието на различни променливи като температура, ден от седмицата, категория на клиента и ваканционни периоди. Преди приемането на методиката във връзка с нея се провеждат консултации.
3. Осигуряващото прогнози лице публикува най-малко веднъж на всеки две години отчет за точността на прогнозите за неежедневно измерваните изходящи количества на ползвателите на мрежата.
4. В съответните случаи операторите на преносни системи предоставят данните за газовите потоци в срок, който дава възможност на осигуряващото прогнози лице да изпълни задълженията си по настоящия член.
5. Разпоредбите на параграфи 2 - 4 се прилагат за вариант 1 с необходимите изменения.
ГЛАВА IX
УСЛУГА ЗА ГЪВКАВОСТ ЧРЕЗ ВРЕМЕННОТО СЪХРАНЕНИЕ НА ГАЗ В ПРЕНОСНАТА МРЕЖА
Член 43
Общи разпоредби
1. Всеки оператор на преносна система може да предлага на ползвателите на мрежата услуга за гъвкавост чрез временното съхранение на газ в преносната мрежа, след като условията за предоставянето ѝ бъдат одобрени от националния регулаторен орган
2. Приложимите условия за предоставянето на услуга за гъвкавост чрез временното съхранение на газ в преносната мрежа се съобразяват със задължението на ползвателя на мрежата да балансира входящите и изходящите си количества през газоденя.
3. Услугата се ограничава до равнището на гъвкавост на временното съхранение на газ в преносната мрежа, за което операторът на преносната система смята, че не е необходимо за извършването на дейността му по пренос на газ.
4. Газът, подаван към и изтеглян от преносната мрежа от ползвателите на мрежата в рамките на тази услуга, се отчита при изчисляването на размера на дневния им дисбаланс.
5. Механизмът за неутралност по глава VII не се прилага за услугата за гъвкавост чрез временното съхранение на газ в преносната система, освен ако националният регулаторен орган реши друго.
6. Ползвателите на мрежата уведомяват оператора на преносната система за използването на услугата за гъвкавост чрез временното съхранение на газ в преносната мрежа, като подават заявки и коригиращи заявки.
7. Операторът на преносната система може да не изисква от ползвателите на мрежата да подават заявки и коригиращи заявки съгласно параграф 6, когато липсата на такава заявка не пречи на развитието на краткосрочния пазар на газ на едро и когато операторът на преносната система има достатъчно информация, за да извърши точно разпределение на количествата във връзка с използването на услугата за гъвкавост чрез временното съхранение на газ в преносната мрежа на следващия газоден.
Член 44
Условия за предоставяне на услугата за гъвкавост чрез временното съхранение на газ в преносната мрежа
1. Услугата за гъвкавост чрез временното съхранение на газ в преносната мрежа може да се предоставя само когато са изпълнени всички долупосочени критерии:
а)
за оператора на преносната система не е необходимо да сключи договор с друг доставчик на инфраструктурни услуги, например оператор на съоръжение за съхранение или оператор на система за ВПГ, за предоставянето на услуга за гъвкавост чрез временното съхранение на газ в преносната мрежа;
б)
приходите на оператора на преносната система от предоставянето на услуга за гъвкавост чрез временното съхранение на газ в преносната мрежа са най-малко равни на разходите, които са понесени или ще бъдат понесени от него при предоставянето на услугата;
в)
услугата за гъвкавост чрез временното съхранение на газ в преносната мрежа се предлага по прозрачен и недискриминационен начин и може да се предлага чрез конкурентни механизми;
г)
операторът на преносната система не начислява на ползвател на мрежата нито пряко, нито косвено такси за разходите, които е понесъл при предоставянето на услуга за гъвкавост чрез временното съхранение на газ в преносната мрежа, ако съответният ползвател на мрежата не е сключил договор за тази услуга; както и
д)
предоставянето на услуга за гъвкавост чрез временното съхранение на газ в преносната мрежа не оказва неблагоприятно въздействие върху презграничната търговия.
2. Операторът на преносната система извършва с предимство намаляването на задълженията в рамките на деня пред предоставянето на услуга за гъвкавост чрез временното съхранение на газ в преносната мрежа.
ГЛАВА X
ВРЕМЕННИ МЕРКИ
Член 45
Временни мерки: общи разпоредби
1. При липсата на достатъчна ликвидност на краткосрочния пазар на газ на едро операторите на преносни системи прилагат целесъобразни временни мерки съгласно членове 47 - 50. С действията за балансиране, извършвани от оператора на преносна система в случай на временни мерки, се повишава ликвидността на краткосрочния пазар на газ на едро, доколкото е възможно.
2. Въвеждането на дадена временна мярка не засяга прилагането на друга временна мярка или мерки като алтернатива или като допълнение, при условие че тези мерки са предназначени за насърчаване на конкуренцията и повишаване на ликвидността на краткосрочния пазар на газ на едро и са съобразени с общите принципи, установени в настоящия регламент.
3. Временните мерки по параграфи 1 и 2 се разработват и въвеждат от всеки оператор на преносна система в съответствие с доклада по член 46, параграф 1, одобрен от националния регулаторен орган по процедурата по член 46.
4. В посочения доклад се предвижда отмяната на временните мерки най-много пет години след влизането на настоящия регламент в сила.
Член 46
Временни мерки: годишен доклад
1. Когато операторът на преносната система предвижда да започне или да продължи да прилага временни мерки, той изготвя доклад, в който се съдържа:
а)
описанието на етапа на развитие и степента на ликвидност на краткосрочния пазар на газ на едро към момента на изготвяне на доклада, като наред с другото се посочват следните сведения, ако са известни на оператора на преносната система:
i)
броят на сделките, сключени във виртуалната точка за търговия, и общият брой на сделките;
ii)
маржовете между цените „купува“ и цените „продава“ и количествата газ по офертите за покупка и продажба;
iii)
броят на участниците с достъп до краткосрочния пазар на газ на едро;
iv)
броят на участниците, които са извършвали дейност на краткосрочния пазар на газ на едро през определен период от време;
б)
временните мерки, които ще бъдат прилагани;
в)
мотивите за прилагане на временните мерки:
i)
разяснение за необходимостта от тези мерки във връзка с етапа на развитие на краткосрочния пазар на газ на едро по буква б);
ii)
предвиждане за начина, по който с тези мерки ще бъде повишена ликвидността на краткосрочния пазар на газ на едро;
г)
действията, които ще бъдат предприети за отмяна на временните мерки, в т.ч. критериите за предприемане на тези действия и предвижданият график.
2. Операторът на преносната система се консултира със заинтересованите страни по предложения доклад.
3. След консултацията операторът на преносната система представя доклада на националния регулаторен орган за одобрение. Първият доклад се представя в срок от шест месеца от влизането на настоящия регламент в сила, а следващите доклади, с които при необходимост се актуализира първият доклад, се представят ежегодно.
4. Националният регулаторен орган взема мотивирано решение и го публикува в срок от шест месеца от получаването на пълния доклад. Това решение се съобщава незабавно на Агенцията и на Комисията. Когато решава дали да одобри доклада, националният регулаторен орган анализира ефекта му върху хармонизирането на режимите за балансиране, облекчаването на пазарната интеграция и осигуряването на недискриминационни условия, действителна конкуренция и ефикасно функциониране на пазара на газ.
5. Прилага се процедурата по член 27, параграф 2.
Член 47
Платформа за балансиране
1. Когато на краткосрочния пазар на газ на едро има или се очаква да има недостатъчна ликвидност или когато времевите и локалните продукти, необходими на оператора на преносната система, не могат да бъдат придобити на този пазар, се създава платформа за балансиране, за да може операторът на преносната система да извършва дейности по балансиране.
2. Операторите на преносни системи преценяват дали може да бъде създадена съвместна платформа за балансиране за съседните зони за балансиране в рамките на сътрудничеството между операторите на преносни системи или когато има достатъчен капацитет на междусистемните газопроводи и се смята, че е ефикасно да се създаде такава съвместна платформа за балансиране. Ако бъде създадена съвместна платформа за балансиране, тя се управлява от съответните оператори на преносни системи.
3. В случай че положението, описано в параграф 1, не се е променило след пет години, националният регулаторен орган може - при спазване на член 45, параграф 4 и след представяне на съответното изменение на доклада - да реши да продължи да управлява платформата за балансиране за нов срок, не по-дълъг от пет години.
Член 48
Алтернатива на платформата за балансиране
Когато операторът на преносната система може да докаже, че поради недостатъчен капацитет на междусистемните газопроводи между зоните за балансиране дадена платформа за балансиране не може да доведе до повишаване на ликвидността на краткосрочния пазар на газ на едро и не може да осигури на оператора на преносната система възможност да извършва ефикасни действия за балансиране, той може да използва алтернативно средство, например услуги по балансиране, ако получи одобрението на националния регулаторен орган. Когато се използва такова алтернативно средство, трябва да се определят условията на последващите договорни механизми, както и приложимите цени и срок.
Член 49
Такса при временен дисбаланс
1. Когато са необходими временни мерки по член 45, цената може да бъде изчислена в съответствие с доклада по член 46, който замества методиката за изчисляване на таксата при дневен дисбаланс.
2. В този случай изчислението на цената може да се основава на административно регулирана цена или на приближение за пазарна цена или тя да бъде определена въз основа на сделките на платформата за балансиране.
3. Приближението за пазарна цена следва да отговаря на условията по член 22, параграф 6. При определянето на приближението се отчита рискът от манипулиране на пазара.
Член 50
Допустимо отклонение
1. Допустими отклонения може да се използват само когато ползвателите на мрежата нямат достъп до:
а)
краткосрочен пазар на газ на едро с достатъчна ликвидност;
б)
газа, който им е необходим за посрещане на краткосрочните колебания в търсенето и предлагането на газ; или
в)
достатъчна информация за входящите и изходящите си количества.
2. Допустими отклонения се използват:
а)
по отношение на размера на дневния дисбаланс на ползвателите на мрежата;
б)
по прозрачен и недискриминационен начин;
в)
само доколкото е необходимо и за най-краткия необходим срок.
3. Използването на допустими отклонения може да доведе до намаление на финансовия риск във връзка с пределната продажна цена или пределната покупна цена по отношение на част от или целия размер на дневния дисбаланс на ползвателя на мрежата за газоденя.
4. Размерът на допустимото отклонение е максималното количество газ, което ще бъде купено или продадено от всеки ползвател на мрежата на среднопретеглена цена. Ако има остатъчно количество газ, което представлява размера на дневния дисбаланс на всеки ползвател на мрежата, превишаващ размера на допустимото отклонение, това количество се продава или купува на пределната продажна цена или пределната покупна цена.
5. При определянето на размера на допустимото отклонение:
а)
се вземат предвид гъвкавостта на преносната мрежа и потребностите на ползвателя на мрежата;
б)
се взема предвид равнището на риск за ползвателя на мрежата при управлението на баланса между входящите и изходящите му количества;
в)
не трябва да се възпрепятства развитието на краткосрочния пазар на газ на едро;
г)
не трябва да се стига до неоснователно голямо повишение на разходите на оператора на преносната система за действията му за балансиране.
6. Размерът на допустимото отклонение се изчислява въз основа на входящите и изходящите количества на всеки ползвател на мрежата, без да се отчитат сделките във виртуалната точка за търговия, за всеки газоден. Подкатегориите се определят съгласно приложимите национални разпоредби.
7. Използваният размер на допустимото отклонение за неежедневно измерваните изходящи количества, определян съгласно приложимите национални разпоредби, се основава на разликата между съответните прогнозни неежедневно измервани изходящи количества на ползвателя на мрежата и разпределеното му неежедневно измервано изходящо количество.
8. Размерът на допустимото отклонение може да включва компонент, изчисляван с отчитане на отклонението от прогнозните неежедневно измервани изходящи количества на ползвателя на мрежата, като това отклонение е равно на количеството, с което:
а)
съответното прогнозно количество превишава разпределеното неежедневно измервано изходящо количество, когато размерът на дневния дисбаланс е положителна величина;
б)
разпределеното неежедневно измервано изходящо количество превишава съответното прогнозно количество, когато размерът на дневния дисбаланс е отрицателна величина.
ГЛАВА XI
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ И ПРЕХОДНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 51
Освобождаване на излишъците от гъвкави продукти на оператора на преносната система
1. Когато с дългосрочните договори за поръчки за гъвкави продукти, които са действащи към датата на влизане на настоящия регламент в сила, на оператора на преносната система се предоставя правото да изтегля от или да подава към преносната мрежа определени количества газ, той се стреми да намали количествата на тези гъвкави продукти.
2. Когато определя наличното количество гъвкави продукти в излишък, което може да бъде подадено или изтеглено съгласно действащ дългосрочен договор, операторът на преносната система взема предвид използването на краткосрочните стандартизирани продукти.
3. Излишъците от гъвкави продукти може да бъдат освободени по един от следните начини:
а)
съгласно условията на действащия договор, когато той съдържа разпоредби, позволяващи намаляване на количеството газ, за което е поето задължение, и/или прекратяване на договора; или
б)
при липсата на такива договорни права - както следва:
i)
договорът остава в сила до прекратяването му съгласно приложимите условия;
ii)
договарящите се страни обсъждат възможността за допълнителни договорености за освобождаване обратно към пазара на излишъците от газ, които не са необходими за целите на балансирането, за да се осигури достъп на другите ползватели на мрежата до повече гъвкави продукти.
4. Когато в действащия договор се предвижда намаляване на гъвкавите продукти с количества, които съответстват на наличните излишъци, операторът на преносната система намалява тези гъвкави продукти в най-кратките практически възможни срокове след влизането на настоящия регламент в сила или веднага щом може да бъде установено съществуването на този излишък.
5. Операторът на преносната система се консултира със заинтересованите страни по конкретни предложения, които да бъдат приложени като временни мерки за освобождаване на излишъците от гъвкави продукти по действащ дългосрочен договор.
6. Операторът на преносната система публикува информация за действията си за балансиране, извършвани съгласно действащия дългосрочен договор.
7. Националният регулаторен орган може да определи цели за процента, с който трябва да бъдат намалени количествата по този дългосрочен договор, за да се повиши ликвидността на краткосрочния пазар на газ на едро.
Член 52
Преходни разпоредби
1. Въз основа на мотивирано искане от оператора на преносната система националният регулаторен орган може да му разреши да изпълни разпоредбите на настоящия регламент в срок от двадесет и четири месеца, считано от 1 октомври 2014 г., ако операторът на преносната система не прилага временна мярка по глава Х. В случай че националният регулаторен орган се възползва от тази възможност, настоящият регламент няма да се прилага в зоната за балансиране на този оператор на преносна система съгласно условията в решението на националния регулаторен орган и за определения в него преходен период.
2. Националният регулаторен орган взема мотивирано решение по параграф 1 и го публикува в срок от три месеца от получаването на искането. Такова решение се съобщава незабавно на Агенцията и на Комисията.
Член 53
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Без да се засягат член 28, член 33, параграф 5, член 38, параграф 1, член 45, параграф 4, член 46, параграф 3, член 51 и член 52, настоящият регламент се прилага от 1 октомври 2015 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави- членки.
Съставено в Брюксел на 26 март 2014 година.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 312/2014,
26. märts 2014,
millega kehtestatakse ülekandesüsteemides gaasivarustuse tasakaalustamise võrgueeskiri
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 715/2009 maagaasi ülekandevõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1775/2005, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 11,
ning arvestades järgmist:
(1)
Täielikult toimiva ja ühendatud energia siseturu rajamise kiireloomuline lõpuleviimine, millega aidatakse kaasa Euroopa Liidu majandusele taskukohase hinnaga ja säästva energiavarustuse tagamisele, on ülioluline konkurentsivõime suurendamise ning kõigile tarbijatele parimate hindadega energia ostmise võimaldamise eesmärgi saavutamiseks.
(2)
Turgude ulatuslikuma integreerimise suunas liikumiseks on tähtis, et ülekandesüsteemides gaasivoo tasakaalustamist käsitlevad eeskirjad edendaksid gaasiga kauplemist bilansipiirkondade üleselt ja aitaksid seega kaasa turu likviidsuse arengule. Seepärast sätestatakse käesolevas määruses liiduülesed ühtlustatud tasakaalustamiseeskirjad, mille eesmärk on anda võrgu kasutajatele kindlustunne, et nad saavad hallata oma tasakaalupositsioone eri bilansipiirkondades kogu liidus majanduslikult tõhusal ja mittediskrimineerival viisil.
(3)
Käesoleva määrusega toetatakse gaasi konkurentsivõimelise lühiajalise hulgituru arendamist Euroopa Liidus, mis võimaldab paindlikku gaasiga varustamist mis tahes allikast, et pakkuda seda ostuks ja müügiks turumehhanismide kaudu, võimaldades võrgu kasutajatel tõhusalt oma bilansiportfelle tasakaalustada või ülekandesüsteemi halduril tasakaalustada gaasivaru ülekandesüsteemis.
(4)
Määrusega (EÜ) nr 715/2009 sätestatakse mittediskrimineerivad eeskirjad maagaasi ülekandesüsteemidele juurdepääsu tingimuste kohta, et tagada gaasi siseturu nõuetekohane toimimine. Turupõhised tasakaalustamiseeskirjad annavad võrgu kasutajatele rahalise stiimuli oma bilansiportfellide tasakaalustamiseks kulupõhiste ebabilansi tasude abil.
(5)
Võrgu kasutajad peavad kandma vastutust oma sisse- ja väljavoolu tasakaalustamise eest nende tasakaalustamiseeskirjade alusel, mis on kavandatud sellise gaasi lühiajalise hulgituru edendamiseks, millel on võrgu kasutajate ja ülekandesüsteemi halduri vahelise gaasikaubanduse paremaks edendamiseks loodud kauplemisplatvormid. Ülekandesüsteemi haldurid tegelevad ülekandesüsteemide vajaliku jääktasakaalustamisega. Seda tehes peaksid ülekandesüsteemi haldurid järgima tasakaalutoimingute eelisjärjekorda. Tasakaalutoimingute eelisjärjekord on koostatud nii, et ülekandesüsteemi haldurid hangiksid gaasi, võttes arvesse nii majanduslikke kui ka tegevuslikke kaalutlusi, kasutades tooteid, mida on võimalik hankida kõige laiemast valikust allikatest, sh veeldatud maagaasist ja gaasihoidlatest saadud tooted. Ülekandesüsteemi haldurite eesmärk peaks olema lühiajaliste standardiseeritud toodetena gaasi lühiajalisel hulgiturul oma gaasivaru tasakaalustamiseks ostetud ja müüdud gaasi koguste maksimeerimine.
(6)
Võrgu kasutajate jaoks sätestatakse käesolevas määruses nende bilansiportfellide tasakaalustamise võimaldamiseks samuti teabe esitamise miinimumnõuded turupõhise tasakaalustamiskorra rakendamiseks. Käesoleva määrusega ettenähtud teabevoogude eesmärk on seega toetada igapäevast tasakaalustamiskorda ja olla teabekogum, mis toetab võrgu kasutajat oma riskide ja võimaluste juhtimisel kulutasuval viisil.
(7)
Lisaks tundliku äriteabe kaitsele peaksid ülekandesüsteemi haldurid käesoleva määruse alusel tagama neile käesoleva määruse rakendamiseks esitatud teabe ja andmete konfidentsiaalsuse ning ei tohiks mis tahes kõnealust teavet ega kõnealuseid andmeid ega nende osa kolmandatele pooltele avaldada, välja arvatud õigusaktides sätestatud ulatuses ja juhul, kui neil on selleks õigusaktides sätestatud õigus.
(8)
Käesolev määrus on võetud vastu määruse (EÜ) nr 715/2009 alusel, mida sellega täiendatakse ja mille lahutamatu osa see on. Viiteid määrusele (EÜ) nr 715/2009 teistes õigusaktides mõistetakse samuti viidetena käesolevale määrusele. Käesolevat määrust kohaldatakse erandiga hõlmamata võimsustele olulistes uutes taristutes, millele on tehtud erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/73/EÜ (2) artikli 32 või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/55/EÜ (3) endise artikli 18 kohaldamisest, kui käesoleva määruse kohaldamine ei takista kõnealuse erandi tegemist. Käesoleva määruse kohaldamisel võetakse arvesse liikmesriikide ülekandesüsteemidevaheliste ühenduste eripära.
(9)
Käesolev määrus kehtestati kooskõlas määruse (EÜ) nr 715/2009 artiklis 6 sätestatud menetlusega. Sellega ühtlustatakse samuti määruse (EÜ) nr 715/2009 artiklis 21 sätestatud tasakaalustamiseeskirjad eesmärgiga edendada gaasiga kauplemist.
(10)
Käesolev määrus sisaldab sätteid, mida kohaldatakse jaotussüsteemi halduritele ja mille eesmärk on ühtlustada nende rolle üksnes siis, kui see on vajalik kõnealuste sätete nõuetekohaseks rakendamiseks, ning selleks vajalikus ulatuses.
(11)
Riigi reguleerivad asutused ja ülekandesüsteemi haldurid peaksid järgima parimaid tavasid ja püüdma tagada protsesside ühtlustamise käesoleva määruse rakendamiseks. Tegutsedes kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 713/2009 (4) artikliga 7, peaksid amet ja riigi reguleerivad asutused tagama selle, et tasakaalustamiseeskirjad rakendatakse kogu Euroopa Liidus kõige tõhusamal viisil.
(12)
Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 2009/73/EÜ artikli 51 alusel loodud komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I PEATÜKK
ÜLDSÄTTED
Artikkel 1
Reguleerimisese
Käesoleva määrusega kehtestatakse võrgueeskirjad, milles sätestatakse gaasivaru tasakaalustamise eeskirjad, sh võrguga seotud eeskirjad märkimise menetluste, ebabilansi tasude, päeva ebabilansi tasuga seotud arveldamiste ja ülekandesüsteemi haldurite võrkude vahel toimuva operatiivtasakaalustamise kohta.
Artikkel 2
Reguleerimisala
1. Käesolevat määrust kohaldatakse bilansipiirkondadele Euroopa Liidu piires.
2. Käesolevat määrust ei kohaldata selliste liikmesriikide bilansipiirkondadele, kellele kehtib erand direktiivi 2009/73/EÜ artikli 49 alusel.
3. Käesolevat määrust ei kohaldata tasaarveldustes, mille vajadus võib tuleneda jaotatud koguste ja lõpptarbija arvesti näitude põhjal tuletatud tegeliku tarbimise vahest.
4. Käesolevat määrust ei kohaldata hädaolukordades, kui ülekandesüsteemi haldur rakendab vastavalt vajadusele erimeetmeid, mis on sätestatud kohaldatavates riiklikes eeskirjades ning kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta määrusega (EL) nr 994/2010, milles käsitletakse gaasivarustuskindluse tagamise meetmeid (5).
5. Käesolevast määrusest tulenevaid võrgu kasutajatega seotud õiguseid ja kohustusi kohaldatakse üksnes nende võrgu kasutajate suhtes, kes on sõlminud õiguslikult siduva lepingu, st kas transpordilepingu või mõne muu lepingu, mis võimaldab neil esitada tehinguteatisi vastavalt artiklile 5.
Artikkel 3
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse mõisteid, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 715/2009 artiklis 2, komisjoni 14. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 984/2013 artiklis 3, millega kehtestatakse gaasi ülekandesüsteemides võimsuse jaotamise mehhanismide võrgueeskiri ja millega täiendatakse määrust (EÜ) nr 715/2009, (6) ning samuti direktiivi 2009/73/EÜ artiklis 2. Lisaks sellele kasutatakse järgmisi mõisteid:
1) „bilansipiirkond”- sisend-väljund-süsteem, millele kohaldatakse konkreetset tasakaalustamiskorda ja mis võib hõlmata jaotussüsteeme või nende osi;
2) „tasakaalustamistoiming”- tegevus, mille ülekandesüsteemi haldur viib ellu ülekandesüsteemi sisenevate või sealt väljuvate gaasivoogude muutmiseks, v.a toimingud, mis on seotud gaasiga, mida ei ole võrgust väljavooluna registreeritud, ja gaasiga, mida ülekandesüsteemi haldur kasutab võrgu juhtimiseks;
3) „tasakaalustamise hüvitis”- tasu, mis tuleb maksta asjakohastele võrgu kasutajatele või neilt sisse nõuda ning mille suurus määratakse kui laekunud või laekumisel tulu ning makstud või maksmisel kulu summade erinevus;
4) „kauplemisplatvorm”- elektrooniline platvorm, mille on taganud kauplemisplatvormi haldur ja mida ta käitab ning mille abil kauplejad saavad esitada ja kinnitada (sh õigus neid muuta ja tagasi võtta) gaasinõudluse või -pakkumise lühiajaliste kõikumiste kompenseerimiseks vajalikke gaasi ostu- ja müügipakkumisi kooskõlas kohaldatavate kauplemisplatvormi tingimustega ning tingimustega, mille alusel ülekandesüsteemi haldur kaupleb tasakaalustamistoimingute elluviimiseks;
5) „kauplemises osaleja”- võrgu kasutaja või ülekandesüsteemi haldur, kellel on leping kauplemisplatvormi halduriga ning kes vastab kauplemisplatvormil tegutsemise tingimustele;
6) „tasakaalustamisplatvorm”- kauplemisplatvorm, kus ülekandesüsteemi haldur osaleb kõigis tehingutes;
7) „tasakaalustamisteenus”- ülekandesüsteemi haldurile lepingu alusel osutatud teenus seoses sellise gaasiga, mis on vajalik gaasinõudluse või -pakkumise lühiajaliste kõikumiste tasakaalustamiseks; see ei ole lühiajaline standardtoode;
8) „kinnitatud kogus”- gaasi kogus, mille ülekandesüsteemi haldur on kinnitanud gaasipäeval D graafiku kohaselt või graafiku muudatuse alusel voolama;
9) „päeva ebabilansi tasu”- rahasumma, mille võrgu kasutaja maksab või saab päeva ebabilansi koguse alusel;
10) „kord päevas mõõdetud kogus”- gaasi hulka mõõdetakse ja seda kogutakse kord gaasipäeva vältel;
11) „päevasisene mõõdetud kogus”- gaasi hulka mõõdetakse ja kogutakse vähemalt kaks korda gaasipäeva jooksul;
12) „üle mitme päeva mõõdetud kogus”- gaasi kogust mõõdetakse ja kogutakse harvem kui kord gaasipäeva vältel;
13) „bilansiportfell”- võrgu kasutaja sisse- ja väljavoolude komplekt;
14) „teatatud kogus”- gaasi kogus, mis kantakse üle vastavalt ülekandesüsteemi halduri ja võrgu kasutaja või võrgu kasutajate või bilansiportfellide vahel;
15) „jaotamine”- võrgu kasutajaga seotud sisse- või väljavoolanud ning kWh väljendatud gaasi koguse määramine päeva ebabilansi koguse arvutamise eesmärgil;
16) „ümbermärkimise tsükkel”- ülekandesüsteemi halduri poolt ellu viidav protsess, et tagada võrgu kasutaja teade kinnitatud koguste kohta pärast ümbermärkimise teate laekumist;
17) „päevasisene tasu”- tasu, mille ülekandesüsteemi haldur nõuab võrgu kasutajalt sisse või mille ta tasub võrgu kasutajale päevasisese kohustuse alusel;
18) „päevasisene kohustus”- võrgu kasutajate sisse- ja väljavoolu gaasipäeva piires käsitlevad eeskirjad, mille ülekandesüsteemi haldur kehtestab oma võrgu kasutajatele.
19) „baasjuhtum”- teabe esitamise mudel, mille kohaselt teave üle mitme päeva mõõdetud väljavoolu kohta koosneb päev-ette ja päevasisestest prognoosidest;
20) „variant 1”- teabe esitamise mudel, mille kohaselt teave üle mitme päeva mõõdetud ja kord päevas mõõdetud väljavoolu kohta põhineb gaasipäeva jooksul mõõdetud voogude jaotamisel;
21) „variant 2”- teabe esitamise mudel, mille kohaselt teave üle mitme päeva mõõdetud väljavoolu kohta esitatakse päev-ette prognoosidena.
II PEATÜKK
TASAKAALUSTAMISSÜSTEEM
Artikkel 4
Üldsätted
1. Võrgu kasutajad vastutavad oma bilansiportfellide tasakaalustamise eest, et minimeerida ülekandesüsteemi haldurite vajadust teha käesolevas määruses sätestatud tasakaalustamistoiminguid.
2. Kooskõlas käesoleva määrusega kehtestatud tasakaalustamiseeskirjad kajastavad süsteemi tegelikke vajadusi, võttes arvesse ülekandesüsteemi haldurite jaoks saada olevaid ressursse, ja annavad võrgu kasutajatele stiimulid oma bilansiportfelle tõhusalt tasakaalustada.
3. Võrgu kasutajatel on võimalus sõlmida õiguslikult siduv leping ülekandesüsteemi halduriga, mis võimaldab neil esitada tehinguteatisi olenemata sellest, kas neil on lepinguline transpordivõimsus.
4. Bilansipiirkonnas, kus tegutseb rohkem kui üks ülekandesüsteemi haldur, kohaldatakse käesolevat määrust kõigile kõnealuse bilansipiirkonna ülekandesüsteemi halduritele. Kui nendes ülekandesüsteemides tasakaalutoimingute rakendamise kohustus antakse üle üksusele, siis kohaldatakse käesolevat määrust kõnealusele üksusele kohaldatavates riiklikes eeskirjades sätestatud ulatuses.
Artikkel 5
Tehinguteatised ja jaotamised
1. Gaasi ülekanne ühe bilansipiirkonna kahe bilansiportfelli vahel toimub ülekandesüsteemi haldurile gaasipäeva kohta müügi- ja ostuteatiste ehk tehinguteatiste esitamise teel.
2. Tehinguteatiste esitamise, tagasivõtmise ja muutmise ajastuse määrab ülekandesüsteemi haldur kindlaks transpordilepingus või muus õiguslikult siduvas kokkuleppes võrgu kasutajatega, võttes arvesse tehinguteatiste töötlemiseks kuluvat aega (kui see on vajalik). Ülekandesüsteemi haldur võimaldab võrgu kasutajatel esitada tehinguteatise selle jõustumisele lähedasel ajal.
3. Ülekandesüsteemi haldur hoiab tehinguteatiste töötlemiseks vajaliku aja minimaalsena. Töötlemisaeg ei ole pikem kui 30 minutit, välja arvatud juhul, kui tehinguteatise jõustumise aeg võimaldab pikendada töötlemisaega kuni kahe tunnini.
4. Tehinguteatistes tuleb esitada vähemalt järgmine teave:
a)
gaasipäev, millal gaas üle kantakse;
b)
asjaomaste bilansiportfellide tunnusandmed;
c)
kas tegemist on müügi- või ostuteatisega;
d)
ülekandesüsteemi halduri nõude kohaselt teatatud kogus kas ühikutes kWh/päev teatatud päevakoguse puhul või kWh/h teatatud tunnikoguse puhul.
5. Kui ülekandesüsteemi haldur saab vastavad müügi- või ostuteatised ning teatatud kogused on võrdsed, jaotab ülekandesüsteemi haldur teatatud koguse asjakohastesse bilansiportfellidesse:
a)
müügiteatise esitanud võrgu kasutaja bilansiportfelli väljavooluna ja
b)
ostuteatise esitanud võrgu kasutaja bilansiportfelli sissevooluna.
6. Kui lõikes 5 viidatud teatatud kogused ei ole võrdsed, siis ülekandesüsteemi haldur kas jaotab väiksema teatatud koguse, mis on sätestatud asjakohases tehinguteatises, või lükkab mõlemad tehinguteatised tagasi. Ülekandesüsteemi haldur määrab kohaldatava eeskirja kindlaks kohaldatavas transpordilepingus või muus õiguslikult siduvas kokkuleppes.
7. Teenuse osutajat ei tohi takistada tegutsemast võrgu kasutaja nimel lõike 5 eesmärgil, kui ülekandesüsteemi haldur on andnud varem heakskiidu.
8. Võrgu kasutaja võib esitada tehinguteatise gaasipäeval, olenemata sellest, kas kõnealune võrgu kasutaja on kõnealusel gaasipäeval märkimise teinud või mitte.
9. Lõikeid 1-8 koos vajalike muudatustega kohaldatakse ülekandesüsteemi halduri kauplemisele kooskõlas artikli 6 lõike 3 punktiga a.
III PEATÜKK
OPERATIIVTASAKAALUSTAMINE
Artikkel 6
Üldsätted
1. Ülekandesüsteemi haldur viib ellu tasakaalustamistoimingud, et
a)
hoida ülekandesüsteemi selle kasutuspiirides;
b)
saavutada kooskõlas ülekandesüsteemi ökonoomse ja tõhusa käitamisega selline võrgus akumuleerunud gaasi päeva lõpu kogus, mis erineb kõnealuse gaasipäeva jaoks eeldatavate sisse- ja väljavoolude alusel prognoositust.
2. Tasakaalustamistoimingute elluviimise ajal võtab ülekandesüsteemi haldur bilansipiirkonna kohta arvesse vähemalt järgmist:
a)
ülekandesüsteemi halduri enda prognoosid gaasinõudluse kohta selle gaasipäeva jooksul ja siseselt, mille jaoks tasakaalustamistoimingut/-toiminguid kaalutakse;
b)
märkimist ja jaotamist käsitlev teave ning mõõdetud gaasivood;
c)
gaasirõhk ülekandesüsteemis/-süsteemides.
3. Ülekandesüsteemi haldur viib ellu tasakaalustamistoimingud järgmiselt:
a)
kauplemisplatvormil lühiajaliste standardtoodete ost ja müük ja/või
b)
tasakaalustamisteenuste kasutamine.
4. Tasakaalustamistoimingute elluviimise ajal võtab ülekandesüsteemi haldur arvesse järgmisi põhimõtteid:
a)
tasakaalustamistoiminguid viiakse ellu mittediskrimineerival viisil;
b)
tasakaalustamistoimingute puhul võetakse arvesse ülekandesüsteemi haldurite mis tahes kohustusi käitada ülekandesüsteemi ökonoomselt ja tõhusalt.
Artikkel 7
Lühiajalised standardtooted
1. Lühiajaliste standardtoodetega kaubeldakse päevasiseselt või päev-ette seitsmel päeval nädalas kooskõlas kohaldatavate kauplemiseplatvormi eeskirjadega, mille määravad kauplemisplatvormi haldur ja ülekandesüsteemi haldur.
2. Esitav tehingupool on tehingus osaleja, kes esitab ostu- või müügipakkumise kauplemisplatvormil kauplemiseks, vastuvõttev tehingupool on selle vastu võtnud tehingus osaleja.
3. Kui kaubeldakse peamise tootega:
a)
üks tehingus osaleja esitab ostuteatise ja teine esitab müügiteatise;
b)
mõlemas tehinguteatises on täpsustatud gaasikogus, mis kantakse müügiteatise esitanud tehingupoolelt üle ostuteatise esitanud tehingupoolele;
c)
kui kasutatakse koguse igatunnist teatamist, siis kohaldatakse teatatud koguse väärtust kõigile gaasipäeva ülejäänud tundidele alates teates määratud algusajast ning kogus loetakse nulliks kõigi kõnealusele ajale eelnevate tundide puhul.
4. Kui kaubeldakse asukohapõhise tootega,
a)
määrab ülekandesüsteemi haldur kasutatavad sisse- ja väljavoolupunktid või nende rühmad;
b)
peavad olema täidetud kõik lõike 3 tingimused;
c)
peab esitav kauplemises osaleja muutma ülekandesüsteemi tarnitavat või ülekandesüsteemist tarbitavat gaasi kogust konkreetse(te)s sisse- või väljavoolupunkti(de)s sellise koguse võrra, mis on võrdne teatatud kogusega, ja esitama ülekandesüsteemi haldurile tõendusmaterjali koguse vastava muutmise kohta.
5. Kui kaubeldakse ajapõhise tootega,
a)
peavad olema täidetud lõike 3 punktide a ja b tingimused;
b)
kohaldatakse gaasipäeva igale tunnile teatatud kogust alates teatises määratud algusajast kuni samas määratud lõppajani ja loetakse võrdseks nulliga kõigi algusajale eelnevate ja lõppajale järgnevate tundide puhul.
6. Kui kaubeldakse ajapõhise asukohapõhise tootega, tuleb täita lõike 4 punktides a ja c ning lõikes 5 sätestatud tingimused.
7. Lühiajaliste standardtoodete kehtestamise korral teevad külgnevate bilansipiirkondade ülekandesüsteemi haldurid koostööd asjakohaste toodete kindlaksmääramiseks. Iga ülekandesüsteemi haldur teatab asjaomastele kauplemisplatvormi halduritele sellise koostöö tulemustest ilma põhjendamatu viivituseta.
Artikkel 8
Tasakaalustamisteenused
1. Ülekandesüsteemi halduril on õigus hankida tasakaalustamisteenuseid nende olukordade jaoks, kus lühiajalised standardtooted ei taga või ei taga tõenäoliselt ülekandesüsteemi kasutuspiirides hoidmiseks vajalikku mõjumisvõimet või puudub lühiajaliste standardtoodetega kauplemise likviidsus.
2. Tasakaalustamistoimingute elluviimiseks tasakaalustamisteenuste kasutamise kaudu võtab ülekandesüsteemi haldur kõnealuste tasakaalustamisteenuste hankimisel arvesse vähemalt järgmist:
a)
kuidas hoiavad tasakaalustamisteenused ülekandesüsteemi selle kasutuspiirides;
b)
tasakaalustamisteenuste mõjumise (toime)aeg võrrelduna mis tahes saada olevate lühiajaliste standardtoodete mõjumise (toime)aegadega;
c)
tasakaalustamisteenuste hankimise ja kasutamise prognoositud kulud võrrelduna mis tahes saada olevate lühiajaliste standardtoodete kasutamise prognoositud kuludega;
d)
ala, kust gaas tuleb tarnida;
e)
ülekandesüsteemi halduri nõuded gaasi kvaliteedile;
f)
millises ulatuses võib tasakaalustamisteenuste hankimine ja kasutamine mõjutada gaasi lühiajalise hulgituru likviidsust.
3. Tasakaalustamisteenused hangitakse turupõhiselt läbipaistva ja mittediskrimineeriva avaliku pakkumismenetluse teel kooskõlas kehtivate siseriiklike eeskirjadega, mis seisneb eelkõige järgmises:
a)
enne mis tahes tasakaalustamisteenusega seotud lepinguliste kohustuste võtmist peab ülekandesüsteemi haldur avaldama piiravate tingimusteta pakkumiskutse, kus on pakkujate jaoks märgitud eesmärk, kohaldamisala ja asjakohased juhised, et võimaldada neil pakkumismenetluses osaleda;
b)
tulemused avaldatakse, piiramata tundlike äriandmete kaitset ning individuaalsed tulemused avaldatakse igale pakkujale.
4. Erandjuhtudel võib riigi reguleeriv asutus kinnitada läbipaistva ja mittediskrimineeriva menetluse, mis ei ole avalik pakkumismenetlus.
5. Kui riigi reguleeriva asutuse otsusega ei ole võimaldatud tasakaalustamisteenuse pikemat kestust, siis ei ületa tasakaalustamisteenuse kestus ühte aastat ning alguskuupäev jääb 12 kuu piiresse lepinguosaliste poolt asjakohase siduva kohustuse võtmisest.
6. Ülekandesüsteemi haldur vaatab oma tasakaalustamisteenuste kasutamise üle igal aastal, et hinnata, kas saada olevad lühiajalised standardtooted oleksid paremad ülekandesüsteemi halduri tegevusnõuete täitmiseks ja kas järgmiseks aastaks oleks võimalik tasakaalustamisteenuste kasutamist vähendada.
7. Ülekandesüsteemi haldur avaldab igal aastal teabe hangitud tasakaalustamisteenuste ja nendega seoses tekkinud kulude kohta.
Artikkel 9
Tasakaalutoimingute eelisjärjekord
1. Artikli 6 lõikes 4 sätestatud põhimõtete alusel käitub ülekandesüsteemi haldur asjakohaste tasakaalustamistoimingute üle otsuse langetamisel järgmiselt:
a)
seab vajaduse korral ja asjakohases ulatuses prioriteediks üldtoodete kasutamise mis tahes muude saada olevate lühiajaliste standardtoodetega võrreldes;
b)
kasutab muid lühiajalisi standardtooteid, kui on täidetud järgmised tingimused:
1)
kasutab asukohapõhiseid tooteid, kui ülekandesüsteemi kasutuspiirides hoidmiseks on vaja konkreetsetes sisse- ja/või väljavoolupunktides gaasivoogu muuta ja/või alustada gaasipäeval konkreetsest ajavahemikust;
2)
kasutab ajapõhiseid tooteid, kui ülekandesüsteemi kasutuspiirides hoidmiseks on vajalikud gaasivoo muutused gaasipäeva konkreetsel ajavahemikul. Ülekandesüsteemi haldur kasutab ajapõhist toodet ainult siis, kui see on ökonoomsem ja tõhusam kui peamiste toodete või asukohapõhiste toodete kombinatsiooni ostmine ja müümine;
3)
kasutab ajapõhiseid asukohapõhiseid tooteid, kui ülekandesüsteemi kasutuspiirides hoidmiseks on vaja konkreetsetes sisse- ja/või väljavoolupunktides ja gaasipäeva konkreetsel ajavahemikul gaasivoogu muuta. Ülekandesüsteemi haldur kasutab ajapõhist asukohapõhist toodet ainult siis, kui see on ökonoomsem ja tõhusam kui asukohapõhiste toodete kombinatsiooni ostmine ja müümine;
c)
kasutab tasakaalustamisteenuseid ainult juhul, kui lühiajalised standardtooted ei taga või tõenäoliselt ei taga asjaomase ülekandesüsteemi halduri hinnangul ülekandesüsteemi kasutuspiirides hoidmiseks vajalikku mõju.
Ülekandesüsteemi haldur võtab arvesse punktides a-c osutatud tasakaalutoimingute eelisjärjekorra moodustavate elementide kulutõhusust.
2. Lühiajaliste standardtoodetega kaubeldes seab ülekandesüsteemi haldur prioriteediks eelistada vajalikus ulatuses päevasiseste toodete kasutamist päev-ette toodete kasutamisele, kui see on asjakohane.
3. Ülekandesüsteemi haldur võib küsida oma riigi reguleerivalt asutuselt heakskiitu kauplemisele külgnevas bilansipiirkonnas ning sealt ja sinna gaasi transportimisele alternatiivina peamiste toodete ja/või asukohapõhiste toodetega kauplemisele oma bilansipiirkondades. Heakskiitva otsuse langetamisel võib riigi reguleeriv asutus kaaluda alternatiivseid lahendusi koduturu toimimise parandamiseks. Ülekandesüsteemi haldur ja riigi reguleeriv asutus kaaluvad kohaldatavaid tingimusi igal aastal. Kõnealuse tasakaalustamistoimingu kasutamine ei piira võrgu kasutajate juurdepääsu võimsusele asjaomases ühendumispunktis ega selle võimsuse kasutamist.
4. Ülekandesüsteemi haldur avaldab igal aastal teabe selliste tasakaalustamistoimingute kulude, sageduse ja koguse kohta, mis on ellu viidud kooskõlas iga lõikes 1 sätestatud nõudega ja lõikega 3.
Artikkel 10
Kauplemisplatvorm
1. Lühiajaliste standardtoodete hankimiseks kaupleb ülekandesüsteemi haldur kauplemisplatvormil, mis vastab kõigile järgmistele kriteeriumidele:
a)
tagab asjakohaste lühiajaliste standardtoodetega kauplemise kaudu kogu gaasipäeva jooksul piisava toe nii võrgu kasutajatele kauplemiseks kui ka ülekandesüsteemi halduritele asjakohaste tasakaalustamistoimingute elluviimiseks;
b)
tagab läbipaistva ja mittediskrimineeriva juurdepääsu;
c)
tagab teenused võrdse kohtlemise alusel;
d)
tagab anonüümse kauplemise vähemalt kuni tehingu lõpetamiseni;
e)
esitab üksikasjaliku ülevaate menetluses olevatest ostu- ja müügipakkumistest kõigile kauplemises osalejatele;
f)
tagab, et ülekandesüsteemi haldurile teatatakse nõuetekohaselt igast tehingust.
2. Ülekandesüsteemi haldur püüab tagada, et lõikes 1 sätestatud kriteeriumid on täidetud vähemalt ühel kauplemisplatvormil. Kui ülekandesüsteemi halduril ei ole olnud võimalik tagada, et need kriteeriumid on täidetud vähemalt ühel kauplemisplatvormil, võtab ta vajalikud meetmed, et luua tasakaalustamisplatvorm või ühine tasakaalustamisplatvorm, nagu on sätestatud artiklis 47.
3. Pärast iga kauplemise lõpuleviimist teeb kauplemisplatvormi haldur kauplemises osalejatele kättesaadavaks piisavad andmed kauplemise kinnitamiseks.
4. Kauplemises osaleja vastutab ülekandesüsteemi haldurile tehinguteatise esitamise eest vastavalt artiklile 5, välja arvatud juhul, kui vastutus määratakse kauplemisplatvormi haldurile või kolmandale poolele kooskõlas kohaldatavate kauplemisplatvormi eeskirjadega.
5. Kauplemisplatvormi haldur:
a)
avaldab pärast iga kauplemist viivitamata ostu piirhinna ja müügi piirhinna muutumise või
b)
esitab ülekandesüsteemi haldurile teabe, kui ülekandesüsteemi haldur otsustab ise ostu piirhinna ja müügi piirhinna muutumise avaldada. Ülekandesüsteemi haldur avaldab kõnealuse teabe viivitamata.
Kui samas bilansipiirkonnas on rohkem kui üks kauplemisplatvormi haldur, kohaldatakse punkti b.
6. Kauplemisplatvormi haldur lubab võrgu kasutajatel kaubelda kõnealusel kauplemisplatvormil ainult juhul, kui neil on õigus esitada tehinguteatisi.
7. Ülekandesüsteemi haldur teavitab viivitamata kauplemisplatvormi haldurit sellest, kui võrgu kasutaja kaotab kooskõlas kohaldatavate kehtivate lepinguliste kokkulepetega õiguse tehinguteatist esitada, mille tulemusena peatatakse võrgu kasutaja õigus kauplemisplatvormil kaubelda, piiramata muid õiguskaitsevahendeid, mis võivad sel juhul olla kauplemisplatvormi haldurile kohaldatavate kauplemisplatvormi eeskirjade alusel kättesaadavad.
Artikkel 11
Stiimulid
1. Gaasi lühiajalise hulgituru likviidsuse suurendamiseks võib riigi reguleeriv asutus stimuleerida ülekandesüsteemi haldurit viima tasakaalustamistoiminguid ellu tõhusalt või tegema võimalikult palju tasakaalustamistoiminguid lühiajaliste standardtoodetega kauplemise kaudu.
2. Ülekandesüsteemi haldur võib esitada riigi reguleerivale asutusele kinnitamiseks motiveerimismehhanismi, mis on kooskõlas käesolevas määruses sätestatud üldiste põhimõtetega.
3. Enne lõikes 2 osutatud ettepaneku esitamist võib ülekandesüsteemi haldur konsulteerida sidusrühmadega ülekandesüsteemi halduri enda algatusel või riigi reguleeriva asutuse nõudel.
4. Motiveerimismehhanismi puhul kehtib järgmine:
a)
see põhineb ülekandesüsteemi halduri tulemuslikkusel, mida mõõdetakse eelnevalt kindlaks määratud tulemuslikkuse eesmärkide põhjal, mis võivad muu hulgas hõlmata kulude eesmärke ning ülempiiriga makseid tehakse ülekandesüsteemi haldurile eesmärkide ületamise eest ja ülekandesüsteemi haldur teeb eesmärkide täitmata jätmise eest ülempiiriga makseid;
b)
see võtab arvesse ülekandesüsteemi haldurile tulemuslikkuse kontrollimiseks kättesaadavaid meetmeid;
c)
sellega tagatakse, et selle kohaldamine kajastab täpselt kaasatud poolte vahelist vastutusvaldkondade jaotust;
d)
seda kohandatakse asjaomase gaasituru, kus seda rakendatakse, arengutasemele;
e)
seda vaatab korrapäraselt üle riigi reguleeriv asutus tihedas koostöös ülekandesüsteemi halduriga, et hinnata, kas ja millises ulatuses on vaja seda muuta.
IV PEATÜKK
MÄRKIMISED
Artikkel 12
Üldsätted
1. Märkimisel ja ümbermärkimisel täpsustatav gaasi kogus esitatakse kas ühikutes kWh/päev igapäevaste märkimiste ja ümbermärkimiste puhul või kWh/h alusel igatunniste märkimiste ja ümbermärkimiste puhul.
2. Ülekandesüsteemi haldur võib kooskõlas oma erivajadus(t)ega nõuda võrgu kasutajatelt lisateabe esitamist märkimiste ja ümbermärkimiste kohta lisaks käesolevas määruses sätestatud nõuetele, sh täpne, ajakohastatud ja piisavalt üksikasjalik prognoos eeldatavate sisse- ja väljavoolude kohta.
3. Eraldatud võimsusega seotud toodete märkimist ja ümbermärkimist käsitlevaid artikleid 13 kuni 16 kohaldatakse vajalike muudatustega võimsusega seotud ühendtoodete ühekordsetele märkimistele ja ümbermärkimistele. Ülekandesüsteemi haldurid teevad koostööd võimsusega seotud ühendtoodete märkimise ja ümbermärkimise eeskirjade ühendumispunktides rakendamiseks.
4. Artikli 15 lõike 3 ja artikli 17 lõike 1 kohaldamisel ei piirata katkestusest etteteatamise minimaalse aja reegli kohaldamist, millele on viidatud määruse (EL) nr 984/2013 artiklis 22.
Artikkel 13
Teave ühendumispunktides märkimiste ja ümbermärkimiste kohta
Võrgu kasutajate poolt ülekandesüsteemi halduritele esitatud märkimised ja ümbermärkimised seoses ühendumispunktidega sisaldavad vähemalt järgmist teavet:
1.
ühendumispunkti tunnus;
2.
gaasivoo suund;
3.
võrgu kasutaja vastaspoole tunnusandmed või (kui see on kohaldatav) tema bilansiportfelli tunnusandmed;
4.
võrgu kasutaja vastaspoole tunnusandmed või (kui see on kohaldatav) tema bilansiportfelli tunnusandmed;
5.
selle gaasivoo alguse ja lõpu aeg, mille kohta märkimine või ümbermärkimine esitatakse;
6.
gaasipäev D;
7.
gaasikogus, mida kavatsetakse transportida.
Artikkel 14
Ühendumispunktides märkimise menetlus
1. Võrgu kasutajal on õigus esitada ülekandesüsteemi haldurile märkimine gaasipäeva D kohta hiljemalt gaasipäeva D-1 märkimise tähtajaks. Märkimise tähtaeg on 13.00 UTC (talveaja järgi) või 12.00 UTC (suveaja järgi) gaasipäeval D-1.
2. Ülekandesüsteemi haldur võtab arvesse võrgu kasutajalt talle enne märkimise tähtpäeva laekunud viimase märkimise.
3. Ülekandesüsteemi haldur saadab kinnitatud koguste kohta teate vastavatele võrgu kasutajatele hiljemalt gaasipäeva D-1 kinnitamise tähtajaks. Kinnitamise tähtaeg on 15.00 UTC (talveaja järgi) või 14.00 UTC (suveaja järgi) gaasipäeval D-1.
4. Ühendumispunktist ükskõik kummal poolel asuvad ülekandesüsteemi haldurid võivad nõustuda eelmärkimise tsükliga, mille puhul
a)
võrgu kasutajatel ei ole kohustust märkimisi esitada;
b)
võrgu kasutajad võivad esitada ülekandesüsteemi halduritele gaasipäeva D märkimised hiljemalt 12.00 UTC (talveaja järgi) või 11.00 UTC (suveaja järgi) gaasipäeval D-1;
c)
ülekandesüsteemi haldur saadab vastavatele võrgu kasutajatele teate töödeldud koguste kohta hiljemalt 12.30 UTC (talveaja järgi) või 11.30 UTC (suveaja järgi) gaasipäeval D-1.
5. Kui võrgu kasutaja ei ole enne märkimise tähtpäeva kehtivat märkimist saatnud, siis kohaldab asjakohane ülekandesüsteemi haldur märkimise vaikimisi reeglit, mis on kõnealuste ülekandesüsteemi haldurite vahel kokku lepitud. Ühendumispunktis kehtiv märkimise vaikimisi reegel tehakse ülekandesüsteemi halduri võrgu kasutajatele kättesaadavaks.
Artikkel 15
Ühendumispunktides ümbermärkimise menetlus
1. Võrgu kasutaja võib esitada ümbermärkimise ümbermärkimisperioodi jooksul, mis algab kohe pärast (märkimise) kinnitamise tähtpäeva ja lõpeb mitte varem kui kolm tundi enne gaasipäeva D lõppu. Ülekandesüsteemi haldur alustab ümbermärkimise tsüklit iga tunni alguses ümbermärkimiseperioodi jooksul.
2. Ülekandesüsteemi haldur võtab ümbermärkimise tsüklis arvesse võrgu kasutajalt ülekandesüsteemi haldurile enne ümbermärkimise tsükli algust laekunud viimase ümbermärkimise.
3. Ülekandesüsteemi haldur saadab asjakohastele võrgu kasutajale teate kinnitatud koguste kohta kahe tunni jooksul iga ümbermärkimise tsükli algusest. Ümbermärkimisest tulenev muutus tegelikus gaasivoos algab kaks tundi ümbermärkimise tsükli algusest, välja arvatud juhul, kui
a)
võrgu kasutaja taotleb hilisema aja määramist või
b)
ülekandesüsteemi haldur lubab varasema aja kasutamist.
4. Eeldatakse, et gaasivoo mis tahes muutused toimuvad iga tunni alguses.
Artikkel 16
Ühendumispunktide erisätted
1. Kui ühendumispunktis kehtivad samal ajal igapäevased ja igatunnised märkimised ning ümbermärkimised, võivad ülekandesüsteemi haldurid või riigi reguleerivad asutused (vastavalt olukorrale) konsulteerida sidusrühmadega, et määrata kindlaks, kas kõnealuse ühendumispunkti mõlemal poolel tuleks esitada ühtlustatud märkimised ja ümbermärkimised. Kõnealuse konsulteerimise käigus võetakse arvesse vähemalt järgmist:
a)
rahaline mõju ülekandesüsteemi halduritele ja võrgu kasutajatele;
b)
mõju piiriülesele kaubandusele;
c)
mõju igapäevasele tasakaalustamiskorrale ühendumispunkti(de)s.
2. Pärast kõnealust konsulteerimist kiidavad riigi reguleerivad asutused kavandatud muudatused (kui neid on) heaks. Kui kavandatud muudatused on heaks kiidetud, muudavad ülekandesüsteemi haldurid vastavaid kehtivaid kokkuleppeid ja transpordilepinguid või muid ülekandesüsteemide ühendumispunkte käsitlevaid õiguslikult siduvaid kokkuleppeid ja avaldavad kõnealused muudatused.
Artikkel 17
Märkimiste ja ümbermärkimiste tagasilükkamine või nõutud gaasikoguse muutmine ühendumispunktides
1. Ülekandesüsteemi haldur võib lükata tagasi
a)
märkimise või ümbermärkimise hiljemalt kaks tundi pärast märkimise tähtpäeva või ümbermärkimise tsükli algust järgmistel juhtudel:
i)
märkimine või ümbermärkimine ei ole kooskõlas selle sisule esitatavate nõuetega;
ii)
märkimise või ümbermärkimise esitab üksus, kes ei ole võrgu kasutaja;
iii)
igapäevase märkimise või ümbermärkimise heakskiitmine tooks kaasa negatiivse tuletatud märgitud voolukiiruse;
iv)
see ületab võrgu kasutajale jagatud võimsust;
b)
ümbermärkimise hiljemalt kaks tundi pärast ümbermärkimise tsükli algust järgmistel täiendavatel juhtudel:
i)
see ületab võrgu kasutajale allesolevate tundide jaoks jagatud võimsuse kasutusõigust, välja arvatud juhul, kui kõnealune ümbermärkimine esitatakse katkestatava võimsuse kasutusõiguse taotlemiseks, kui ülekandesüsteemi haldur seda pakub;
ii)
igatunnise ümbermärkimise heakskiitmine tooks kaasa eeldatava gaasivoo muutuse enne ümbermärkimise tsükli lõppu.
2. Ülekandesüsteemi haldur ei lükka võrgu kasutaja märkimist ja ümbermärkimist tagasi ainult sel põhjusel, et kõnealuse võrgu kasutaja kavandatud sissevoolud ei ole võrdsed tema kavandatavate väljavooludega.
3. Kui ümbermärkimine lükatakse tagasi, kasutab ülekandesüsteemi haldur võrgu kasutaja viimast kinnitatud kogust (kui see on olemas).
4. Piiramata katkestatavale võimsusele ja ülekoormusega juhtimise korraga hõlmatud võimsusele kohaldatavaid eritingimusi, võib ülekandesüsteemi haldur põhimõtteliselt muuta märkimise ja ümbermärkimise raames taotletud gaasi kogust ainult lubatavad erandjuhtudel ja hädaolukordades, kui on ilmne oht süsteemi turvalisusele ja stabiilsusele. Ülekandesüsteemi haldur teavitab riigi reguleerivat asutust sellistest võetud meetmetest.
Artikkel 18
Märkimise ja ümbermärkimise menetlus muudes punktides kui ühendumispunktides
1. Riigi reguleeriv asutus teeb pärast ülekandesüsteemi halduriga konsulteerimist kindlaks, millistes muudes punktides kui ühendumispunktides on märkimised ja ümbermärkimised vajalikud, kui seda ei ole juba kindlaks määratud.
2. Kui muudes punktides kui ühendumispunktides on märkimised ja ümbermärkimised vajalikud, kohaldatakse järgmisi põhimõtteid:
a)
võrgu kasutajatel on õigus esitada ümbermärkimine gaasipäeva kohta;
b)
ülekandesüsteemi haldur kinnitab esitatud märkimised ja ümbermärkimised või lükkab need tagasi, võttes arvesse artiklis 17 viidatud tähtpäevi.
V PEATÜKK
PÄEVA EBABILANSI TASUD
Artikkel 19
Üldsätted
1. Võrgu kasutajatel on kohustus maksta või õigus saada (vastavalt olukorrale) päeva ebabilansi tasusid oma päeva ebabilansi koguse alusel igal gaasipäeval.
2. Päeva ebabilansi tasud märgitakse eraldi ülekandesüsteemi halduri poolt võrgu kasutajatele esitatavatele arvetele.
3. Päeva ebabilansi tasu põhineb kuludel ja selles võetakse arvesse ülekandesüsteemi halduri poolt tasakaalustamistoimingute (kui neid on) raames tehtavaid kulutusi ning artikli 22 lõike 6 kohast väikest lisatasu.
Artikkel 20
Päeva ebabilansi tasu arvutamise metoodika
1. Ülekandesüsteemi haldur esitab tema bilansipiirkonnas kasutatava päeva ebabilansi tasu arvutamise metoodika kinnitamiseks riigi reguleerivale pädevale asutusele.
2. Kui see on kinnitatud, siis avaldatakse päeva ebabilansi tasu arvutamise metoodika asjakohasel veebisaidil. Selle mis tahes ajakohastatud versioon avaldatakse õigeaegselt.
3. Päeva ebabilansi tasu arvutamise metoodikas määratakse kindlaks järgmine:
a)
artiklis 21 viidatud päeva ebabilansi koguse arvutamine;
b)
artiklis 22 viidatud kohaldatava hinna tuletamine ning
c)
mis tahes muu vajalik parameeter.
Artikkel 21
Päeva ebabilansi koguse arvutamine
1. Ülekandesüsteemi haldur arvutab päeva ebabilansi koguse iga võrgu kasutaja bilansiportfelli kohta igal gaasipäeval järgmise valemi alusel:
päeva ebabilansi kogus = sissevoolud - väljavoolud
2. Päeva ebabilansi koguse arvutust kohandatakse vastavalt, kui
a)
pakutakse mahuvaru muutmise teenust ja/või
b)
järgitakse kokkulepet, mille kohaselt võrgu kasutajad tarnivad gaasi, sh gaasi kui hüve, et hõlmata
i)
gaasi, mida ei ole võrgust väljavooluna registreeritud, nt gaas, mis on läinud kaduma ja mis on seotud mõõtmisvigadega, ja/või
ii)
gaasi, mida ülekandesüsteemi haldur kasutab võrgu juhtimiseks, nt gaaskütus.
3. Kui võrgu kasutaja sissevoolude summa gaasipäeval on võrdne tema väljavoolude summaga kõnealusel gaasipäeval, on võrgu kasutaja kõnealusel gaasipäeval tasakaalus.
4. Kui võrgu kasutaja sissevoolude summa gaasipäeval ei ole võrdne tema väljavoolude summaga kõnealusel gaasipäeval, ei ole võrgu kasutaja kõnealusel gaasipäeval tasakaalus ning kooskõlas artikliga 23 kohaldatakse päeva ebabilansi tasusid.
5. Kooskõlas artikliga 37 esitavad ülekandesüsteemi haldurid võrgu kasutajale oma esialgse ja lõpliku päeva ebabilansi koguse.
6. Päeva ebabilansi tasu põhineb lõplikul päeva ebabilansi kogusel.
Artikkel 22
Kohaldatav hind
1. Artiklis 23 sätestatud päeva ebabilansi tasu arvutuses kohaldatav hind määratakse järgmiselt:
a)
müügi piirhind, kui päeva ebabilansi kogus on positiivne (st võrgu kasutaja sissevoolud gaasipäeval ületavad tema väljavoole kõnealusel gaasipäeval) või
b)
ostu piirhind, kui päeva ebabilansi kogus on negatiivne (st võrgu kasutaja väljavoolud gaasipäeval ületavad tema sissevoole kõnealusel gaasipäeval).
2. Müügi piirhind ja ostu piirhind arvutatakse iga gaasipäeva puhul järgmise põhjal:
a)
müügi piirhind on vähim järgmistest:
i)
mis tahes sellise peamiste toodete müügitehingute madalaim hind, milles ülekandesüsteemi haldur gaasipäeva vältel osaleb, või
ii)
gaasi kaalutud keskmine hind gaasipäeval, millest on lahutatud väike lisatasu;
b)
ostu piirhind on suurim järgmistest:
i)
mis tahes sellise peamiste toodete ostutehingute kõrgeim hind, milles ülekandesüsteemi haldur gaasipäeva vältel osaleb, või
ii)
gaasi kaalutud keskmine hind gaasipäeval, millele on lisatud väike lisatasu.
3. Müügi piirhinna, ostu piirhinna ja kaalutud keskmise hinna määramiseks tehakse ülekandesüsteemi halduri poolt varem kindlaksmääratud ja riigi reguleeriva asutuse kinnitatud kauplemisplatvormidel asjakohased tehingud. Kaalutud keskmine hind on energiakoguse alusel kaalutud keskmine hind peamiste toodetega kauplemisel, mis toimub gaasipäeva vältel kauplemisplatvormi virtuaalses kauplemispunktis.
4. Lõike 2 punktide a ja b korral määratakse vaikimisi reegel, mille kohaselt ei ole lubatud müügi piirhinna ja/või ostu piirhinna tuletamine.
5. Riigi reguleeriva asutuse heakskiidu saamiseks võidakse ülekandesüsteemi halduri ettepaneku korral võtta müügi piirhinna, ostu piirhinna ja kaalutud keskmise hinna määramiseks arvesse asukohapõhiste toodete hinda, võttes asjakohaselt arvesse ülekandesüsteemi halduri poolt asukohapõhiste toodete kasutamise ulatust.
6. Väike lisatasu
a)
annab võrgu kasutajatele stiimuli oma sisse- ja väljavoolud tasakaalustada;
b)
on koostatud ja seda kohaldatakse mittediskrimineerivalt, et
i)
mitte takistada turule sisenemist;
ii)
mitte takistada konkurentsivõimeliste turgude arengut;
c)
mitte avaldada kahjulikku mõju piiriülesele kaubandusele;
d)
mitte põhjustada võrgu kasutajatele päeva ebabilansi tasudega seotud liigset rahalist koormust.
7. Väikse lisatasu suurus võib olla ostu piirhinna ja müügi piirhinna kindlaksmääramisel erinev. Väikse lisatasu suurus ei ületa 10 % kaalutud keskmisest hinnast, välja arvatud juhul, kui asjakohane ülekandesüsteemi haldur saab riigi reguleerivale asutusele vastupidist tõendada ja saab asjakohase kinnituse kooskõlas artikliga 20.
Artikkel 23
Päeva ebabilansi tasu
1. Päeva ebabilansi tasude arvutamiseks iga võrgu kasutaja jaoks korrutab ülekandesüsteemi haldur võrgu kasutaja päeva ebabilansi koguse artikli 22 alusel määratud kohaldatava hinnaga.
2. Päeva ebabilansi tasusid kohaldatakse järgmiselt:
a)
kui võrgu kasutaja päeva ebabilansi kogus gaasipäeval on positiivne, siis eeldatakse, et kõnealune võrgu kasutaja on müünud ülekandesüsteemi haldurile gaasikoguse, mis on võrdne päeva ebabilansi kogusega, ja seega on tal päeva ebabilansi tasu ulatuses nõudeõigus ülekandesüsteemi halduri suhtes ning
b)
kui võrgu kasutaja päeva ebabilansi kogus gaasipäeval on negatiivne, siis eeldatakse, et kõnealune võrgu kasutaja on ostnud ülekandesüsteemi haldurilt gaasikoguse, mis on võrdne päeva ebabilansi kogusega, ja seega on tal päeva ebabilansi tasu ulatuses maksekohustus ülekandesüsteemi halduri ees.
VI PEATÜKK
PÄEVASISESED KOHUSTUSED
Artikkel 24
Üldsätted
1. Ülekandesüsteemi halduril on õigus kohaldada päevasiseseid kohustusi üksnes selleks, et motiveerida võrgu kasutajaid haldama oma päevasisest positsiooni ülekandesüsteemi terviklikkuse tagamiseks ning et minimeerida tasakaalustamistoimingute elluviimise vajadust.
2. Kui ülekandesüsteemi haldur peab esitama võrgu kasutajatele teabe, mis võimaldab neil oma päevasiseste positsioonidega seotud riske juhtida, tuleb seda regulaarselt esitada. Kui see on kohaldatav, esitatakse kõnealust teavet võrgu kasutajale tema ühekordse taotluse alusel.
Artikkel 25
Päevasiseste kohustuste liigid
Päevasiseseid kohustusi on kolme liiki, millest igaüks annab võrgu kasutajale stiimuli käesolevas artiklis sätestatud konkreetse eesmärgi saavutamiseks.
1)
Süsteemiülene päevasisene kohustus
See kohustus kavandatakse eesmärgiga anda võrgu kasutajale stiimul ülekandesüsteemi hoidmiseks selle kasutuspiirides, ja sellega nähakse ette järgmine:
a)
kasutuspiirid, mille piiresse peab ülekandesüsteem jääma;
b)
toimingud, mida võrgu kasutajad võivad ellu viia ülekandesüsteemi kasutuspiirides hoidmiseks;
c)
ülekandesüsteemi kasutuspiiride lähedale jõudmise või nende ületamise korral tulemuseks olevad ülekandesüsteemi halduri tasakaalustamistoimingud;
d)
kulude ja/või tulude omistamine võrgu kasutajatele ja/või tagajärjed kõnealuste võrgu kasutajate päevasisesele positsioonile, mille on põhjustanud ülekandesüsteemi halduri ellu viidud tasakaalustamistoimingud;
e)
asjakohane tasu, mis põhineb võrgu kasutaja individuaalsel päevasisesel positsioonil.
2)
Bilansiportfelliga seotud päevasisene kohustus
See kohustus kavandatakse eesmärgiga anda võrgu kasutajale stiimul, et hoida võrgu kasutaja individuaalne positsioon gaasipäeval eelnevalt kindlaks määratud vahemikus, ja sellega nähakse ette järgmine:
a)
iga bilansiportfelli puhul vahemik, millesse bilansiportfell peab jääma;
b)
kuidas eespool nimetatud vahemik määratakse;
c)
tagajärjed, kui võrgu kasutajad ei jää eelnevalt määratud vahemikku, ja vajaduse korral andmed mis tahes asjakohase tasu tuletamise viisi kohta;
d)
asjakohane tasu, mis põhineb võrgu kasutaja individuaalsel päevasisesel positsioonil.
3)
Sisse- ja väljavoolupunktiga seotud päevasisene kohustus
See kohustus kavandatakse eesmärgiga anda võrgu kasutajatele stiimul konkreetsetes sisse- ja väljavoolupunktides gaasivoo või gaasivoo muutumise piiramiseks eritingimustel, ning sellega nähakse ette järgmine:
a)
gaasivoo ja/või gaasivoo muutumise piirmäärad;
b)
sisse- ja/või väljavoolupunkt või sisse- ja/või väljavoolupunktide rühmad, mille suhtes kõnealuseid piirmäärasid kohaldatakse;
c)
tingimused, mille alusel kõnealuseid piirmäärasid kohaldatakse;
d)
tagajärjed kõnealuste piirmäärade mittejärgimise korral.
Kõnealune kohustus lisandub mis tahes muudele lõpptarbijatega sõlmitud kokkulepetele, mis sisaldavad muu hulgas asukohapõhiseid eripiiranguid ja kohustusi gaasi füüsilise voo kohta.
Artikkel 26
Päevasiseste kohustuste nõuded
1. Ülekandesüsteemi haldur võib teha riigi reguleerivale asutusele ettepaneku päevasisese kohustuse või selle muutmise kohta. See võib hõlmata artiklis 25 kirjeldatud eri liikide elemente, tingimusel et ettepanek vastab lõikes 2 sätestatud kriteeriumidele. Ülekandesüsteemi halduri õigus ettepanekut teha ei piira riigi reguleeriva asutuse õigust teha otsus omal algatusel.
2. Mis tahes päevasisene kohustus peab vastama järgmistele kriteeriumidele:
a)
päevasisene kohustus ja sellega seotud tasu (kui see on olemas) ei tohi põhjustada mis tahes sobimatuid tõkkeid piiriülesele kaubandusele ja uutele võrgu kasutajatele asjakohasele turule sisenemisel;
b)
päevasisest kohustust kohaldatakse ainult juhul, kui võrgu kasutajatele antakse enne võimaliku päevasisese tasu kohaldamist piisavalt teavet nende sisse- ja/või väljavoolude kohta ning neil on mõistlikud vahendid oma tasakaalupositsiooni muutmiseks;
c)
võrgu kasutajatele nende tasakaalustamiskohustuste korral tekkivad peamised kulud on seotud nende positsiooniga gaasipäeva lõpus;
d)
päevasisesed tasud kajastavad võimalikult suures ulatuses ülekandesüsteemi halduri kulusid seoses mis tahes seonduvate tasakaalustamistoimingute ellu viimisega;
e)
päevasisene kohustus ei põhjusta võrgu kasutajatele rahaliselt nullpositsiooni arveldamist gaasipäeva jooksul;
f)
päevasisese kohustuse kehtestamise kasu, mis on seotud ülekandesüsteemi ökonoomse ja tõhusa käitamisega, kaalub üles selle mis tahes võimaliku (sh virtuaalse kauplemispunkti likviidsusele avalduva) negatiivse mõju.
3. Ülekandesüsteemi haldur võib teha ettepaneku sisse- või väljavoolupunktide eri kategooriatele erinevate päevasiseste kohustuse kehtestamise kohta, et tagada võrgu kasutajate eri kategooriatele paremad stiimulid ja et vältida ristsubsiidiume. Ülekandesüsteemi halduri õigus ettepanekut teha ei piira riigi reguleeriva asutuse õigust teha otsus omal algatusel.
4. Ülekandesüsteemi haldur konsulteerib sidusrühmadega, sh riigi reguleerivate asutustega, mõjutatud jaotussüsteemi halduritega ja külgnevate bilansipiirkondade ülekandesüsteemi halduritega mis tahes nende päevasiseste kohustuste asjus, mille ta kavatseb kehtestada. Konsulteerimine hõlmab metoodikat ja eeldusi, mida kasutatakse lõikes 2 sätestatud kriteeriumide täitmise kindlakstegemiseks.
5. Pärast konsulteerimise protsessi koostab ülekandesüsteemi haldur soovitusdokumendi, mis sisaldab lõplikku ettepanekut ja analüüsi, mis käsitleb järgmist:
a)
päevasisese kohustuse vajalikkus, võttes arvesse ülekandesüsteemi omadusi ja paindlikkust, mis on ülekandesüsteemi haldurile saadaval tänu lühiajaliste standardiseeritud toodete ostule ja müügile või tasakaalustamisteenuste kasutamisele kooskõlas III peatükiga;
b)
teave, mis avaldatakse, et võimaldada võrgu kasutajatel õigel ajal oma päevasiseseid positsioone hallata;
c)
eeldatav rahaline mõju võrgu kasutajatele;
d)
mõju uutele võrgu kasutajatele, kes sisenevad asjakohasele turule, sh neile avalduv mis tahes soovimatu negatiivne mõju;
e)
mõju piiriülesele kaubandusele, sh võimalik mõju tasakaalustamisele külgnevates bilansipiirkondades;
f)
mõju lühiajalisele hulgimüügi gaasiturule, sh selle likviidsusele;
g)
päevasisese kohustuse mittediskrimineeriv laad.
6. Ülekandesüsteemi haldur esitab riigi reguleerivale asutusele soovitusdokumendi, et saada ettepanekule heakskiit kooskõlas artiklis 27 sätestatud menetlusega. Ülekandesüsteemi haldur avaldab ühtlasi kõnealuse soovitusdokumendi kooskõlas mis tahes konfidentsiaalsuskohustustega, mis tal võivad olla, ja saadab selle teabeks Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustikule.
Artikkel 27
Riigi reguleeriva astutuse otsuste tegemine
1. Riigi reguleeriv asutus teeb põhjendatud otsuse ja avaldab selle kuue kuu vältel tervikliku soovitusdokumendi laekumisest. Tehes otsuse selle päevasisese kohustuse kinnitamise kohta, mille kohta ettepanek on tehtud, hindab riigi reguleeriv asutus, kas kõnealune päevasisene kohustus on kooskõlas artikli 26 lõikes 2 sätestatud kriteeriumidega.
2. Enne põhjendatud otsuse tegemist konsulteerib riigi reguleeriv asutus külgnevate liikmesriikide reguleerivate asutustega ja võtab nende arvamusi arvesse. Külgneva(te) riigi/riikide reguleeriv(ad) asutus(ed) võib/võivad küsida lõikes 1 viidatud otsuse asjus ameti arvamust kooskõlas määruse (EÜ) nr 713/2009 artikli 7 lõikega 4.
Artikkel 28
Kehtivad päevasisesed kohustused
Kui ülekandesüsteemi halduril on käesoleva määruse jõustumise kuupäeval päevasisene/-sed kohustus(ed), järgib ülekandesüsteemi haldur kuue kuu jooksul kõnealusest kuupäevast artikli 26 lõigetes 5-7 sätestatud menetlust ning esitab päevasisese kohustuse/päevasisesed kohustused kinnitamiseks riigi reguleerivale asutusele kooskõlas artikliga 27, et jätkata selle/nende kasutamist.
VII PEATÜKK
NEUTRAALSUSKORD
Artikkel 29
Neutraalsuspõhimõtted
1. Ülekandesüsteemi haldur ei saa ega kaota päeva ebabilansi tasude, päevasiseste tasude, tasakaalustamistoimingute tasude ja muude oma tasakaalustamistoimingutega seotud tasude (mida loetakse ülekandesüsteemi halduri poolt käesolevas määruses sätestatud kohustuste täitmiseks ellu viidud kõigiks tegevusteks) tasumise tõttu tulu ega jää kahjumisse.
2. Ülekandesüsteemi haldur kannab edasi võrgu kasutajatele
a)
mis tahes kulud ja tulud, mis on saadud päeva ebabilansi tasudest ja päevasisestest tasudest;
b)
mis tahes kulud ja tulud, mis on saadud artikli 9 alusel ellu viidud tasakaalustamistoimingutest, v.a juhul, kui riigi reguleeriv asutus peab kõnealuseid kulusid ja tulusid kooskõlas kohaldatavate riiklike eeskirjadega ebatõhusalt tekkinuks. Kõnealune kaalutlus põhineb hindamisel
i)
millega tõendatakse, millises ulatuses oleks ülekandesüsteemi haldur saanud mõistlikult leevendada tasakaalustamistoimingu ellu viimisel tekkinud kulusid, ning
ii)
mis tehakse ülekandesüsteemi haldurile tasakaalustamistoimingu ellu viimise otsuse tegemise ajal saada oleva teabe, aja ning saada olevate vahendite alusel;
c)
mis tahes muud kulud ja tulud, mis on saadud ülekandesüsteemi halduri poolt ellu viidud tasakaalustamistoimingutest, v.a juhul, kui riigi reguleeriv asutus peab kõnealuseid kulusid ja tulusid kooskõlas kohaldatavate riiklike eeskirjadega ebatõhusalt tekkinuteks.
3. Kui rakendatakse tasakaalustamistoimingute tõhusa ellu viimise edendamise stiimulit, on summaarne rahaline kahju piiratud ülekandesüsteemi haldurile ebatõhusalt tekkinud kulude ja tuludega.
4. Ülekandesüsteemi haldur avaldab asjakohased andmed lõikes 1 viidatud summaarsete tasude kohta ning summaarse tasakaalustamise hüvitise kohta vähemalt sama sagedusega kui võrgu kasutajatele esitatakse arved vastavate tasude kohta, aga vähemalt korra kuus.
5. Piiramata lõigetes 1 ja 2 sätestatut võidakse ülekandesüsteemi haldurile tasakaalustava rolli täitmisel kohaldada artiklis 11 sätestatud stiimulite mehhanismi.
Artikkel 30
Tasakaalustamise neutraalsuse rahavood
1. Tasakaalustamise hüvitist maksab asjakohane võrgu kasutaja või makstakse asjakohasele võrgu kasutajale.
2. Riigi reguleeriv asutus kehtestab või kinnitab tasakaalustamise hüvitiste arvutamise ja võrgu kasutajate vahel jaotamise metoodika (sh krediidiriski juhtimise eeskirjad) ning avaldab selle.
3. Tasakaalustamise hüvitised on proportsionaalsed selle ulatusega, milles võrgu kasutaja kasutab asjakohast sisse- või väljavoolupunkti või ülekandesüsteemi.
4. Tasakaalustamise hüvitised eristatakse võrgu kasutajale saadetud arvel ning arvega on kaasas piisav alusteave, mis on sätestatud lõikes 2 viidatud metoodikas.
5. Kui kohaldatakse teabe esitamise mudeli varianti 2 ja tasakaalustamise hüvitis võib seega põhineda prognoositud kuludel ja tuludel, sätestatakse ülekandesüsteemi halduri tasakaalustamise hüvitiste metoodikaga eeskirjad eraldi tasakaalustamise hüvitise arvutamiseks üle mitme päeva mõõdetud väljavoolude puhul.
6. Kui see on asjakohane, võidakse ülekandesüsteemi halduri tasakaalustamise hüvitise metoodikas sätestada eeskirjad tasakaalustamise hüvitise komponentide eristamiseks ning vastavate summade edasiseks võrgu kasutajate vahel jaotamiseks, et vähendada ristsubsiidiume.
Artikkel 31
Krediidiriski juhtimise kord
1. Ülekandesüsteemi halduril on õigus võtta vajalikud meetmed ja kehtestada asjakohased lepingulised nõuded (sh finantstagatis) võrgu kasutajatele, et leevendada nende makseviivitusi artiklites 29 ja 30 viidatud tasude mis tahes nõutavate maksete puhul.
2. Lepingulised nõuded põhinevad läbipaistval ja võrdsel kohtlemisel, mis on proportsionaalne eesmärgiga ja määratud kindlaks artikli 30 lõikes 2 viidatud metoodikas.
3. Kui võrgu kasutaja puhul esineb makseviivitus, ei vastuta ülekandesüsteemi haldur mis tahes tekkinud kulude eest, kui lõigetes 1 ja 2 viidatud meetmeid ja nõudeid rakendati kohasel viisil ja kui kõnealune kulu nõutakse sisse kooskõlas artikli 30 lõikes 2 viidatud metoodikaga.
VIII PEATÜKK
TEABE ESITAMINE
Artikkel 32
Ülekandesüsteemi haldurite poolt võrgu kasutajate teavitamise kohustus
Ülekandesüsteemi halduri poolt võrgu kasutajatele esitatavas teabes tuleb märkida
1)
ülekandesüsteemi üldine seisund kooskõlas määruse (EÜ) nr 715/2009 I lisa punkti 3.4 alapunktiga 5;
2)
ülekandesüsteemi halduri tasakaalustamistoimingud, millele on viidatud III peatükis;
3)
võrgu kasutaja sisse- ja väljavoolud gaasipäeval, millele on viidatud artiklites 33-42.
Artikkel 33
Üldsätted
1. Kui ülekandesüsteemi haldur ei ole kooskõlas määruse (EÜ) nr 715/2009 I lisa punktiga 3.1.2 juba teavet esitanud, esitab ta kogu artikli 32 kohase teabe nii et see oleks:
a)
ülekandesüsteemi halduri veebisaidil või teabe elektroonilises vormis esitamise muus süsteemis avaldatav teave;
b)
võrgu kasutajatele tasuta juurdepääsetav;
c)
esitatud kasutajasõbralikul viisil;
d)
selge, kvantifitseeritav ja kergesti juurdepääsetav;
e)
esitatud mittediskrimineerival viisil;
f)
esitatud järjepidevalt kas kWh või kWh/päev ja kWh/h ühikutes;
g)
esitatud ELi liikmesriigi/-riikide ametlikus/ametlikes keel(t)es ja inglise keeles.
2. Kui arvestist ei ole võimalik mõõdetud koguse väärtust lugeda, võidakse kasutada asendusväärtust. Kõnealust asendusväärtust kasutatakse alternatiivse viitena ilma täiendava garantiita ülekandesüsteemi haldurilt.
3. Juurdepääsu andmist teabele ei peeta mis tahes muu konkreetse garantii andmiseks kui kõnealuse teabe kättesaadavaks tegemine kindlaks määratud vormingus ja kindlaks määratud vahendite nagu veebisaidi või veebiaadressi kaudu ning võrgu kasutajatele kõnealusele teabele tavapärastes kasutustingimustes juurdepääsu andmine. Ülekandesüsteemi haldur ei vastuta ühelgi tingimusel mis tahes täiendava garantii andmise eest eelkõige võrgu kasutajate IT-süsteemi puhul.
4. Riigi reguleeriv asutus määrab ühe teabe esitamise mudeli bilansipiirkonna kohta. Päevas korduvalt mõõdetud sisse- ja väljavoolude kohta teabe esitamisel kohaldatakse kõigile mudelitele samu eeskirju.
5. Bilansipiirkondade puhul, kus on kavas kohaldada teabe esitamise mudeli varianti 2 pärast käesoleva määruse jõustumist, viib ülekandesüsteemi haldur või riigi reguleeriv asutus (nagu on kohane) ellu eelneva turu konsulteerimise.
Artikkel 34
Päevas korduvalt mõõdetud sisse- ja väljavoolud
1. Bilansipiirkonna päevas korduvalt mõõdetud sisse- ja väljavoolude puhul, kui võrgu kasutajale jaotatud kogus on võrdne selle kinnitatud kogusega, ei ole ülekandesüsteemi halduril kohustust esitada muud teavet kui kinnitatud kogus.
2. Bilansipiirkonna päevas korduvalt mõõdetud sisse- ja väljavoolude puhul, kui võrgu kasutajale jaotatud kogus ei ole võrdne selle kinnitatud kogusega gaasipäeval D, esitab ülekandesüsteemi haldur võrgu kasutajale selle mõõdetud voolude kohta vähemalt kaks uuendatud väärtust, mis peavad olema vähemalt summad päevas korduvalt mõõdetud sisese- ja väljavoolude kogustest ülekandesüsteemi halduri poolt kahest järgmisest variandist valitud ühe variandi kohaselt:
a)
iga uuendus hõlmab gaasivoogu kõnealuse gaasipäeva D algusest alates või
b)
iga uuendus hõlmab gaasi lisavoogu pärast varasema uuendamise raames teatatut.
3. Esimesed uuendused hõlmavad vähemalt nelja tundi gaasivoogu gaasipäeval D. Need uuendused tagatakse põhjendamatu viivituseta ja nelja tunni jooksul pärast gaasivoogu ja hiljemalt 17:00 UTC (talveaja järgi) või 16:00 UTC (suveaja järgi).
4. Teise uuenduse esitamise aeg määratakse kindlaks, kui riigi reguleeriv asutus on selle heaks kiitnud ja ülekandesüsteemi haldur on selle avaldanud.
5. Ülekandesüsteemi haldur võib nõuda võrgu kasutajatelt selle lõikes 2 loetletud teabe nimetamist, millele võrgu kasutajatel juba on juurdepääs. Laekunud vastuse alusel esitab kõnealune ülekandesüsteemi haldur võrgu kasutajale lõigetes 2 ja 4 nimetatud teabest selle osa, millele võrgu kasutajal juurdepääsu ei ole.
6. Kui ülekandesüsteemi haldur jaotamise protsessi käigus ei vastuta gaasi koguste jaotamise eest võrgu kasutajate vahel, esitab ta lõike 2 erandina vähemalt teabe summaarsete sisse- ja väljavoolude kohta vähemalt kaks korda gaasipäeva D kohta gaasipäeva D vältel.
Artikkel 35
Kord päevas mõõdetud väljavoolud
1. Kui kohaldatakse teabe esitamise mudeli varianti 1, esitab ülekandesüsteemi haldur gaasipäeval D võrgu kasutajatele kord päevas mõõdetud väljavoolude kohta vähemalt kaks vähemalt summeeritud uuendust nende mõõdetud voolude jaotamise kohta kahest järgmisest variandist ülekandesüsteemi halduri valitud ühe variandi kohaselt:
a)
iga uuendus hõlmab gaasivoogu kõnealuse gaasipäeva D algusest alates või
b)
iga uuendus hõlmab gaasi lisavoogu pärast varasema uuendamise raames teatatut.
2. Iga uuendus esitatakse kahe tunni piires gaasivoogude toimumise viimase tunni lõpust.
Artikkel 36
Üle mitme päeva mõõdetud väljavoolud
1. Kui kohaldatakse teabe esitamise mudeli baasjuhtumit,
a)
esitab ülekandesüsteemi haldur gaasipäeval D-1 hiljemalt 12:00 UTC (talveaja järgi) või 11:00 UTC (suveaja järgi) võrgu kasutajatele nende üle mitme päeva mõõdetud väljavoolude koguse prognoosi gaasipäeval D;
b)
esitab ülekandesüsteemi haldur gaasipäeval D võrgu kasutajatele vähemalt kaks uuendatud prognoosi nende üle mitme päeva mõõdetud väljavoolude koguste kohta.
2. Esimene uuendus esitatakse hiljemalt 13:00 UTC (talveaja järgi) või 12:00 UTC (suveaja järgi).
3. Teise uuenduse esitamise aeg määratakse kindlaks, kui riigi reguleeriv asutus on selle heaks kiitnud ja ülekandesüsteemi haldur on selle avaldanud. Selles võetakse arvesse järgmist:
a)
juurdepääs lühiajalistele standardiseeritud toodetele kauplemisplatvormil;
b)
võrgu kasutajate üle mitme päeva väljavoolude koguste prognoosi täpsus võrrelduna selle esitamise ajaga;
c)
artikli 15 lõikes 1 sätestatud ümbermärkimise ajavahemiku lõpu aeg;
d)
võrgu kasutaja üle mitme päeva mõõdetud väljavoolude koguste prognoosi esimese uuenduse aeg.
4. Kui kohaldatakse varianti 1, esitab ülekandesüsteemi haldur gaasipäeval D võrgu kasutajatele üle mitme päeva mõõdetud väljavoolude kohta vähemalt kaks vähemalt summaarset uuendust nende mõõdetud voolude jaotamise kohta, nagu on osutatud artiklis 35.
5. Kui gaasipäeval D-1 kohaldatakse teabe esitamise mudeli varianti 2, esitab ülekandesüsteemi haldur võrgu kasutajatele prognoosi nende üle mitme päeva mõõdetud väljavoolude kohta gaasipäeval D, nagu on osutatud lõike 1 punktis a.
Artikkel 37
Sisse- ja väljavoolud pärast gaasipäeva
1. Ülekandesüsteemi haldur esitab hiljemalt gaasipäev D+1 lõpuks igale võrgu kasutajale esialgse jaotamise selle (tema) sisse- ja väljavoolude kohta päeval D ning esialgse päeva ebabilansi koguse.
a)
Teabe esitamise mudeli baasjuhtumi ja variandi 1 puhul jaotatakse kogu gaas, mis on jaotusvõrku tarnitud;
b)
teabe esitamise mudeli variandi 2 puhul on esialgses jaotamises esitatud üle mitme päeva mõõdetud väljavoolud võrdsed võrgu kasutaja üle mitme päeva mõõdetud väljavooludega, mis esitati päev ette;
c)
teabe esitamise mudeli variandi 1 puhul loetakse esialgne koguste jaotus ja esialgne päeva ebabilansi kogus lõplikuks koguste jaotuseks ja lõplikuks ebabilansi koguseks.
2. Artiklites 47 kuni 51 viidatud üleminekumeetme kohaldamisel, kui tehniliselt või tegevuslikult ei oleks otstarbekas lõike 1 nõudeid järgida, võidakse esitada esialgne koguste jaotus ja esialgne päeva ebabilansi kogus kolme gaasipäeva vältel pärast gaasipäeva D.
3. Ülekandesüsteemi haldur esitab igale võrgu kasutajale lõpliku sisse- ja väljavoolude jaotuse ning lõpliku päeva ebabilansi koguse kohaldatavates riiklikes eeskirjades kindlaks määratud ajavahemiku vältel.
Artikkel 38
Kulude ja tulude analüüs
1. Kahe aasta piires alates käesoleva määruse jõustumisest hindab ülekandesüsteemi haldur järgmisi kulusid ja tulusid:
a)
võrgu kasutajatele teabe esitamise sageduse suurendamine;
b)
seonduvate teabe esitamise ajakavade lühendamine;
c)
esitatud teabe täpsuse parandamine.
Kulude ja tulude analüüsis täpsustatakse kulude ja tulude jaotus asjakohaste mõjutatud osapoolte kategooriate lõikes.
2. Ülekandesüsteemi haldur konsulteerib kõnealuse hindamise asjus sidusrühmadega koostöös jaotussüsteemi halduritega, kui nad on mõjutatud.
3. Konsulteerimise tulemuste alusel langetab riigi reguleeriv asutus otsuse teabe esitamise mis tahes asjakohaste muudatuste kohta.
Artikkel 39
Jaotussüsteemi halduri(te) ja prognoosiva(te) pool(t)e teavitamiskohustus ülekandesüsteemi halduri ees
1. Iga bilansipiirkonnaga seotud jaotussüsteemi haldur ja iga prognoosiv pool tagab asjakohases bilansipiirkonnas tegutsevale ülekandesüsteemi haldurile teabe, mis on vajalik käesoleva määruse alusel võrgu kasutajale teabe esitamiseks. See hõlmab jaotussüsteemi sisse- ja väljavoole olenemata sellest, kas süsteem on bilansipiirkonna osa või mitte.
2. Teave, selle vorming ja selle esitamise menetlus määratakse kindlaks koostöös ülekandesüsteemi halduri, jaotussüsteemi halduri ja prognoosiva poole vahel, nagu on asjakohane, et tagada ülekandesüsteemi halduri poolt võrgu kasutajatele teabe kohane esitamine käesoleva peatüki ja eelkõige artikli 33 lõikes 1 sätestatud kriteeriumide alusel.
3. Kõnealune teave esitatakse ülekandesüsteemi haldurile samas vormingus, kui on sätestatud kohaldatavates riiklikes eeskirjades ja see on kooskõlas vorminguga, mida ülekandesüsteemi haldur kasutab võrgu kasutajatele teabe esitamiseks.
4. Riigi reguleeriv asutus võib nõuda, et ülekandesüsteemi haldur, jaotussüsteemi haldur ja prognoosiv pool esitaksid ettepaneku artikli 11 lõikes 4 sätestatud kriteeriumidele vastava võrgu kasutaja üle mitme päeva mõõdetud väljavoolude prognooside täpsuse motiveerimismehhanismi kohta.
5. Riigi reguleeriv asutus määrab bilansipiirkonnas prognoosiva poole pärast asjaomaste ülekandesüsteemi haldurite ja jaotussüsteemi halduritega konsulteerimist. Prognoosiv pool vastutab võrgu kasutaja üle mitme päeva mõõdetud väljavoolude prognoosimise ja vajaduse korral nende edasise jaotamise eest. Tegemist võib olla ülekandesüsteemi halduri, jaotussüsteemi halduri või kolmanda osapoolega.
Artikkel 40
Jaotussüsteemi halduri(te) teavitamiskohustused ülekandesüsteemi halduri ees
Jaotussüsteemi haldur esitab ülekandesüsteemi haldurile teabe päevas korduvalt ja kord päevas mõõdetud sisse- ja väljavoolude kohta jaotussüsteemis, mis on kooskõlas artikli 34 lõigetes 2 kuni 6, artiklites 35 ja 37 sätestatud teabenõuetega. Kõnealune teave esitatakse ülekandesüsteemi haldurile sellise aja jooksul, mis on ülekandesüsteemi haldurile piisav võrgu kasutajatele teabe esitamiseks.
Artikkel 41
Jaotussüsteemi halduri(te) teavitamiskohustused prognoosiva poole ees
1. Jaotussüsteemi haldurid vastutavad prognoosivale poolele piisava ja uuendatud teabe esitamise eest, et võimaldada võrgu kasutaja üle mitme päeva mõõdetud väljavoolude prognoosimise metoodika rakendamist, nagu on sätestatud artikli 42 lõikes 2. Kõnealune teave esitatakse õigel ajal kooskõlas prognoosiva poole kindlaks määratud ajakavadega, et olla tema vajadustega kooskõlas.
2. Lõiget 1 koos vajalike muudatustega kohaldatakse ka variandile 1.
Artikkel 42
Prognoosiva poole teavitamiskohustused ülekandesüsteemi halduri ees
1. Prognoosiv pool esitab ülekandesüsteemi haldurile prognoosi võrgu kasutaja üle mitme päeva mõõdetud väljavoolude kohta ja edasiste jaotamiste kohta kooskõlas artiklites 36 ja 37 sätestatud teabenõuetega. Kõnealune teave esitatakse ülekandesüsteemi haldurile aja jooksul, mis on piisav ülekandesüsteemi halduri jaoks võrgu kasutajatele teabe esitamiseks ning võrgu kasutaja üle mitme päeva mõõdetud väljavoolude päev-ette ja päevapäevasises(t)e prognoosi(de) jaoks hiljemalt tund aega enne artikli 36 lõike 1 punktides a ja b osutatud tähtpäevi, kui ülekandesüsteemi haldur ja prognoosiv pool ei lepi kokku hilisemas ajas, mis on ülekandesüsteemi halduri jaoks piisav võrgu kasutajatele kõnealuse teabe esitamiseks.
2. Võrgu kasutaja üle mitme päeva mõõdetud väljavoolude prognoosimise metoodika põhineb statistilise nõudluse mudelil ning iga üle mitme päeva mõõdetud väljavool on määratud koormusprofiiliga, mis koosneb gaasinõudluse muutumise valemist selliste muutujate nagu temperatuur, nädalapäev, kliendi tüüp ja riiklikud pühad alusel. Metoodika asjus konsulteeritakse enne selle vastuvõtmist.
3. Prognoosiv pool avaldab võrgu kasutaja üle mitme päeva mõõdetud väljavoolude prognoosi täpsuse aruande vähemalt korra iga kahe aasta tagant.
4. Kui see on asjakohane, esitavad ülekandesüsteemi haldurid asjakohased andmed gaasivoogude kohta aja jooksul, mis on prognoosiva poole jaoks piisav käesoleva artikli alusel oma kohustuste täitmiseks.
5. Lõikeid 2-4 koos vajalike muudatustega kohaldatakse variandile 1.
IX PEATÜKK
MAHUVARU MUUTMISE TEENUS
Artikkel 43
Üldsätted
1. Ülekandesüsteemi haldur võib pakkuda võrgu kasutajatele mahuvaru muutmise teenust, kui riigi reguleeriv asutus on asjakohased tingimused heaks kiitnud.
2. Mahuvaru muutmise teenusele kohaldatavad tingimused on kooskõlas võrgu kasutaja vastutusega tasakaalustada oma sisse- ja väljavoolud gaasipäeva vältel.
3. Mahuvaru muutmise teenus on piiratud osaga ülekandesüsteemi täitmiseks kasutatud gaasi (piirkogust ületavast) kogusest, mida ülekandesüsteem asjakohasel gaasipäeval sisaldab ja mida ei peeta asjakohase ülekandesüsteemi halduri hinnangu alusel vajalikuks ülekandefunktsiooni täitmiseks.
4. Kõnealuste võrgu kasutajate poolt kõnealuse teenuse alusel ülekandesüsteemi sisestatud ja sealt välja võetud gaas võetakse arvesse nende päeva ebabilansi koguse arvutamisel.
5. VII peatükis sätestatud neutraalsuse mehhanismi ei kohaldata mahuvaru muutmise teenusele, v.a juhul, kui riigi reguleeriv asutus ei ole vastupidist otsustanud.
6. Võrgu kasutajad teavitavad asjaomast ülekandesüsteemi haldurit mahuvaru muutmise teenuse kasutamisest, esitades märkimised ja ümbermärkimised.
7. Ülekandesüsteemi haldur ei pruugi nõuda võrgu kasutajatelt lõike 6 kohast märkimiste ja ümbermärkimiste esitamist, kui neist teatamata jätmine ei piira lühiajalise hulgimüügi gaasituru arengut ning ülekandesüsteemi halduril on piisav teave järgmisel gaasipäeval mahuvaru muutmise teenuse kasutamise täpse jaotuse esitamiseks.
Artikkel 44
Mahuvaru muutmise teenuse osutamise tingimused
1. Mahuvaru muutmise teenust on võimalik osutada ainult juhul, kui kõik järgmised kriteeriumid on täidetud:
a)
ülekandesüsteemi haldur ei pea mahuvaru muutmise teenuse osutamiseks sõlmima lepinguid ühegi muu taristu tagajaga (nt hoidlahalduri või maagaasi veeldusjaamade halduriga);
b)
ülekandesüsteemi haldurile mahuvaru muutmise teenuse osutamisest tekkinud tulud on vähemalt võrdsed kõnealuse teenuse osutamisel tekkinud või tekkivate kuludega;
c)
mahuvaru muutmise teenust pakutakse läbipaistval ja mittediskrimineerival alusel ning seda on võimalik pakkuda konkurentsivõimeliste mehhanismide abil;
d)
ülekandesüsteemi haldur ei nõua otseselt ega kaudselt võrgu kasutajalt mis tahes kulusid, mis on tekkinud mahuvaru muutmise teenuse osutamise tõttu, kui kõnealune võrgu kasutaja ei sõlmi asjakohast lepingut;
e)
mahuvaru muutmise teenus ei oma kahjulikku mõju piiriülesele kaubandusele.
2. Ülekandesüsteemi haldur seab mahuvaru muutmise teenuse osutamise ees prioriteediks päevasiseste kohustuste vähendamise.
X PEATÜKK
ÜLEMINEKUMEETMED
Artikkel 45
Üleminekumeetmed: üldsätted
1. Lühiajalise hulgimüügi gaasituru piisava likviidsuse puudumise korral rakendavad ülekandesüsteemi haldurid artiklites 47 kuni 50 viidatud kohaseid üleminekumeetmeid. Ülekandesüsteemi halduri poolt üleminekumeetmete puhul rakendatavad tasakaalustamistoimingud edendavad võimaluste piires lühiajalise hulgimüügi gaasi turu likviidsust.
2. Üleminekumeetmete rakendamise puhul ei piirata mis tahes muu(de) üleminekumeetme(te) alternatiivina või täiendavat rakendamist, kui kõnealuste meetmete eesmärk on edendada lühiajalisel hulgimüügi gaasiturul konkurentsi ja selle likviidsust ning need on kooskõlas kõnealuses määruses sätestatud üldiste põhimõtetega.
3. Iga ülekandesüsteemi haldur töötab välja ja rakendab lõigetes 1 ja 2 osutatud üleminekumeetmed vastavalt artikli 46 lõikes 1 osutatud aruandele, mille riigi reguleeriv asutus kiidab heaks vastavalt artiklis 46 sätestatud korrale.
4. Aruandes nähakse ette üleminekumeetmete lõpetamine hiljemalt viis aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.
Artikkel 46
Üleminekumeetmed: aastaaruanne
1. Kui ülekandesüsteemi haldur näeb ette üleminekumeetmete rakendamise või nende rakendamise jätkamise, koostab ta aruande, kus sätestatakse
a)
kirjeldus lühiajalise hulgimüügi gaasituru arengu seisundist ja likviidsusest aruande koostamise ajal; kirjeldus hõlmab muu hulgas järgmist (kui see teave on ülekandesüsteemi haldurile kättesaadav):
i)
virtuaalses kauplemispunktis ellu viidud tehingute arv ja tehingute üldarv;
ii)
ostu- ja müügipakkumiste jaotus ning ostu- ja müügipakkumiste mahud;
iii)
nende osalejate arv, kellel on juurdepääs lühiajalisele hulgimüügi gaasiturule;
iv)
nende osalejate arv, kes on lühiajalisel hulgimüügi gaasiturul kindla ajavahemiku vältel tegutsenud;
b)
kohaldatavad üleminekumeetmed;
c)
üleminekumeetmete rakendamise põhjused:
i)
selgitus, miks need on punktis b viidatud lühiajalise hulgimüügi gaasituru arenguastme tõttu vajalikud;
ii)
selle hindamine, kuidas need suurendavad lühiajalise hulgimüügi gaasituru likviidsust.
d)
üleminekumeetme lõpetamiseks võetavad meetmed, sh nende meetmete ellu viimise kriteeriumid ning seotud ajastuse hindamine.
2. Ülekandesüsteemi haldur konsulteerib välja pakutud aruannet sidusrühmadega.
3. Pärast konsulteerimist esitab ülekandesüsteemi haldur riigi reguleerivale asutusele aruande kinnitamiseks. Esimene aruanne esitatakse kuue kuu jooksul käesoleva määruse jõustumisest ja seda ajakohastavad edasised aruanded esitatakse vajaduse korral igal aastal.
4. Riigi reguleeriv asutus teeb põhjendatud otsuse ja avaldab selle kuue kuu vältel tervikliku aruande laekumisest. Sellisest otsusest teatatakse viivitamatult ametile ja komisjonile. Aruande kinnitamise kohta otsuse tegemisel hindab riigi reguleeriv asutus selle mõju tasakaalustamiskordade ühtlustamisele, turgude integreerimise edendamisele ning mittediskrimineerimise, tõhusa konkurentsi ja gaasituru tõhusa toimimise tagamisele.
5. Kohaldatakse artikli 27 lõikes 2 sätestatud korda.
Artikkel 47
Tasakaalustamisplatvorm
1. Kui lühiajalisel hulgimüügi gaasiturul ei ole piisavalt likviidsust või kui seda eeldatavasti ei ole või kui ajalisi tooteid ja asukohapõhiseid tooteid, mida ülekandesüsteemi haldur vajab, ei saa kõnealusel turul mõistlikult hankida, luuakse ülekandesüsteemi halduri tasakaalustamistoimingute otstarbel tasakaalustamisplatvorm.
2. Ülekandesüsteemi haldurid kaaluvad, kas ühist tasakaalustamisplatvormi saab rakendada külgnevatele bilansipiirkondadele ülekandesüsteemi haldurite vahelise koostöö raames või kui ühenduste võimsus on piisav ja kõnealuse ühise tasakaalustamisplatvormi rakendamist peetakse tõhusaks. Kui luuakse ühine tasakaalustamisplatvorm, käitavad seda asjaomased ülekandesüsteemi haldurid.
3. Kui lõikes 1 kirjeldatud olukord ei ole viie aasta jooksul oluliselt muutunud, võib riigi reguleeriv asutus, ilma et see piiraks artikli 45 lõike 4 kohaldamist ja olles esitanud aruande asjakohase muudatuse, otsustada tasakaalustamisplatvormi käitamist jätkata kõige rohkem veel viie aasta võrra.
Artikkel 48
Tasakaalustamisplatvormi alternatiiv
Kui ülekandesüsteemi haldur saab tõendada, et bilansipiirkondadevahelise ühendumispunkti ebapiisava võimsuse tulemusena ei saa tasakaalustamisplatvorm lühiajalise hulgimüügi gaasituru likviidsust suurendada ja ei saa võimaldada ülekandesüsteemi haldurile tõhusate tasakaalustamistoimingute ellu viimist, võib ta kasutada sellist alternatiivi nagu tasakaalustamisteenused, tingimusel et riigi reguleeriv asutus kiidab selle heaks. Kui kasutatakse sellist alternatiivi, määratakse kindlaks lepinguliste kokkulepete tingimused ning samuti kohaldatavad hinnad ja kestused.
Artikkel 49
Ülemineku ebabilansi tasu
1. Kui artiklis 45 osutatud üleminekumeetmed on vajalikud, võidakse tuletatud hind arvutada kooskõlas aruandega, millele on osutatud artiklis 46 ja mis asendab päevase ebabilansi tasu arvutamise metoodikat.
2. Sel juhul võib hinna tuletamine põhineda jäigal hinnal, turuhinna asendushinnal või tasakaalustamise platvormil kauplemisest tuletatud hinnal.
3. Turuhinna asendushinna puhul tuleb täita artikli 22 lõikes 6 sätestatud tingimused. Kõnealuse asendushinna kavandamisel võetakse arvesse võimalikku turuga manipuleerimise riski.
Artikkel 50
Tolerants
1. Tolerantse võidakse kohaldada ainult juhul, kui võrgu kasutajatel puudub juurdepääs
a)
lühiajalisele hulgimüügi gaasiturule, millel on piisav likviidsus;
b)
gaasile, mis on vajalik gaasinõudluse või -pakkumise lühiajalise kõikumise kompenseerimiseks, või
c)
piisavale teabele nende sisse- ja väljavoolude kohta.
2. Tolerantse kohaldatakse
a)
võrgu kasutajate päeva ebabilansi kogustele;
b)
läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil;
c)
ainult vajalikus ulatuses ja minimaalse nõutava kestusega.
3. Tolerantside kohaldamine võib vähendada võrgu kasutaja finantsriski müügi või ostu piirhinnaga, mis on seotud võrgu kasutaja päeva ebabilansi koguse osaga või tervikuga gaasipäeval.
4. Tolerantsi tase on maksimaalne gaasi kogus, mida iga võrgu kasutaja kaalutud keskmise hinnaga ostab või müüb. Kui jääb üle gaasi kogus, mis on iga võrgu kasutaja tolerantsi taset ületav päeva ebabilansi kogus, müüakse või ostetakse see vastavalt ostu piirhinnaga või müügi piirhinnaga.
5. Tolerantsi taseme kavandamisel
a)
võetakse arvesse ülekandesüsteemi paindlikkust ja võrgu kasutaja vajadusi;
b)
kajastatakse võrgu kasutajale oma sisse- ja väljavoolude tasakaalustamise haldamisel tekkivat riski taset;
c)
ei takistata lühiajalise hulgimüügi gaasituru arengut;
d)
ei põhjustata ülekandesüsteemi halduri tasakaalustamistoimingute kulude põhjendamatult suurt kasvu.
6. Tolerantsi tase arvutatakse iga võrgu kasutaja sisse- ja väljavoolude alusel, v.a kauplemine virtuaalses kauplemispunktis igal gaasipäeval. Alamkategooriad määratakse kindlaks kohaldatavate riiklike eeskirjade alusel.
7. Kohaldatavates riiklikes eeskirjades sätestatud üle mitme päeva mõõdetud väljavoolule kohaldatav tolerantsi tase põhineb võrgu kasutaja üle mitme päeva mõõdetud väljavoolude asjakohase prognoosi ja üle mitme päeva mõõdetud väljavoolude jaotamise vahelisel erinevusel.
8. Tolerantsi tase võib hõlmata komponenti, mis arvutatakse võrgu kasutaja üle mitme päeva mõõdetud väljavoolude prognoosi kõrvalekalde kohaldamist arvesse võttes, mis on kogus, mille võrra asjakohane prognoos
a)
ületab jaotusega määratud üle mitme päeva mõõdetud väljavoolude kogust, kui päeva ebabilansi kogus on positiivne;
b)
jääb alla jaotusega määratud üle mitme päeva mõõdetud väljavoolude koguse, kui päeva ebabilansi kogus on negatiivne.
XI PEATÜKK
LÕPP- JA ÜLEMINEKUSÄTTED
Artikkel 51
Ülekandesüsteemi halduri avatud tarne vabastamine
1. Kui käesoleva määruse jõustumise kuupäeval kehtivad pikaajalised avatud tarne lepingud, mis annavad ülekandesüsteemi haldurile õiguse sisestada või välja võtta kindlaks määratud gaasi koguseid, siis peab ülekandesüsteemi haldur tegutsema selle nimel, et kõnealuseid koguseid vähendada.
2. Kehtiva pikaajalise lepingu alusel saada oleva sisse- või väljavoolu avatud tarne kasutuseta koguse kindlaks määramise ajal võtab ülekandesüsteemi haldur arvesse lühiajaliste standardiseeritud toodete kasutamist.
3. Kasutuseta olev avatud tarne maht võidakse vabastada kas
a)
kooskõlas kehtiva lepingu tingimustega, kui see sisaldab sätteid, mis võimaldavad vähendada seda gaasi kogust, mille kohta kohustused on võetud, ja/või kehtiv leping lõpetada või
b)
kõnealuste lepinguliste õiguste puudumise korral järgmiselt:
i)
leping jääb kuni selle lõpetamiseni kohaldatavate tingimuste alusel kehtima;
ii)
lepinguosalised kaaluvad täiendavaid korraldusi, et vabastada tagasi turule mis tahes kasutuseta gaas, mida ei ole tasakaalustamise otstarbel vaja, et võimaldada muudele võrgu kasutajatele suuremat kauplemisruumi.
4. Kui jõustunud lepingus on sätestatud avatud tarne vähendamine nende koguste võrra, mis on kooskõlas kasutuseta pakkumisega, vähendab ülekandesüsteemi haldur kõnealust avatud tarnet niipea, kuis see on käesoleva määruse jõustumisest alates mõistlikult võimalik või niipea, kui kõnealuse kasutuseta pakkumise olemasolu on võimalik kindlaks määrata.
5. Ülekandesüsteemi haldur konsulteerib sidusrühmadega kehtiva pikaajalise lepingu alusel mis tahes kasutuseta avatud tarne vabastamise üleminekumeetmetena rakendatavate konkreetsete ettepanekute asjus.
6. Ülekandesüsteemi haldur avaldab teabe oma tasakaalustamistoimingute kohta, mis on ellu viidud kehtiva pikaajalise lepingu alusel.
7. Riigi reguleeriv asutus võib määrata sihtmärgid osakaalule, mille võrra pikaajalisi lepinguid tuleks lühiajalise hulgimüügi gaasituru likviidsuse suurendamiseks vähendada.
Artikkel 52
Üleminekusätted
1. Riigi reguleeriv asutus võib lubada ülekandesüsteemi halduril tema põhjendatud taotluse alusel täita käesoleva määruse sätted 24 kuu jooksul alates 1. oktoobrist 2014, kui kõnealune ülekandesüsteemi haldur ei rakenda X peatükis viidatud üleminekumeetmeid. Juhul kui riigi reguleeriv asutus kasutab seda võimalust, ei kohaldata käesolevat määrust kõnealuse ülekandesüsteemi halduri bilansipiirkonnas vastavalt riigi reguleeriva asutuse otsuses tehtud pikenduse ulatusele ja kestusele.
2. Riigi reguleeriv asutus teeb põhjendatud otsuse ja avaldab selle kooskõlas lõikega 1 kolme kuu vältel taotluse laekumisest. Sellisest otsusest teatatakse viivitamatult ametile ja komisjonile.
Artikkel 53
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Piiramata artiklit 28, artikli 33 lõiget 5, artikli 38 lõiget 1, artikli 45 lõiget 4, artikli 46 lõiget 3 ning artikleid 51 ja 52, kohaldatakse käesolevat määrust alates 1. oktoobrist 2015.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 26. märts 2014