РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1293/2013 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 11 декември 2013 година
за създаване на Програма за околната среда и действията по климата (LIFE)и за отмяна на Регламент (ЕО) № 614/2007
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз и по-специално член 192 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
като взеха предвид становището на Комитета на регионите (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (3),
като имат предвид, че:
(1)
Политиката и законодателството на Съюза в областта на околната среда и климата доведоха до съществени подобрения в състоянието на околната среда. Въпреки това в областта на околната среда и климата остават големи предизвикателства, които, ако не бъдат разрешени, ще доведат до сериозни последствия за Съюза.
(2)
Справянето с тези предизвикателства, свързани с околната среда и климата, поради техния мащаб и сложност, следва да бъде финансирано предимно чрез основните програми за финансиране от страна на Съюза. В съобщението си от 29 юни 2011 г., озаглавено „Бюджет за Европа 2020“, Комисията, отчитайки предизвикателството с изменението на климата, заяви, че има намерение да увеличи свързаната с климата част от бюджета на Съюза на поне 20 %, като към това да допринасят и други политики. Настоящият регламент следва да допринесе за постигането на тази цел.
(3)
Тези програми за финансиране от страна на Съюза не могат да обхванат всички специфични нужди на действията в областта на околната среда и климата. Нужни са специфични подходи по отношение на действията в областта на околната среда и климата, които да разглеждат неравномерното интегриране на техните цели в практиките на държавите-членки, неравномерното и неправилно прилагане на законодателството в държавите-членки и недостатъчното разпространение на информация и недостатъчното насърчаване на политическите цели. Уместно е да се осигури проследяване на програмата, създадена с Регламент (ЕО) № 614/2007 на Европейския парламент и на Съвета (4) и да се приеме нов регламент. Следователно настоящият регламент следва да установи програма за финансиране, специално предназначена за действията в областта на околната среда и климата („програма LIFE“). За да се постигне съществено въздействие от финансирането от Съюза, следва да се установи тясно взаимодействие и взаимно допълване между програмата LIFE и други програми за финансиране на Съюза.
(4)
Природните блага са разпределени неравномерно по територията на Съюза, но ползите от тях засягат всички и се усещат от Съюза като цяло. Задължението на Съюза да запази тези блага изисква последователното прилагане на принципите на солидарност и споделяне на отговорностите, което предполага, че някои проблеми на Съюза в областта на околната среда и климата ще бъдат по-добре решени на регионално или местно равнище. От 1992 г. насам програмите LIFE играят съществено важна роля за повече солидарност и споделяне на отговорностите за запазване на общото благо на Съюза в областта на околната среда и климата. Програмата LIFE следва да продължи да играе тази роля.
(5)
Като се има предвид нейната характеристика и мащаб, програмата LIFE не може да разреши всички проблеми, свързани с околната среда и климата. По-скоро нейната цел следва да бъде да действа като катализатор на промени в разработването и прилагането на политиките, като предоставя и разпространява решения и най-добри практики за постигане на целите в областта на околната среда и климата и като насърчава новаторски технологии за околната среда и изменението на климата. В усилията си да постигне това, програмата LIFE следва да подпомага прилагането на Обща програма на Европейския съюз за действие за околната среда до 2020 година „Благоденствие в рамките на нашата планета“, установена с Решение на Европейския парламент и на Съвета (5) ("7-ма програма за действие за околната среда").
(6)
Настоящият регламент установява финансов пакет от 3 456,655 милиона евро по текущи цени, което се равнява на 0,318 % от общата сума на бюджетните кредити за поети задължения, посочена в Регламента на Съвета (ЕС, Евратом) № 1311/2013 г. (6), за цялата продължителност на програмата LIFE, който представлява основната референтна сума за Европейския парламент и за Съвета в рамките на годишната бюджетна процедура по смисъла на точка 17 от Междуинституционално споразумение от 2 декември 2013 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията относно бюджетната дисциплина, сътрудничеството по бюджетни въпроси и доброто финансово управление (7).
(7)
Съгласно заключенията на Европейския съвет от Люксембург от декември 1997 г. и на Европейския съвет от Солун от юни 2003 г. държавите кандидатки и държавите от Западните Балкани, включени в процеса на стабилизиране и асоцииране, както и държавите, спрямо които се прилага Европейската политика за съседство, следва да имат право да участват в програми на Съюза, в съответствие с условията, установени в съответните двустранни или многостранни споразумения, сключени с тези държави.
(8)
Съгласно Решение 2001/822/ЕО на Съвета (8) (Решение за асоцииране на отвъдморските страни и територии) лица от отвъдморска страна или територия (ОСТ) и когато е приложимо, съответни публични и/или частни органи и институции от ОСТ се допускат за участие в програми на Съюза при спазване на правилата и целите на въпросните програми, а също и на разпоредбите, приложими за държавата-членка, с която ОСТ е свързана.
(9)
С оглед на ефективността на направените в рамките на Съюза инвестиции в областта на околната среда и климата, някои дейности трябва да се изпълняват извън неговите граници. Тези инвестиции не винаги може да бъдат финансирани от финансовите инструменти за външна дейност на Съюза. По изключение и ако са спазени определени условия, установени с настоящия регламент, следва да са възможни дейности, финансирани по програмата LIFE, и в държави, които не участват пряко в програма LIFE, както и дейности на юридически лица, установени в тези държави.
(10)
Настоящият регламент следва да осигурява също така рамка за сътрудничество със съответните международни организации и осигуряване на подкрепа за тях, с оглед посрещане на нуждите в областта на околната среда и климата, които не попадат в обхвата на финансовите инструменти за външна дейност, като например някои проучвания.
(11)
Изисквания по отношение на околната среда и климата следва да бъдат интегрирани в политиките и дейностите на Съюза. Следователно програмата LIFE следва да бъде допълваща към други програми за финансиране от страна на Съюза, включително Европейския фонд за регионално развитие (9), Европейския социален фонд (10), Кохезионния фонд (11), Европейския фонд за гарантиране на земеделието (12), Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (13), Европейския фонд за морско дело и рибарство и „Хоризонт 2020 - рамковата програма за научни изследвания и иновации“ (14) („Хоризонт 2020“).
Комисията и държавите-членки следва да осигурят такова взаимно допълване на всички равнища. Взаимното допълване на равнището на Съюза следва да се гарантира чрез създаване на структурирано сътрудничество между програмата LIFE и програмите за финансиране от страна на Съюза при споделено управление в общата стратегическа рамка, създадена с Регламент на Европейския парламент и на Съвета (ЕС) № 1303/2013 (15) („Регламент за общоприложими разпоредби), по-специално с цел да се насърчава финансирането на дейностите, които допълват интегрирани проекти или подкрепят използването на решения, методи и подходи, разработени в рамките на програмата LIFE. Програма LIFE следва да насърчава също така използването на резултатите от изследвания и иновации в областта на околната среда и климата, постигнати по „Хоризонт 2020“. В този контекст програмата следва да предлага възможности за съфинансиране за проекти с ясни ползи за околната среда и климата с оглед осигуряване на полезни взаимодействия между програмата LIFE и „Хоризонт 2020“. Необходимо е координиране, за да се предотврати двойното финансиране. Комисията следва да предприеме действия, за да предотврати припокриване и допълнителна административна тежест за бенефициерите на проектите, в резултат на задължения за докладване по различни финансови инструменти. С цел гарантиране на яснота и практическа осъществимост на интегрираните проекти по програмата LIFE, евентуалните договорености за сътрудничество следва да се определят на ранен етап. Държавите-членки следва да предвидят позоваване на подобни договорености в своите споразумения за партньорство, за да се гарантира, че предимствата на интегрираните проекти могат да се вземат предвид по време на изготвянето на оперативни програми или програми за развитие на селските райони.
(12)
Спирането на загубата на биологично разнообразие, обръщането на този процес и подобряването на ресурсната ефективност, както и справянето с проблемите на околната среда и здравето продължават да бъдат основни предизвикателства пред Съюза. Тези предизвикателства изискват по-големи усилия на равнището на Съюза за предоставяне на решения и най-добри практики, които спомагат за постигането на целите от Съобщението на Комисията от 3 март 2010 г., озаглавено „Европа 2020: стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“ („стратегията „Европа 2020“). Освен това подобряването на управлението, по-специално чрез повишаване на осведомеността и участие на заинтересованите страни, е от съществено значение за постигането на целите в областта на околната среда. Следователно подпрограмата за околната среда следва да има три приоритетни области за действие: околна среда и ресурсна ефективност, природа и биологично разнообразие, както и управление и информация, свързани с околната среда. Следва да се даде възможност проектите, финансирани по програмата LIFE, да допринасят за постигането на специфичните цели на повече от една от тези приоритетни области и да включват участието на повече от една държава-членка.
(13)
Съобщението на Комисията от 20 септември 2011 г., озаглавено „Пътна карта за ефективно използване на ресурсите в Европа“ предложи основните етапи и действията, които са необходими за очертаване пътя на Съюза към по-ефикасно използване на ресурсите и устойчив растеж. Следователно приоритетната област „околна среда и ресурсна ефективност“ следва да подкрепи ефективното изпълнение на политиката на Съюза в областта на околната среда от публичния и частния сектор, по-специално в секторите на околната среда, обхванати от пътната карта за ефективно използване на ресурсите в Европа, като се улесняват разработването и споделянето на нови решения и най-добри практики. В този контекст Комисията следва да гарантира съгласуваност и да избегне припокриване с „Хоризонт 2020“.
(14)
В Съобщението на Комисията от 3 май 2011 г., озаглавено „Нашата застраховка живот, нашият природен капитал: стратегия на ЕС за биологичното разнообразие до 2020 г.“ („Стратегия на ЕС за биологичното разнообразие до 2020 г.“) са поставени цели за спиране на загубата и възстановяване на биологичното разнообразие. Тези цели включват, наред с другото, пълното прилагане на Директива 92/43/ЕИО на Съвета (16) и Директива 2009/147/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (17), както и поддържането и възстановяването на екосистемите и услугите, които те предоставят. Програмата LIFE следва да допринася за постигането на тези цели. Следователно приоритетната област „природа и биологично разнообразие“ следва да акцентира върху изпълнението и управлението на мрежата „Натура 2000“, създадена съгласно Директива 92/43/ЕИО, по-специално по отношение на приоритетната рамка за действие изготвена въз основа на член 8 от същата директива, върху разработването и разпространението на най-добри практики по отношение на биологичното разнообразие и на Директива 92/43/ЕИО и Директива 2009/147/ЕО, както и върху по-широките предизвикателства пред биологичното разнообразие, установени от Стратегията на Съюза за биологичното разнообразие до 2020 г.
(15)
Приносът на програмата LIFE към годишните потребности от финансиране на мрежата „Натура 2000“ следва да се разглежда в контекста на осигурените разходи за биологично разнообразие от други фондове на Съюза. Следва да се обърне специално внимание на интегрираните проекти по програмата LIFE като механизъм за координирано финансиране за мрежата „Натура 2000“, предвид техния потенциал за мобилизиране на финансови средства и увеличаване на капацитета за усвояване на средства за разходите за природа и биологично разнообразие в рамките на други фондове на Съюза.
(16)
Горите играят значителна роля за околната среда и климата, например по отношение на биологичното разнообразие, водите, почвите и смекчаването на изменението на климата и адаптацията към него. Горите и почвите помагат за регулирането на климата чрез поглъщането на въглероден диоксид (CO2) от атмосферата и съхранението на огромни количества въглерод. Нужно е осигуряването на подходящи съвместими данни и информация, за да се оптимизира тази роля. Следователно настоящият регламент следва да представлява също така рамка за подкрепа на полезните взаимодействия между действията в областта на околната среда и климата, които са свързани с горите и почвите, включително и наблюдението на тези действия. Недостигът на вода и засушаванията, както и управлението на риска от наводнения представляват други области за увеличаване на полезните взаимодействия.
(17)
С оглед на оптимално използване на средствата по програмата LIFE следва да се насърчава взаимодействието между подпрограмата за околната среда, по-специално за опазване на биологичното разнообразие, и мерките за смекчаване на последиците от изменението на климата и адаптация към това изменение по подпрограмата за действия по климата.
(18)
В Съобщението на Комисията от 15 декември 2011 г., озаглавено „Пътна карта за постигане до 2050 г. на конкурентоспособна икономика с ниска въглеродна интензивност“ („Пътна карта 2050“), се потвърждава, че изпитването на нови подходи за смекчаване на изменението на климата ще продължи да бъде от съществено значение за преминаването към икономика с ниска въглеродна интензивност. Адаптацията към изменението на климата, като междусекторен приоритет на Съюза, също трябва да бъде гарантирана. Освен това насърчаването на управлението и повишаването на осведомеността са от съществено значение за постигането на конструктивни резултати и за гарантиране на участието на заинтересованите страни. Следователно подпрограмата за действия по климата следва да подкрепя усилията, които допринасят към трите приоритетни области: смекчаване на изменението на климата, адаптация към изменението на климата и управление и информация, свързани с климата. Следва да се даде възможност проектите, финансирани по програмата LIFE, да допринасят за постигането на специфичните цели на повече от една от тези приоритетни области и да включват участието на повече от една държава-членка.
(19)
Приоритетната област „смекчаване на изменението на климата“ следва да допринася за разработването и изпълнението на политиката и законодателството на Съюза по отношение на климата, по-специално по отношение на мониторинга и докладването на емисиите на парникови газове, политиките, свързани със земеползването, промяната на земеползването и горското стопанство, опазването на естествените поглътители на въглерод, системата за търговия с емисии, усилията на държавите-членки за намаляване на емисиите на парникови газове, улавянето и съхранението на въглерод, възобновяемата енергия, енергийната ефективност, транспорта и горивата, защитата на озоновия слой и флуорираните газове. Изграждането на инфраструктура за улавяне и съхранение на въглерод се считат за попадащи извън обхвата на програмата LIFE и следователно няма да бъдат подкрепяни.
(20)
Първите последици от изменението на климата вече може да се видят в Европа и в световен мащаб, като екстремни климатични условия, водещи до наводнения и суши, както и покачващите се температури и морското равнище. Следователно приоритетната област „адаптация към изменението на климата“ следва да помогне на населението, икономическите сектори и регионите да се адаптират към посочените въздействия, посредством специфичните мерки и стратегии за адаптация. Действия в тази област следва да бъдат допълващи към действията, отговарящи на условията за финансиране по финансовия инструмент за гражданска защита, установен с Решение № 1313/2013/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (18). Изграждането на големи инфраструктурни проекти се счита за попадащо извън обхвата на програмата LIFE и следователно няма да бъдат подкрепяно.
(21)
Пълното прилагане на политиката и законодателството в областта на околната среда и климата е неразделно свързано с постигането на по-добро управление, подобряване на участието на заинтересованите лица и разпространението на информация. Следователно приоритетните области „управление и информация“ и по двете подпрограми следва да подкрепят разработването на платформи за сътрудничество и споделянето на най-добри практики с оглед на по-ефективното спазване и прилагане на законодателството, включително програми за обучение на съдии и прокурори, и следва да генерират подкрепа от обществеността и заинтересованите страни към усилията на Съюза за формиране на политиката в областта на околната среда и климата. По-специално следва да се подкрепят подобрения в разпространението на базата знания и най-добрите практики при прилагането на законодателството на Съюза, при повишаването на осведомеността, както и при участието на обществеността, достъпа до информация и достъпа до правосъдие по въпроси от областта на околната среда.
(22)
Предоставянето на подпомагане в рамките на настоящия регламент следва да се извършва в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (19). Проектите, финансирани по програма LIFE, следва да отговарят на критериите за допустимост и подбор с оглед осигуряване на възможно най-доброто използване на фондовете на Съюза и осигуряване на добавена стойност за Съюза. При оценката на добавената стойност за Съюза Комисията следва да обръща специално внимание, доколкото е приложимо към приоритетните области, на потенциала на резултатите от проектите, който да бъде за възпроизвеждан и прехвърлян, устойчивостта на техните резултати и приноса към постигане на общите и специфичните цели на приоритетните области, както и на тематичните приоритети, осъществявани посредством темите на проектите. Следва да бъдат насърчавани проекти с междусекторно въздействие. Комисията следва да насърчава и стимулира също така и използването на „зелените“ обществени поръчки, по-специално при изпълнението на проекти.
(23)
С цел поддържане на равни условия за всички предприятия, извършващи дейност на вътрешния пазар, и с оглед избягване на неоправдано нарушаване на конкуренцията, предоставеното финансиране по програма LIFE следва да е насочено, когато е уместно, към недостатъците на пазара. Освен това в случаите, когато финансирането представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), то следва да се планира по начин, който съответства на правилата за държавните помощи, така че да се предотвратят нарушения на пазара, като например изместване на частното финансиране, създаване на неефективни пазарни структури или запазване на неефективни предприятия, и не може да бъде използвано докато не бъде одобрено от Комисията в съответствие с член 108, параграф 3 от ДФЕС, освен ако не е в съответствие с регламент, приет съгласно Регламент (ЕО) № 994/98 на Съвета (20).
(24)
С цел да се подобри прилагането на политиката в областта на околната среда и климата и да се засили интеграцията на целите по отношение на околната среда и климата в други политики, програмата LIFE следва да насърчава проекти, които подпомагат интегрирани подходи към изпълнението на законодателството и политиката в областта на околната среда и климата. Подобни интегрирани проекти следва да служат като конкретни инструменти за засилване на интеграцията на целите за околната среда и климата в други политики на Съюза и в цялостните разходи на Съюза в съответствие със стратегията Европа 2020. Те следва да предоставят примери за добри практики за ефективно и добре координирано изпълнение на политиката на Съюза за околната среда и климата в държавите-членки и регионите. Интегрираните проекти по подпрограмата за околната среда следва да акцентират главно върху прилагането на Стратегията на ЕС за биологичното разнообразие до 2020 г., като особено внимание се отделя на ефективното управление и консолидирането на мрежата „Натура 2000“, създадена съгласно Директива 92/43/ЕИО, чрез прилагане на приоритетни рамки за действие, изготвени въз основа на член 8 от същата директива, прилагането на Директива 2000/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (21) и върху прилагането на законодателството по отношение на отпадъците и въздуха.
(25)
Интегрираните проекти с фокус върху набелязаните теми следва да бъдат многоцелеви механизъм за изпълнение (например насочени към екологични ползи и изграждане на капацитет), като по този начин дават възможност за постигане на резултати в други области на политиките, по-специално по отношение на морската среда, в съответствие с целите на Директива 2008/56/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (22). Интегрирани проекти също може да бъдат планирани и в други екологични области. В рамките на подпрограмата за действия по климата такива проекти следва да се отнасят по-специално до стратегии и планове за действие за смекчаване на изменението на климата и за адаптация към него.
(26)
Интегрираните проекти следва да подпомагат само поредица от конкретни дейности и мерки, докато други дейности, които допълват включените в проекта, следва да бъдат финансирани от други програми за финансиране от страна на Съюза, както и от национални и регионални фондове, и фондове от частния сектор. Финансирането по линия на програмата LIFE следва да използва полезните взаимодействия и да гарантира съгласуваност между различните източници на финансиране на Съюза, като предоставя стратегически акцент върху околната среда и климата и същевременно осигурява опростяване на процедурите.
(27)
Интегрираните проекти със специален акцент върху прилагането на законодателството и политиката на Съюза в областта на околната среда и климата чрез интегрирани подходи изискват действия във всички части на Съюза и във всички сектори, към които е насочен настоящият регламент. Това налага въвеждането на разпределителен елемент в процеса на подбор за улесняване на постигането на географски баланс, както и полагането на усилия от страна на държавите-членки, ако е необходимо, с подкрепата на проект за техническа помощ по линия на LIFE, за да изготвят и предложат най-малко един интегриран проект по време на програмния период на LIFE.
(28)
Предвид факта, че подходът с интегрирани проекти е новост, при необходимост заинтересованите страни следва да получат подкрепа чрез техническа помощ. Една двуетапна процедура за кандидатстване следва да облекчи фазата за кандидатстване. През първия етап следва финансов план да посочва кои други източници за финансиране - от Съюза, национални или частни, трябва да бъдат мобилизирани и до каква степен. Едва на втория етап следва да се изискват писма за намерение от поне още един източник на финансиране, за да се гарантира, че е изпълнено изискването за мобилизиране на допълнителен източник на финансиране. Степента, до която са мобилизирани други фондове на Съюза, следва да бъде взета предвид по време на фазата на възлагане.
(29)
Успехът на интегрираните проекти е свързан с тясно сътрудничество между националните, регионалните и местните органи и недържавните участници, свързани с целите на програмата LIFE. По тази причина следва да се прилагат принципите на прозрачност и оповестяване на решенията, свързани с изготвянето, прилагането, оценяването и мониторинга на проекти.
(30)
За проекти по подпрограмата за околната среда, различни от интегрирани проекти, следва да се предвиди пропорционално разпределение на средствата между всички държави-членки за срока на първата многогодишна работна програма в съответствие с принципите на солидарност и споделена отговорност посредством изготвяне на прогнозно национално разпределение на средства.
(31)
С цел изграждане на капацитет на държавите-членки за участие в програмата LIFE, на всяка държава-членка, която отговаря на съответните изисквания, установени с настоящия регламент, следва да се предоставя гарантирано финансиране за проекти за изграждане на капацитет. Такова финансиране следва да се предоставя въз основа на съгласуван план за изграждане на капацитет, в който се очертават необходимите интервенции и средства.
(32)
В програмата LIFE качеството следва да служи като главен критерий, ръководещ оценката на проекта и процеса на възлагане. Разпределителните елементи, въведени с цел да се отрази географският баланс, са с ориентировъчен характер и не предполагат обезпечени средства или разпределения по държава-членка.
(33)
Съюзът е страна по Конвенцията за достъп до информация, участието на обществеността в процеса на вземане на решения и достъп до правосъдие по въпроси на околната среда („Конвенцията от Орхус“) на Икономическата комисия за Европа на Организацията на обединените нации (ИКЕ на ООН). Следователно работата на неправителствените организации (НПО) и мрежите от организации с нестопанска цел за постигане на цел от общ интерес за Съюза, следва да бъде подпомагана, тъй като те ефективно подкрепят целите на Конвенцията от Орхус, като активно дават израз на опасенията и застъпват гледните точки на гражданите на Съюза в рамките на процеса на разработване на политиката, както и подкрепят нейното изпълнение и повишават осведомеността по проблеми, свързани с околната среда и климата, и ответните действия на политиката. Целесъобразно е по програма LIFE да бъде подпомаган широк обхват от НПО, както и мрежи от организации с нестопанска цел, които се стремят към постигане на цел от общ интерес за Съюза, и които работят главно по действия в областта на околната среда и/или климата, чрез конкурентно и прозрачно отпускане на безвъзмездни средства за оперативни разходи, с оглед подпомагането им ефективно да допринасят за политиката на Съюза, и за насърчаване и укрепване на изпълнението и прилагането на целите на Съюза по отношение на околната среда и климата, както и изграждане и укрепване на техния капацитет, за да станат по-ефективни партньори.
(34)
С оглед изпълнението на своята роля по иницииране на разработването и прилагането на политиката в областта на околната среда и климата, Комисията следва да използва ресурси по програма LIFE, за да подпомага инициирането, изпълнението и целенасоченото интегриране на политиката и законодателството на Съюза в областта на околната среда и климата, включително придобиването на услуги и стоки. Отпуснатите финансови ресурси за комуникационни дейности по настоящия регламент следва да обхващат и институционалната комуникация по политическите приоритети на Съюза, както и по статуса на изпълнение и транспониране на цялото основно законодателство на Съюза в областта на околната среда и климата.
(35)
Настоящото пазарно несъответствие между търсенето и предлагането на заеми, дялов капитал и рисков капитал е вероятно да продължи в контекста на финансовата криза, и поради това е целесъобразно да се позволи използването на финансови инструменти за подпомагане на проекти, които могат да генерират приходи в областта на околната среда и климата. Финансовите инструменти, които се подкрепят по програма LIFE, следва да се използват по икономически ефективен начин за задоволяване на конкретни пазарни нужди в съответствие с целите на програмата и не следва да изместват частното финансиране. Следва да бъде възможно комбинирането на финансови инструменти с безвъзмездни средства, финансирани от бюджета на Съюза, включително по настоящия регламент.
(36)
Опитът от предишните програми LIFE показа нуждата от съсредоточаване на усилията върху конкретни приоритети и сфери на действие на политиката в областта околната среда и климата. Тези тематични приоритети не следва да са изчерпателни с цел да се даде възможност на кандидатите да внасят нови предложения в други области и да включват нови идеи за посрещане на нови предизвикателства. Многогодишните работни програми следва също да бъдат гъвкави, за да се постигнат целите на програмата LIFE, като същевременно осигуряват нужното постоянство на темите на проектите, които прилагат тематичните приоритети, за потенциалните кандидати, за да планират, изготвят и представят предложенията. Първата многогодишна работна програма следва да бъде валидна за период от четири години, последвана от втора работна програма с тригодишна продължителност. И двете работни програми следва да съдържат неизчерпателен списък от теми на проекти, които изпълняват тематичните приоритети.
(37)
Опитът от предишните програми LIFE изтъкна значението на националните звена за контакт LIFE, по-специално за предоставяне на подкрепа за кандидатите и бенефициерите, като по този начин допринасят за успешното изпълнение на програмите. Поради това системата от национални и регионални звена за контакт LIFE следва да бъде продължена и укрепвана, когато е възможно, по-специално в държавите-членки със слабо усвояване на средствата за проекти, и да се засили сътрудничеството между Комисията и националните звена за контакт LIFE, както и между националните и регионалните звена за контакт LIFE. Опитът от предишните програми LIFE също така подчерта значението на гарантирането на ефективното разпространение на резултатите от проектите и комуникационните дейности за повишаването на ефекта на лоста и добавената стойност за Съюза на програмата LIFE, по-специално посредством организиране на семинари, работни срещи и други дейности, насочени към обмяна на опит, знания и добри практики в рамките на Съюза. Поради това Комисията следва да продължи и засили целенасочените дейности за популяризиране, включително дейностите със специален акцент върху интегрираните проекти, по-специално в държавите-членки със слабо усвояване на средствата, и във връзка със специфични сектори, и да улеснява сътрудничеството и обмена на опит между бенефициерите по програмата LIFE и другите. Комисията следва също така да продължи да публикува редовно списъка с проекти, финансирани по линия на програмата LIFE, заедно с кратко описание на целите и постигнатите резултати, и резюме на изразходваните средства, като използва подходящи медии и технологии.
(38)
С оглед опростяването на програмата LIFE и намаляване на административната тежест за кандидатите и бенефициерите следва в по-голяма степен да се използват единни ставки и еднократни фиксирани суми, без да се компрометира допустимостта на ДДС и на разходите за постоянен персонал съгласно условията, предвидени в Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012. Както е според съществуващата практика, съвкупният размер на средствата, предоставени на проектите от публични организации (в ролята им на координиращ проекта бенефициер и/или асоцииран бенефициер), следва да надхвърля с поне 2 % размера на разходите за заплати за служители на националните администрации, които се таксуват за проекта. Средства на Съюза не следва да се използват за субсидиране на националните бюджети, като например за покриване на разходите за ДДС. При все това съществува твърде ограничена информация относно сумите от средства на Съюза, които се използват за покриване на ДДС. Във връзка с това в междинната и последващата оценка на програмата LIFE Комисията следва да представи преглед по държава-членка на възстановяванията на ДДС, които бенефициерите по проекти по LIFE са изискали на етапа на окончателно плащане.
(39)
Максималният размер на съфинансирането следва да се определи на такова равнище, каквото е необходимо с цел да се поддържа ефективното ниво на подпомагане, осигурено от програма LIFE.
(40)
Програма LIFE и подпрограмите ѝ следва да бъдат редовно подлагани на мониторинг и оценявани по съответни показатели за изпълнение, за да се даде възможност за корекции, включително за всички необходими преразглеждания на тематичните приоритети. При допълнителното определяне на показателите за изпълнение за оценката на програмите и проектите, Комисията следва да постави акцент върху мониторинга на качеството въз основа на показатели за изпълнение и очаквани резултати и въздействие. Комисията следва също така да предложи метод за мониторинг на дългосрочния успех на проектите, по-специално в приоритетната област природа и биологично разнообразие. С цел да се осигурят доказателства за съпътстващите ползи, които двете подпрограми могат да допринесат за действията по климата и биологичното разнообразие, както и да се осигури информация за нивото на разходите, мониторингът на програмата LIFE следва да проследява разходите, направени във връзка с действията по климата и с биологичното разнообразие, както е определено в „Бюджет за Европа 2020“. Посоченото проследяване следва да се основава на обикновена методика чрез отнасяне на разходите към една от следните три категории: разходи, извършени само във връзка с климата/ биологичното разнообразие (да се отчитат като 100 %), разходи в значителна връзка с климата/биологичното разнообразие (да се отчитат като 40 %), и разходи без връзка с климата/биологичното разнообразие (да се отчитат като 0 %). Посочената методика не следва да изключва използването на по-точни методики, когато е целесъобразно.
(41)
Предвид дългогодишния опит на Комисията в управлението на програмата LIFE и проектите по нея и положителния опит на бенефициерите по програма LIFE с външни екипи за мониторинг, управлението на програмата LIFE следва да остане в рамките на Комисията. Всяка промяна в структурата на управление на програма LIFE и проектите по нея следва да подлежи на предварителен анализ на разходите и ползите и да обръща специално внимание на осигуряването на адекватен и цялостен експертен опит, по-специално в приоритетната област „природа и биологично разнообразие“.
(42)
През целия цикъл на разходите финансовите интереси на Съюза следва да бъдат защитавани с пропорционални мерки, включително посредством предотвратяване, разкриване и разследване на нередности, възстановяване на изгубени, неоснователно изплатени или неправомерно използвани средства, и в случаите, когато е необходимо, санкции.
(43)
С цел да се осигури възможно най-добрата оценка на използването на средствата на Съюза, на Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от ДФЕС във връзка с показателите за изпълнение, приложими към тематичните приоритети по подпрограмата за околната среда и приоритетните области по подпрограмата за действия по климата, да изменя тематичните приоритети, посочени в приложение III, и да увеличава процентната стойност на бюджета, разпределен за безвъзмездни средства за проекти, които подкрепят опазването на природата и биологичното разнообразие. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.
(44)
За да се гарантират еднакви условия за изпълнение на настоящия регламент във връзка с приемането на многогодишните работни програми, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (23).
(45)
Ако Комитетът за Програмата за околната среда и действията по климата LIFE не представи становище относно проект на акт за изпълнение, Комисията следва в съответствие с член 5, параграф 4, втора алинея от Регламент (ЕС) № 182/2011 да не приема проекта на акт за изпълнение. Прибягването до тази процедура следва да бъде обосновано, наред с другото, от необходимостта от оценка на пропорционалното разпределение на средства между интегрираните проекти, и по-специално - на максималната сума, която може да получи отделен интегриран проект.
(46)
С цел да се гарантира ефикасният преход между мерките, приети в съответствие с Регламент (ЕО) № 614/2007 и програмата LIFE, е необходимо мониторингът, одитът и оценяването на качеството на дейностите, финансирани по посочения регламент, да продължат и след неговото изтичане.
(47)
Добавената стойност на програмата LIFE произтича от спецификата на подхода и акцента ѝ, които правят нейните интервенции специално пригодени към нуждите на околната среда и климата. Програмата LIFE може чрез по-голямо обединяване на ресурси и експертни знания да допринесе за по-ефективното прилагане на политиките в областта на околната среда, отколкото при самостоятелни действия от страна на държавите-членки. Програмата осигурява също така платформа за разработване и обмен на най-добри практики и знания, с което се подобряват, катализират и ускоряват промени в изпълнението на достиженията на правото на Съюза, и за изграждане на капацитет, като подкрепя частни участници - по-специално МСП - в изпробването на технологии и решения с ограничен мащаб, и предоставя възможност на държавите-членки и заинтересованите страни да се учат едни от други. Освен това в рамките на програмата LIFE се създават полезни взаимодействия между средствата на Съюза и националите фондове и се стимулират допълнителни средства от частния сектор, като по този начин се повишава съгласуваността на интервенциите на Съюза и се насърчава по-хомогенното прилагане на достиженията на правото на Съюза.
(48)
Доколкото целите на настоящия регламент, а именно принос към прилагането и разработването на политиката и законодателство на Съюза в областта на околната среда и климата, включително интегрирането на целите, свързани с околната среда и климата, в други политики, както и насърчаването на по-доброто управление, не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите-членки, а поради мащаба и последиците от настоящия регламент могат да бъдат постигнати по-добре на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тези цели,
(49)
Поради това Регламент (ЕО) № 614/2007 следва да бъде отменен,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ДЯЛ I
ПРОГРАМА ЗА ОКОЛНАТА СРЕДА И ДЕЙСТВИЯТА ПО КЛИМАТА (LIFE)
Член 1
Създаване
Създава се Програма за околната среда и действията по климата, която обхваща периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г. („Програма LIFE“).
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
а)
„пилотни проекти“ означава проекти, в които се прилага технически похват или метод, които не са били прилагани преди това или на друго място, които предлагат потенциални ползи в областта на околната среда и климата, в сравнение с настоящите най-добри практики и които впоследствие могат да бъдат прилагани в по-голям мащаб при сходни ситуации;
б)
„демонстрационни проекти“ означава проекти, които осъществяват на практика, изпитват, оценяват и разпространяват действия, методики или подходи, които са нови или неизвестни в специфичния контекст на проектите, като например географския, екологичния или социално-икономическия контекст, и които може да се приложат при подобни обстоятелства другаде;
в)
„проекти с най-добра практика“ означава проекти, които прилагат подходящи, разходно-ефективни и съвременни техники, методи и подходи, като се взема предвид специфичният контекст на проекта;
г)
„интегрирани проекти“ означава проекти, които изпълняват в голям териториален мащаб, по-специално в регионален, многорегионален, национален или транснационален мащаб, стратегии или планове в областта на околната среда или климата, изисквани от специфичното законодателство на Съюза в посочената област, разработени съгласно други актове на Съюза или разработени от органите на държавите-членки, преди всичко в областта на природата, включително, наред с другото, на управлението на мрежата „Натура 2000“, водите, отпадъците, въздуха и смекчаването на изменението на климата и адаптацията към него, като същевременно гарантират участие на заинтересованите страни и насърчават мобилизиране и координиране с поне още един подходящ източник на финансиране от Съюза, на национално равнище или от частния сектор;
д)
„проекти за техническа помощ“ означава проекти, които посредством безвъзмездни средства за дейности предоставят финансова подкрепа на кандидатите при изготвянето на интегрирани проекти, и по-специално за гарантиране,че тези проекти съответстват на графика и техническите и финансовите изисквания на програмата LIFE в координация със средства, посочени в член 8, параграф 3;
е)
„проекти за изграждане на капацитет“ означава проекти, които посредством безвъзмездни средства за дейности предоставят финансова подкрепа за действията, необходими за изграждане на капацитета на държавите-членки, включително националните или регионалните звена за контакт LIFE, с оглед държавите-членки да могат да участват по-ефективно в програмата LIFE;
ж)
„подготвителни проекти“ означава проекти, определени основно от Комисията в сътрудничество с държавите-членки, насочени към конкретни нужди за разработването и изпълнението на политиката и законодателството на Съюза в областта на околната среда или климата;
з)
„проекти за информация, осведоменост и разпространяване“ означават проекти, насочени към подкрепа на комуникацията, разпространението на информация и повишаването на осведомеността в областите на подпрограмите за околната среда и действия по климата.
Член 3
Общи цели и показатели за изпълнение
1. Програма LIFE има, по-специално, следните общи цели:
а)
да допринесе за преминаване към нисковъглеродна и устойчива на изменението на климата икономика с по-ефикасно използване на ресурсите, защитата и подобряването на качеството на околната среда и за спирането на загубата и възстановяването на биологично разнообразие, включително за подпомагане на мрежата „Натура 2000“ и справяне с влошаването на състоянието на екосистемите;
б)
да подобрява разработването, изпълнението и прилагането на политиката и законодателството на Съюза в областта на околната среда и климата, както и да действа като катализатор и насърчава интегрирането и целенасоченото включване на целите, свързани с околната среда и климата, в други политики на Съюза и в практиките на обществения и частния сектор, включително чрез повишаване на капацитета на публичния и частния сектор;
в)
да спомага за по-добро управление в областта на околната среда и климата на всички равнища, включително за подобрено ангажиране на гражданското общество, НПО и местните участници.
г)
да подпомага изпълнението на 7-мата програма за действие за околната среда.
При следването на тези цели програмата LIFE допринася за устойчивото развитие и постигането на целите и задачите на стратегията „Европа 2020“ и на съответните стратегии и планове на Съюза в областта на околната среда и климата.
2. Общите цели, предвидени в параграф 1, се изпълняват посредством следните подпрограми:
а)
подпрограма за околната среда;
б)
подпрограма за действия по климата.
3. Изпълнението на програма LIFE се оценява, по-специално, по следните показатели:
а)
по отношение на общите цели, посочени в параграф 1 буква а), - приписваните на програмата подобрения в областта на околната среда и климата. По отношение на целта за допринасяне за спиране на загубата и възстановяване на биологичното разнообрази е- приписваните на програмата подобрения на околната среда по отношение на целта се измерват чрез процента възстановени или доведени до подходящо управление райони в мрежата „Натура 2000“, чрез площта и вида на възстановените екосистеми, и чрез броя и вида на целевите местообитания и видовете с подобряващо се природозащитно състояние;
б)
по отношение на общите цели, свързани с разработване и изпълнение, посочени в параграф 1, буква б) - брой на разработени или предприети интервенции за изпълнение на планове, програми или стратегии в съответствие с политиката и законодателството на Съюза в областта на околната среда или климата и брой интервенции, подходящи за възпроизвеждане или трансфер;
в)
по отношение на общите цели, насочени към интегриране и включване, посочени в параграф 1, буква б) - брой интервенции, с които се постигат полезни взаимодействия с други програми за финансиране от страна на Съюза или които са целенасочено включени в тях, или които са интегрирани в практики от публичния или частния сектор;
г)
по отношение на общата цел, посочена в параграф 1, буква в) - брой интервенции за гарантиране на по-добро управление, разпространяване на информация и повишаване на осведомеността по аспектите на околната среда и климата.
На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 29 за допълнително определяне на показателите за изпълнение с оглед на прилагането им към приоритетните области и тематичните приоритети, посочени съответно в член 9 и приложение III по отношение на подпрограмата за околна среда и член 13 - по отношение на подпрограмата за действия по климата.
Член 4
Бюджет
1. Финансовият пакет за изпълнението на програмата LIFE за периода от 2014 г. до 2020 г. се определя в размер на 3 456 655 000 EUR по текущи цени, което се равнява на 0,318 % от общата сума на бюджетните кредити за поети задължения, както е посочено в Регламента на (ЕС) № 1311/2013.
Годишните бюджетни кредити се разрешават от Европейския парламент и от Съвета в рамките на многогодишната финансова рамка.
2. Бюджетната разбивка за подпрограмите е както следва:
а)
2 592 491 250 EUR от общия финансов пакет, посочен в параграф 1, се отпуска за подпрограмата за околна среда;
б)
864 163 750 EUR от общия финансов пакет, посочен в параграф 1, се отпуска за подпрограмата за действия по климата.
Член 5
Участие на трети държави в програма LIFE
Програмата е открита за участие на следните държави:
а)
държави от Европейската асоциация за свободна търговия (ЕАСТ), които са страни по Споразумението за Европейското икономическо пространство (ЕИП);
б)
държави кандидатки, потенциални кандидати и държави в процес на присъединяване към Съюза;
в)
държави, за които се прилага Европейската политика за съседство;
г)
държави, които са станали членове на Европейската агенция за околната среда в съответствие с Регламент (ЕО) № 933/1999 на Съвета (24).
Участието се извършва в съответствие с условията, предвидени в съответните двустранни или многостранни споразумения, установяващи общите принципи за участие на тези трети държави в програми на Съюза.
Член 6
Дейности извън Съюза или в отвъдморските страни и територии
1. Без да се засягат разпоредбите на член 5, в рамките на програмата LIFE може да се финансират дейности извън Съюза и в отвъдморските страни и територии (ОСТ) в съответствие с Решение 2001/822/ЕО (Решение за асоцииране на отвъдморските страни и територии), при условие че тези дейности са необходими за постигането на целите на Съюза по отношение на околната среда и климата и за осигуряване на ефективността на интервенциите, изпълнявани на териториите на държавите-членки, за които се прилагат Договорите.
2. Юридическо лице, установено извън Съюза, може да участва в проектите, посочени в член 18, при условие че бенефициерът, който координира проекта, е установен в Съюза и дейността, която ще бъде извършвана извън Съюза, отговаря на посочените в параграф 1 от настоящия член изисквания.
Член 7
Международно сътрудничество
В процеса на изпълнение на програмата LIFE е възможно сътрудничество с международни организации и техните институции и органи, ако е необходимо за постигането на общите цели, предвидени в член 3.
Член 8
Допълване
1. Комисията и държавите-членки гарантират, че подкрепата по програма LIFE е съгласувана с политиките и приоритетите на Съюза и допълва други финансови инструменти на Съюза, като същевременно осигурява изпълнението на мерките за опростяване.
2. Операциите, финансирани в рамките на програмата LIFE, са в съответствие с правото на Съюза и националното право, включително правилата на Съюза за държавните помощи. По-специално, финансирането по програма LIFE, което представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, се съобщава на Комисията от държавите-членки и може да бъде използвано едва след като бъде одобрено от Комисията в съответствие с член 108, параграф 3 от ДФЕС, освен ако не е в съответствие с регламент, приет съгласно член 2, параграф 1 и член 8 от Регламент (ЕО) № 994/98.
3. В съответствие със съответните им отговорности Комисията и държавите-членки осигуряват координацията между програмата LIFE и Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство, с цел да се създадат полезни взаимодействия, особено в контекста на интегрираните проекти, и да се подкрепи използването на решения, методи и подходи, разработени в рамките на програмата LIFE. Тази координация се осъществява в рамката, установена в Регламента за общоприложими разпоредби и чрез Общата стратегическа рамка и механизмите, определени в споразуменията за партньорство, както се изисква от посочения регламент.
4. Комисията също така осигурява съгласуваност и полезни взаимодействия и избягва припокриване между програмата LIFE и други политики и финансови инструменти на Съюза, по-специално „Хоризонт 2020“ и тези в рамките на външните действия на Съюза.
ДЯЛ II
ПОДПРОГРАМИ
ГЛАВА 1
Подпрограма за околната среда
Член 9
Приоритетни области на подпрограмата за околната среда
1. Подпрограмата за околната среда има три приоритетни области:
а)
околна среда и ресурсна ефективност,
б)
природа и биологично разнообразие,
в)
управление и информация, свързани с околната среда.
2. Посочените в параграф 1 приоритетни области обхващат тематичните приоритети, предвидени в приложение III.
На Комисията се предоставя правомощието да приема, когато е необходимо, делегирани актове в съответствие с член 29 във връзка с добавяне, заличаване или изменение на тематичните приоритети, предвидени в приложение III, въз основа на следните критерии:
а)
приоритетите, установени в 7-та програма за действие за околната среда;
б)
специфичните цели, определени за всяка приоритетна област, посочена в членове 10, 11 и 12;
в)
събрания опит от изпълнението на многогодишната работна програма, посочена в член 24;
г)
събрания опит от изпълнението на интегрираните проекти;
д)
приоритетите, произтичащи от ново законодателство на Съюза в областта на околната среда, прието след 23 декември 2013 г.; или
е)
събрания опит от прилагането на действащото законодателство и актуалната политика на Съюза в областта на околната среда.
Комисията преразглежда и ако е необходимо, преработва тематичните приоритети, предвидени в приложение III, най-късно до междинната оценка на програмата LIFE, посочена в член 27, параграф 2, буква а).
3. Най-малко 55 % от бюджетните ресурси, отпуснати за проекти под формата на безвъзмездни средства за дейности по подпрограмата за околната среда, са определени за проекти, подкрепящи опазването на природата и биологичното разнообразие.
4. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 29 във връзка с увеличаване на процентната стойност, посочена в параграф 3 от настоящия член, с максимум 10 %, при условие че всички средства, поискани през две последователни години чрез предложения, които попадат в приоритетната област „Природа и биологично разнообразие“ и отговарят на минималните изисквания за качество, надвишават с повече от 20 % съответната сума за двете години, предшестващи тези години.
Член 10
Специфични цели за приоритетната област „Околна среда и ресурсна ефективност“
Специфичните цели за приоритетната област „Околна среда и ресурсна ефективност“ на подпрограмата за околната среда са по-специално:
а)
да разработва, изпитва и демонстрира подходи за политиката или управлението, най-добри практики и решения за проблеми с околната среда, включително разработка и демонстрация на иновативни технологии, подходящи за възпроизвеждане, трансфер или интегриране, включително по отношение на връзката между околната среда и здравето, и които подкрепят политиката и законодателството относно ефективното използване на ресурсите, включително пътната карта за ефективно използване на ресурсите в Европа;
б)
да подкрепя прилагането, разработването, изпитването и демонстрирането на интегрирани подходи при изпълнение на планове и програми по политиката и законодателството на Съюза в областта на околната среда, най-вече в областта на водите, отпадъците и въздуха;
в)
да подобрява базата от знания за разработването, прилагането, оценяването, мониторинга и крайната оценка на политиката и законодателството на Съюза в областта на околната среда, както и за оценяването и мониторинга на факторите, видовете натиск и реакции, които оказват въздействие върху околната среда в рамките на Съюза и извън него.
Член 11
Специфични цели за приоритетната област „Природа и биологично разнообразие“
Специфичните цели за приоритетната област „Природа и биологично разнообразие“ на подпрограмата за околната среда са по-специално:
а)
да допринася за разработването и изпълнението на политика и законодателство на Съюза в областта на природата и биологичното разнообразие, включително на Стратегията на ЕС за биологичното разнообразие до 2020 г., и директиви 92/43/ЕИО и 2009/147/ЕО, по-специално чрез прилагане, разработване, изпитване и демонстрирането на подходи, най-добри практики и решения;
б)
да подпомага по-нататъшното развитие, изпълнението и управлението на мрежата „Натура 2000“, изградена съгласно член 3 от Директива 92/43/ЕИО по-специално прилагането, разработването, изпитването и демонстрирането на интегрирани подходи за изпълнението на рамките на приоритетни действия, изготвени въз основа на член 8 от посочената директива;
в)
да подобрява базата от знания за разработването, прилагането, оценяването, мониторинга и крайната оценка на политиката и законодателството на Съюза в областта на природата и биологичното разнообразие, както и за оценяването и мониторинга на факторите, видовете натиск и реакциите, които оказват въздействие върху природата и биологичното разнообразие в рамките на Съюза и извън него.
Член 12
Специфични цели за приоритетната област „Управление и информация, свързани с околната среда“
Специфичните цели на приоритетната област „Управление и информация, свързани с околната среда“ на подпрограмата за околната среда са по-специално:
а)
да насърчава повишаването на осведомеността по въпросите на околната среда, включително изграждането на обществена подкрепа и подкрепа от страна на заинтересованите страни за процеса на формиране на политиката на Съюза в областта на околната среда, както и да насърчава познанията за устойчиво развитие и новите модели за устойчиво потребление;
б)
да подкрепя комуникацията, управлението и разпространението на информация в областта на околната среда, да улеснява споделянето на знания за успешни решения и практики в областта на околната среда, включително чрез създаване на платформи за сътрудничество сред заинтересованите страни, и обучение;
в)
да насърчава и подпомага по-ефективното спазване и прилагане на законодателството на Съюза в областта на околната среда, по-специално чрез насърчаване на разработването и разпространението на най-добри практики и подходи в политиките;
г)
да насърчава по-добро управление в областта на околната среда посредством разширяване на участието на заинтересованите страни, в това число и НПО, в консултациите по изпълнението на политиките.
ГЛАВА 2
Подпрограма за действия по климата
Член 13
Приоритетни области на подпрограмата за действия по климата
Подпрограмата за действия по климата има три приоритетни области:
а)
смекчаване на изменението на климата;
б)
адаптация към изменението на климата:
в)
управление и информация, свързани с климата.
Член 14
Специфични цели на приоритетната област „Смекчаване на изменението на климата“
С оглед на приноса за намаляване на емисиите на парникови газове приоритетната област „Смекчаване на изменението на климата“ има следните специфични цели:
а)
да допринася за прилагането и разработването на политиката и законодателството на Съюза относно смекчаването на изменението на климата, включително целенасоченото включване на всички области на политиката, по-конкретно чрез разработване, изпитване и демонстриране на подходи в политиката или управлението, най-добри практики и решения за смекчаване на изменението на климата;
б)
да подобрява базата от знания за разработване, оценяване, мониторинг, крайното оценяване и изпълнението на ефективни действия и мерки за смекчаване на изменението на климата, както и да увеличава способността тези знания да се прилагат в практиката;
в)
да улеснява разработването и прилагането на интегрирани подходи, като например при стратегии и планове за действие за смекчаване на изменението на климата, на местно, регионално или национално равнище;
г)
да допринася за разработването и демонстрирането на новаторски технологии, системи, методи и инструменти за смекчаване на изменението на климата, които са подходящи за възпроизвеждане, трансфериране или интегриране.
Член 15
Специфични цели за приоритетната област „Адаптация към изменението на климата“
С оглед на приноса за подкрепа на усилията, водещи до увеличаване на устойчивостта към изменението на климата, приоритетна област „Адаптация към изменението на климата“ има следните специфични цели:
а)
да допринася за разработването и прилагането на политиката на Съюза по отношение на адаптацията към изменението на климата, включително целенасоченото включване на всички области на политиката, по-специално чрез разработване, изпитване и демонстриране на подходи в политиката или управлението, най-добри практики и решения за адаптация към изменението на климата, включително, по целесъобразност, подходи, основани на екосистемите;
б)
да подобрява базата от знания за разработването, оценяването, мониторинга, крайната оценка и изпълнението на ефективни действия и мерки, свързани с адаптацията към изменението на климата, като определя като приоритетни, по целесъобразност, онези, които прилагат подход, основан на екосистемата, и да увеличава способността тези знания да се прилагат в практиката;
в)
да улеснява разработването и прилагането на интегрирани подходи, като например при стратегии и планове за действие за адаптация към изменението на климата, на местно, регионално или национално равнище, като определя като приоритетни, по целесъобразност, подходите, основани на екосистемата;
г)
да допринася за разработването и демонстрирането на новаторски технологии, системи, методи и инструменти за адаптиране към изменението на климата, които са подходящи за възпроизвеждане, трансфериране или интегриране.
Член 16
Специфични цели за приоритетната област „Управление и информация, свързани с климата“
Специфичните цели на приоритетната област „Управление и информация, свързани с климата“, са по-специално:
а)
да насърчава повишаването на осведомеността относно въпроси за климата, включително изграждането на обществена подкрепа и подкрепа от страна на заинтересованите страни за политиката на Съюза по отношение на климата, и да насърчава познанията за устойчиво развитие;
б)
да подкрепя комуникацията, управлението и разпространението на информация, свързана с климата, и да улеснява споделянето на знания за съответни успешни решения и практики, включително чрез създаване на платформи за сътрудничество сред заинтересованите страни, и обучение;
в)
да насърчава и подпомага по-ефективното спазване и прилагане на законодателството на Съюза по отношение на климата, по-специално чрез насърчаване на разработването и разпространението на най-добри практики и подходи в политиките;
г)
да насърчава по-добро управление в областта на климата посредством разширяване на участието на заинтересованите страни, включително и НПО, в консултациите по изпълнението на политиките.
ДЯЛ III
ЕДИННИ ПРАВИЛА ЗА ПРИЛАГАНЕ
ГЛАВА 1
Финансиране
Член 17
Видове финансиране
1. Финансирането от Съюза може да приеме следните правни форми:
а)
безвъзмездни средства;
б)
договори за възлагане на обществени поръчки;
в)
вноски към финансови инструменти в съответствие с разпоредбите за финансови инструменти по Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012, и по-специално в членове 139 и 140 от него, и с оперативни изисквания, определени в конкретни актове на Съюза;
г)
други интервенции, необходими за постигане на общите цели, предвидени в член 3.
2. Комисията прилага настоящия регламент в съответствие с Регламент (ЕО, Евратом) № 966/2012.
3. Финансирането по настоящия регламент, което представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 ДФЕС, се прилага последователно по отношение на съответните правила на Съюза за държавните помощи.
4. Най-малко 81 % от бюджетните средства за програма LIFE се разпределят за проекти, подпомагани чрез безвъзмездните средства за действия, или по целесъобразност, финансови инструменти, посочени в параграф 1, буква в).
Комисията може да включи тези финансови инструменти като част от многогодишната работна програма, посочена в член 24, в зависимост от предварителната оценка, посочена в член 140, параграф 2, буква е) от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
5. Най-много 30 % от бюджетните средства, отпуснати за безвъзмездни средства за действия в съответствие с параграф 4, може да се заделят за интегрирани проекти. Максималният процент се преоценява в рамките на средносрочната оценка на програмата LIFE посочена в член 27, параграф 2, буква а), и се придружава, ако е целесъобразно, от законодателно предложение.
Член 18
Проекти
Следните видове проекти може да бъдат финансирани с безвъзмездни средства за дейности:
а)
пилотни проекти;
б)
демонстрационни проекти;
в)
проекти за най-добри практики;
г)
интегрирани проекти;
д)
проекти за техническа помощ;
е)
проекти за изграждане на капацитет;
ж)
подготвителни проекти;
з)
проекти за информация, осведоменост и разпространяване;
и)
всички други проекти, необходими за постигане на общите цели, предвидени в член 3.
Член 19
Критерии за допустимост и възлагане и подбор на проекти
1. Проектите, посочени в член 18, трябва да отговарят на критерии за допустимост, основаващи се на определенията по член 2 и на следните критерии за възлагане:
а)
да бъдат от интерес за Съюза, като имат съществен принос за постигането на една от общите цели на програмата LIFE, предвидени в член 3, както и на специфичните цели за приоритетните области, изброени в член 9, тематичните приоритети, предвидени в приложение III, или специфичните цели за приоритетните области, изброени в член 13;
б)
да осигуряват ефективен от гледна точка на разходите подход и да бъдат технически и финансово съвместими, и;
в)
да бъдат стабилни по отношение на изпълнението.
2. Възлагането на проектите зависи от съответствието на проектите с минималните изисквания за качество в съответствие с относимите разпоредби на Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012.
3. Проектите, финансирани по една от приоритетните области на програма LIFE, избягват да са в ущърб на екологичните или климатичните цели на друга приоритетна област и насърчават полезните взаимодействия между различните цели, когато е възможно, както и използването на „зелени“ обществени поръчки.
4. Комисията осигурява географски баланс за интегрираните проекти, като предоставя най-малко три интегрирани проекта на всяка държава-членка, като при това гарантира поне един интегриран проект по подпрограмата за околната среда и поне един интегриран проект в рамките на подпрограмата за действия за климата за срока на програмния период за програмата LIFE, посочен в член 1.
Интегрираните проекти се разпределят с оглед на постигане на целите, определени в съответствие с член 24, параграф 2, буква в) за всяка от областите, посочени в член 2, буква г).
С цел да се направи оценка на съответствието с разпоредбата за мобилизирането на средства на Съюза, на национални или частни средства, посочено в член 2, буква г), предложенията за интегрирани проекти се придружават от:
а)
на първия етап от процеса на подаване на заявления: от финансов план, и
б)
на втория етап от процеса на подаване на заявления- от поне едно писмо за намерение, в което се посочва степента, в която ще бъдат мобилизирани други съответни източници на финансиране от Съюза, национални или частни източници на финансиране, и се уточнява кои са тези източници на финансиране.
5. Комисията осигурява за срока на първата многогодишна работна програма географски баланс за проектите, различни от интегрираните проекти, представени по подпрограмата за околната среда, посредством пропорционално разпределение на средствата между всички държави-членки в съответствие с прогнозните национални разпределения, установени в съответствие с критериите по приложение I. Когато прогнозните национални разпределения не са приложими, проектите се подбират изключително въз основа на техните качества.
6. Ако размерът на съфинансирането, необходимо за проекти, представени от държава-членка, различни от интегрирани проекти, от списъка, съставен от Комисията в края на процедурата по подбор, е по-малък от прогнозно разпределените средства за тази държава-членка, Комисията използва остатъка от това прогнозно национално разпределение, за да съфинансира онези проекти, представени от други държави-членки, с изключение на проекти в ОСТ, които имат най-голям принос за постигане на общите цели, посочени в член 3
При представянето на списъка с проекти, които да бъдат съфинансирани, Комисията докладва пред Комитета за програмата LIFE за околната среда и действия за климата за начина, по който е взела под внимание критериите за разпределение, установени в съответствие с параграфи 4 и 5.
7. Комисията обръща особено внимание на транснационални проекти, в които транснационалното сътрудничество е съществено за гарантиране на опазването на околната среда и изпълнение на целите, свързани с климата, и полага усилия да гарантира, че най-малко 15 % от бюджетните ресурси, отделени за проекти, са разпределени за транснационални проекти. Комисията разглежда предоставянето на средства за финансиране на транснационални проекти дори и в случаи, при които балансът на националното прогнозно разпределение на една или повече държави-членки, участващи в тези транснационални проекти, е бил превишен.
8. По време на първата многогодишна работна програма дадена държава-членка има право на финансиране по един проект за изграждане на капацитет до сумата от 1 000 000 EUR, ако отговаря на един от следните критерии:
а)
средното равнище на усвояване на прогнозното национално разпределение на държавата-членка за 2010, 2011 и 2012 г., както е определено в член 6 от Регламент (ЕО) № 614/2007, е под 70 %;
б)
през 2012 г. БВП на глава от населението на държавата-членка е бил под 90 % от средното ниво за Съюза, или
в)
държавата-членка се е присъединила към Съюза след 1 януари 2013 г.
По време на втората многогодишна работна програма дадена държава-членка има право на финансиране по един проект за изграждане на капацитет до сумата от 750 000 EUR, ако отговаря на следните критерии:
а)
средното равнище на усвояване на прогнозното национално разпределение на държавата-членка за 2014, 2015 и 2016 г., както е посочено в параграф 5, е под 70 %; и
б)
средното равнище на усвояване на прогнозното национално разпределение на държавата-членка за 2014, 2015 и 2016 г. се е увеличило, в сравнение със средното равнище на усвояване за 2010, 2011 и 2012 г.
За да има право на финансиране за проекти за изграждане на капацитет, дадена държава-членка трябва да се ангажира да поддържа ресурсите, заделени за програмата LIFE, включително, inter alia, броя на служителите, на равнище, не по-ниско от това през 2012 г., за срока на съответната многогодишна работна програма. Този ангажимент се посочва в плана за изграждане на капацитет по параграф 9.
По изключение от разпоредбите за допустимост по първа и втора алинеи държава-членка няма право на финансиране на проекти за изграждане на капацитет за целия срок на програмата LIFE, ако нейният БВП на глава от населението през 2012 г. е бил по-висок от 105 % от средното ниво за Съюза. Финансирането на проектите за изграждане на капацитет се ограничава до един проект на държава-членка за многогодишна работна програма.
9. Комисията установява ускорена процедура за възлагане за всички проекти за изграждане на капацитет. Заявления за такива проекти за изграждане на капацитет могат да се подават от 23 декември 2013 г.. Заявленията се основават на план за изграждане на капацитет, който се договаря между Комисията и държавата-членка и в него се очертават интервенциите, които ще бъдат финансирани по програмата LIFE, за да се развие капацитетът на държавата-членка да представя успешно заявления за финансиране за проекти по подпрограмите за околната среда и за действие по климата. Такива интервенции включват, но не се ограничават до:
а)
назначаване на нов персонал и обучение за националните или регионални звена за връзка LIFE;
б)
улесняване на обмена на опит и на най-добри практики, както и насърчаване на разпространението и използването на резултатите от проектите по програма LIFE;
в)
подходи за обучение на обучаващите;
г)
програми за обмен и командироване на персонал между публичните органи в държавите-членки, по-специално обмен на дейности от най-висок клас.
Интервенциите, обхванати от плана за изграждане на капацитет, могат да включват предоставяне на експерти за разрешаване на конкретни технически недостатъци и пропуски в капацитета на процесите, но не могат да включват предоставяне на експерти, чиято основна функция е изготвянето на предложения за внасяне в отговор на годишни покани за представяне на предложения.
Планът за изграждане на капацитет очертава и прогнози за разходите, свързани с тези интервенции.
Член 20
Ставки на съфинансиране и допустимост на разходи за проекти
1. Максималният размер на съфинансирането за проекти, посочени в член 18, е:
а)
За срока на първата многогодишна работна програма - до 60 % от допустимите разходи за всички проекти, различни от посочените в буква в), финансирани по двете подпрограми за околната среда и действия за климата.
б)
за срока на втората многогодишна работна програма - до 55 % от допустимите разходи за всички проекти, различни от посочените в буква в), финансирани по двете подпрограми за околната среда и действия за климата.
в)
За целия срок на програмата LIFE:
i)
до 60 % от допустимите разходи за проектите, посочени в член 18, букви г), д) и ж);
ii)
при условията на подточка iii), до 60 % от допустимите разходи за проекти, финансирани по приоритетната област „природа и биологично разнообразие“ в подпрограмата за околната среда;
iii)
до 75 % от допустимите разходи за проекти, финансирани по приоритетната област „Природа и биологично разнообразие“ в подпрограмата за околната среда, отнасящи се до приоритетни местообитания или видове за изпълнението на Директива 92/43/ЕИО или видовете птици, считани за приоритет за финансиране от Комитета за адаптиране към техническия и научния прогрес, създаден по силата на член 16 от Директива 2009/147/ЕО, когато това е необходимо за постигане целта за опазване;
iv)
до 100 % от допустимите разходи за проектите, посочени в член 18, буква е);
2. Условията за допустимост на разходите са установени в член 126 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012. Такива разходи включват разходи за ДДС и персонал.
В междинната и последващата оценка на програмата LIFE Комисията следва да представи преглед по държава-членка на възстановяванията на ДДС, които бенефициерите по проекти по програмата LIFE са изискали на етапа на окончателно плащане.
3. Разходи, свързани с купуването на земя, се считат за допустими за финансиране от Съюза за проектите, посочени в член 18, при условие че:
а)
купуването ще допринесе за подобряване, поддържане и възстановяване на целостта на мрежата „Натура 2000“, установена по член 3 от Директива 92/43/ЕИО, включително чрез подобряване на връзките, чрез изграждане на коридори, екопасажи, или на други елементи на зелената инфраструктура;
б)
купуването на земята е единственият или най-ефективният начин за постигане на желаните резултати по опазване на природата,
в)
закупената земя се запазва за дългосрочно използване в съответствие с целите, посочени в членове 11, 14, или 15; и
г)
съответните държави-членки гарантират, посредством прехвърляне или по друг начин, че предназначението на такава земя в дългосрочен план ще бъде за целите на опазване на природата.
Член 21
Безвъзмездни средства за оперативни разходи
1. С безвъзмездни средства за оперативни разходи се подкрепят определени оперативни и административни разходи на организации с нестопанска цел, които се стремят към постигане на цел от общ интерес за Съюза, които работят предимно в областта на околната среда или действията по климата и участват в разработването, изпълнението и прилагането на политиката и законодателството на Съюза.
2. Максималният размер на съфинансиране от Съюза с безвъзмездни средства за оперативни разходи, посочени в параграф 1, е 70 % от допустимите разходи.
Член 22
Други видове дейности
По програма LIFE може да се финансират дейности, изпълнявани от Комисията в подкрепа на подготовката, изпълнението и целенасоченото включване на политиките и законодателството на Съюза в областта на околната среда и климата с оглед постигане на общите цели, посочени в член 3. Тези дейности може да включват:
а)
информация и комуникации, включително кампании за повишаване на осведомеността. Отпуснатите финансови ресурси за комуникационни дейности съгласно настоящия регламент обхващат също и институционалната комуникация относно политическите приоритети на Съюза, както и относно статуса на изпълнение и транспониране на цялото основно законодателство на Съюза в областта на околната среда и климата;
б)
проучвания, наблюдения, моделиране и разработка на сценарии;
в)
подготовка, изпълнение, мониторинг, проверка и оценка на проекти, политики, програми и законодателство;
г)
работни срещи, конференции и срещи;
д)
работа в мрежа и платформи за най-добри практики;
е)
всякакви други дейности, необходими за постигане на общите цели, посочени в член 3.
Член 23
Бенефициери
Програмата LIFE може да финансира публични и частни органи.
С оглед осигуряване на популярност на програмата LIFE бенефициерите популяризират програмата LIFE и резултатите от своите проекти, като винаги посочват подкрепата, получена от Съюза. Запазеният знак (лого) на програмата LIFE, показан в приложение II, се използва при всяка комуникация и се поставя на информационни табла на стратегически места, видими за обществеността. Всички стоки за дълготрайна употреба, получени в рамките на програмата LIFE, носят запазения знак на програмата LIFE, освен ако Комисията не е уточнила друго.
ГЛАВА 2
Мерки за изпълнение
Член 24
Многогодишни работни програми
1. Комисията приема с актове за изпълнение многогодишни работни програми за програма LIFE. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 30, параграф 2.
Първата многогодишна работна програма е за срок от четири години, а втората многогодишна работна програма е за срок от три години.
2. Всяка многогодишна работна програма уточнява в съответствие с общите цели, предвидени в член 3, следното:
а)
разпределението на средствата за финансиране между приоритетните области, както и различните видове финансиране в рамките на всяка подпрограма в съответствие с член 9, параграф 3 и член 17, параграфи 4 и 5. Не се извършва никакво по-нататъшно предварително разпределяне за безвъзмездни средства за действие по проекти между или в рамките на всяка приоритетна област, с изключение на проектите за техническа помощ и проектите за изграждане на капацитет;
б)
темите на проекти, изпълняващи тематичните приоритети, предвидени в приложение III, за проекти, които да бъдат финансирани за периода, обхванат от многогодишната работна програма;
в)
качествените и количествените резултати, показателите и целите за всяка приоритетна област и всеки тип проект за периода, обхванат от многогодишната работна програма в съответствие с показателите за изпълнение по член 3, параграф 3 и специфичните цели, определени за всяка приоритетна област в членове 10, 11, 12, 14, 15 и 16;
г)
техническата методология за процедурата за подбор на проектите и критериите за подбор и отпускане на безвъзмездни средства в съответствие с членове 2 и 19 от настоящия регламент и съответните разпоредби на Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012;
д)
ориентировъчни графици за поканите за представяне на предложения за периода, обхванат от многогодишната работна програма.
3. В рамките на многогодишните работни програми Комисията публикува ежегодни покани за представяне на предложения за приоритетните области, изброени в член 9, параграф 1 и член 13. Комисията гарантира, че неизползваните средства от дадена покана за представяне на предложения се преразпределят между различните видове проекти, посочени в член 18.
4. Комисията посредством акт за изпълнение преразглежда многогодишната работна програма най-късно до междинната оценка на програмата LIFE. Този акт за изпълнение се приема в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 30, параграф 2.
Член 25
Методи за изпълнение
Комисията изпълнява дейностите, насочени към осъществяване на общите цели, предвидени в член 3 от настоящия регламент, в съответствие с методите за изпълнение на бюджета, предвидени в член 58 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012, по-специално с пряко или непряко управление от Комисията на централизирана база или съвместното управление с международни организации.
Член 26
Административно и техническо съдействие
Финансовите средства, отпуснати по програмата LIFE, може да покриват и необходимите разходи по дейностите, свързани с подготовка, мониторинг, контрол, одит, комуникация и оценка, пряко изисквани за управлението на програмата LIFE и за постигане на нейните общи цели, предвидени в член 3.
Комисията редовно и в сътрудничество с националните звена за контакт LIFE организира семинари и работни срещи, публикува списъци с проекти, финансирани по програма LIFE, или предприема други дейности с цел улесняване на обмена на опит, знания и най-добри практики относно всички проекти и на възпроизвеждането и трансфера на резултатите от проекта в целия Съюз. За тази цел Комисията предприема действия, насочени към разпространението на резултатите от проектите сред бенефициерите на LIFE и сред други, и обръща специално внимание, когато е приложимо, на държавите-членки с ниска степен на усвояване на средства по програма LIFE и улеснява комуникацията и сътрудничеството между приключени или текущи проекти с нови бенефициери по проекти, кандидати или заинтересовани страни в същата област.
Комисията организира също редовно специфични семинари, работни срещи или, по целесъобразност, други видове дейности най-малко веднъж на две години, за да се улесни обменът на опит, познания и най-добри практики относно проектирането, изготвянето и прилагането на интегрирани проекти, както и относно ефективността на помощта, която се предоставя чрез проекти за техническа помощ. Тези дейности включват национални или регионални администрации, които управляват други средства на Съюза, и други съответни заинтересовани страни.
Член 27
Наблюдение и оценка
1. Комисията редовно извършва мониторинг и отчитане на изпълнението на програмата LIFE (и нейните подпрограми), включително на размера на разходите по дейности, свързани с климата и с биологичното разнообразие. Комисията оценява и полезните взаимодействия между програма LIFE и други допълващи програми на Съюза и по-специално между нейните подпрограми. Комисията изчислява прогнозните национални разпределения в съответствие с критериите, определени в приложение I, за срока на втората многогодишна работна програма, изключително за целите на сравняването на постиженията на държавите-членки.
2. Комисията предоставя на Европейския парламент, на Съвета, на Европейския икономически и социален комитет и на Комитета на регионите следните доклади:
а)
не по-късно от 30 юни 2017 г. с оглед на решение за продължаване, изменение или прекратяване на мерките - доклад за външна и независима междинна оценка на програма LIFE (и нейните подпрограми), включително качествените и количествените аспекти на нейното изпълнение, размера на разходите по дейности, свързани съответно с климата и с биологичното разнообразие, степента на постигнато взаимодействие между целите, допълването с други съответни програми на Съюза, постигането на целите по всичките мерки (на нивото на резултатите и въздействията, когато е възможно), ефективността на използване на ресурсите и добавената стойност на програмата за Съюза. Този доклад за междинна оценка включва и количествен и качествен анализ на приноса на програма LIFE за природозащитния статус на местообитанията и видовете, изброени в директиви 92/43/ЕИО и 2009/147/ЕО. Оценката освен това разглежда обсега за опростяване, вътрешната и външна съгласуваност, запазването на целесъобразността на всички цели, както и приноса на мерките по програма LIFE към целите на стратегията „Европа 2020“ и към устойчивото развитие. В доклада се вземат предвид резултатите от оценките на дългосрочното въздействие на LIFE+. Докладът за междинна оценка се придружава от забележки на Комисията, включително за начина, по който констатациите на междинната оценка се вземат предвид при изпълнението на програмата LIFE, и по-специално степента, до която е необходима промяна на тематичните приоритети, предвидени в приложение III.
Докладът за средносрочна оценка съдържа или се придружава от задълбочен анализ на обхвата и качеството на търсенето, планирането и прилагането на интегрирани проекти. Специално внимание се обръща на реализирания или очаквания успех на интегрираните проекти при балансирането на други фондове на Съюза, като се вземат предвид ползите от увеличената съгласуваност с други инструменти за финансиране на Съюза, степента на участие на заинтересовани страни и степента, до която предишни проекти по LIFE+ са били или се очаква да бъдат обхванати от интегрирани проекти.
б)
не по-късно от 31 декември 2023 г. - доклад за външна и независима последваща оценка, който обхваща изпълнението и резултатите по програмата LIFE (и нейните подпрограми), включително размера на разходите по дейности, свързани съответно с климата и с биологичното разнообразие, степента, до която програма LIFE като цяло и всяка от нейните подпрограми са постигнали своите цели, степента на постигане на полезни взаимодействия между различните цели, и приноса на програма LIFE за постигането на общите и конкретните цели на стратегията „Европа 2020“. В доклада за последваща оценка също така се проучва във възможно най-голяма степен степента, до която е постигната интеграцията на целите, свързани с околната среда и климата, в другите политики на Съюза и доколкото е възможно, икономическите ползи, постигнати с помощта на програмата LIFE, както и въздействието и добавената стойност за участващите общности.
3. Комисията прави резултатите от предприетите съгласно настоящия член оценки общественодостъпни.
Член 28
Защита на финансовите интереси на Съюза
1. Комисията предприема необходимите мерки, за да гарантира, че когато се изпълняват дейности, финансирани по настоящия регламент, финансовите интереси на Съюза са защитени чрез прилагането на превантивни мерки срещу измама, корупция и всяка друга форма на незаконна дейност, чрез ефективни проверки и, при установени нередности, чрез възстановяване на неоснователно платени суми и, когато е уместно, чрез ефективни, пропорционални и възпиращи административни и финансови санкции.
2. Комисията или нейни представители и Сметната палата имат правомощия за извършване на одит по документи и проверки на място на всички бенефициери, изпълнители и подизпълнители, които са получили средства от Съюза по програмата LIFE.
Европейската служба за борба с измамите (OLAF) може да извършва проверки и инспекции на място по отношение на икономически оператори, засегнати пряко или непряко от такова финансиране в съответствие с процедурите, предвидени в Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета (25), с цел да се установи дали е налице измама, корупция или друга незаконна дейност, накърняваща финансовите интереси на Съюза във връзка със споразумение за отпускане на безвъзмездни средства, решение за отпускане на безвъзмездни средства или договор за финансиране от страна на Съюза.
Без да се засягат първа и втора алинея, в договори за сътрудничество с трети държави и международни организации, в споразумения за безвъзмездни средства, решения за безвъзмездни средства и договори, произтичащи от прилагането на настоящия регламент, изрично се оправомощават Комисията, Сметната палата и OLAF да провеждат подобни одити, проверки на място и контрол.
3. Бенефициерите на финансиране от Съюза пазят на разположение на Комисията за срок от пет години след последното плащане по отношение на всеки проект всички разходооправдателни документи, свързани с разходи по съответния проект.
ДЯЛ IV
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 29
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегираните актове се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Правомощията за приемане на делегираните актове, посочени в член 3, параграф 3, член 9, параграф 2 и член 9, параграф 4, се предоставят на Комисията за срок от седем години, считано от 23 декември 2013 г..
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 3, параграф 3, член 9, параграф 2 и член 9, параграф 4, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 3, параграф 3, член 9, параграф 2 и член 9, параграф 4, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 30
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от Комитет за Програмата за околната среда и действията по климата LIFE. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Когато комитетът не даде становище, Комисията не приема проекта за акт за изпълнение и се прилага член 5, параграф 4, трета алинея от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Член 31
Отмяна
Регламент (ЕО) № 614/2007 се отменя, считано от 1 януари 2014 г.
Позоваванията на отменения регламент се считат за позовавания на настоящия регламент.
Член 32
Преходни мерки
1. Независимо от член 31, първа алинея, мерките, започнали преди 1 януари 2014 г. в съответствие с Регламент (ЕО) № 614/2007, продължават да се уреждат по посочения регламент и трябва да съответстват на техническите разпоредби, определени в него, до тяхното приключване. Комитетът, посочен в член 30, параграф 1 от настоящия регламент, заменя комитета, посочен в член 13, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 614/2007, считано от 23 декември 2013 г.
2. Финансирането по програмата LIFE може да покрива също така разходи за техническо и административно съдействие, включително за всички задължителни съгласно Регламент (ЕО) № 614/2007 дейности по мониторинг, комуникация и оценка след изтичането на срока на действието му, за да се осигури преходът между мерките, приети в съответствие с Регламент (ЕО) № 614/2007 и програмата LIFE.
3. Нужните суми в рамките на финансовия пакет за осигуряване на мерки за мониторинг, комуникация и одит в периода след 31 декември 2020 г. се считат за потвърдени, само ако са съгласувани с финансовата рамка, приложима от 1 януари 2021 г.
4. Бюджетните кредити, които съответстват на целеви приходи, произтичащи от възстановяването на погрешно изплатени суми по Регламент (ЕО) № 614/2007, се използват за финансиране на програмата LIFE в съответствие с член 21 от Регламент (ЕО, Евратом) № 966/2012.
Член 33
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на третия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 януари 2014 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Страсбург на 11 декември 2013 година.
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1293/2013,
11. detsember 2013,
millega luuakse keskkonna- ja kliimameetmete programm (LIFE) ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 614/2007
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 192,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)
ning arvestades järgmist:
(1)
Liidu keskkonna- ja kliimapoliitika ning vastavad õigusaktid on keskkonna seisundit suurel määral parandanud. Kuid endiselt on lahendamata olulised keskkonna- ja kliimaprobleemid, millel on nende tähelepanuta jätmise korral liidu jaoks märkimisväärsed tagajärjed.
(2)
Kõnealuste keskkonna- ja kliimaprobleemide lahendamist tuleks nende ulatust ja keerukust arvestades ennekõike rahastada liidu peamiste rahastamisprogrammide kaudu. Tunnistades kliimamuutustest tulenevate probleemide olemasolu, märkis komisjon oma 29. juuni 2011. aasta teatises „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve”, et kavatseb suurendada liidu üldeelarves kliimaga seonduvate kulude osatähtsust vähemalt 20 %-le, hõlmates eri poliitikavaldkondi. Käesolev määrus peaks sellele eesmärgile kaasa aitama.
(3)
Kõnealuste liidu rahastamisprogrammidega ei saa hõlmata kõiki keskkonna- ja kliimameetmetega seotud konkreetseid vajadusi. Keskkonna- ja kliimameetmete jaoks on vaja spetsiifilisi käsitusi, et tegeleda selliste küsimustega nagu eesmärkide ebaühtlane integreerimine liikmesriikide tavadesse, õigusaktide ebaühtlane ja ebapiisav rakendamine liikmesriikides ning poliitilisi eesmärke käsitleva teabe ebapiisav levitamine ja poliitiliste eesmärkide ebapiisav propageerimine. On asjakohane kehtestada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 614/2007 (4) loodud programmi järelmeetmed ja võtta vastu uus määrus. Seetõttu tuleks käesoleva määrusega luua keskkonna- ja kliimameetmete spetsiaalne rahastamisprogramm („programm LIFE”). Et liidu rahastamisel oleks märkimisväärne mõju, tuleks arendada programmi LIFE ja liidu muude rahastamisprogrammide suurt koostoimet ja täiendavust.
(4)
Keskkonnaressursid on liidus ebaühtlaselt jaotunud, kuid neist tulenevad hüved puudutavad kogu liitu ja on tunnetatavad liidus tervikuna. Liidu kohustus neid ressursse säilitada nõuab solidaarsuse ja vastutuse jagamise põhimõtete järjepidevat kohaldamist ning teatavate liidu keskkonna- ja kliimaprobleemidega paremat käsitlemist piirkondlikul või kohalikul tasandil. Programmidel LIFE on alates 1992. aastast olnud oluline roll suurema solidaarsuse saavutamisel ja vastutuse paremal jagamisel liidu keskkonna ja kliimaga seotud ühiste hüvede kaitsmise nimel. Programmil LIFE peaks olema jätkuvalt selline oluline roll.
(5)
Programmi LIFE omaduste ja ulatuse tõttu ei saa sellega lahendada kõiki keskkonna- ja kliimaprobleeme. Pigem peaks selle eesmärk olema muutuste esilekutsumine poliitika väljatöötamises ja rakendamises, pakkudes ja levitades keskkonna- ja kliimaeesmärkide saavutamise lahendusi ja parimaid tavasid ning edendades keskkonna- ja kliimamuutustega seotud uuenduslikke tehnoloogiaid. Seetõttu tuleks programmiga LIFE toetada liidu üldise keskkonnaalase tegevusprogrammi aastani 2020 „Hea elu maakera võimaluste piires”, millele pandi alus Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega (5) („seitsmes keskkonnaalane tegevusprogramm”), rakendamist.
(6)
Käesoleva määrusega nähakse ette 3 456 655 000 euro (jooksvates hindades) suurune rahastamispakett, mis on 0,318 % nõukogu määruses (EL, Euratom) nr 1311/2013 (6) osutatud kulukohustuste assigneeringute kogusummast ning mis on programmi LIFE kogu kehtivuse ajal iga-aastase eelarvemenetluse käigus Euroopa Parlamendi ja nõukogu jaoks peamiseks suuniseks 2. detsember 2013. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (7) punkti 17 tähenduses.
(7)
Vastavalt Euroopa Ülemkogu Luxembourgi (detsembris 1997) ja Thessaloniki (juunis 2003) kohtumiste järeldustele tuleks kandidaatriigid, stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevad Lääne-Balkani riigid ja Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riigid kaasata liidu programmidesse kooskõlas kõnealuste riikidega sõlmitud asjaomastes kahe- või mitmepoolsetes lepingutes sätestatud tingimustega.
(8)
Nõukogu otsuse 2001/822/EÜ (8) (ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsus) kohaselt võivad liidu programmides osaleda ülemeremaadelt või -territooriumidelt pärit isikud ning vajaduse korral ka ülemeremaa või -territooriumi asjaomased avalik-õiguslikud ja/või eraõiguslikud organid ja institutsioonid vastavalt programmi eeskirjadele ja eesmärkidele ning ülemeremaa või -territooriumiga seotud liikmesriigi suhtes kehtivale korrale.
(9)
Et liidus keskkonna- ja kliimameetmetega seoses tehtavad investeeringud annaks tulemusi, tuleb mõningaid tegevusi ellu viia väljaspool liidu piire. Sellised investeeringud ei pruugi alati olla rahastatavad liidu välistegevuse rahastamisvahendite alusel. Sekkumised riikides, mis otseselt programmis LIFE ei osale, ning nendes riikides asuvate juriidiliste isikute osalemine programmi LIFE raames rahastatavas tegevuses peaksid erandkorras olema võimalikud, kui täidetud on käesolevas määruses sätestatud eritingimused.
(10)
Käesolevas määruses tuleks ette näha ka raamistik koostööks asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega ja nende organisatsioonide toetamiseks, et vastata keskkonna- ja kliimapoliitikaga seotud vajadustele, mida liidu välistegevuse rahastamisvahendid ei hõlma (näiteks teatavad uuringud).
(11)
Keskkonna- ja kliimanõuded tuleks integreerida liidu poliitikavaldkondadesse ja tegevusse. Seetõttu peaks programm LIFE täiendama liidu teisi rahastamisprogramme, sealhulgas Euroopa Regionaalarengu Fondi (9), Euroopa Sotsiaalfondi (10), Ühtekuuluvusfondi (11), Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (12), Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (13), Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi ning teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020” (programm „Horisont 2020”) (14).
Komisjon ja liikmesriigid peaksid tagama sellise vastastikuse täiendavuse kõikidel tasanditel. Liidu tasandil tuleks vastastikuse täiendavuse tagamiseks seada sisse struktureeritud koostöö programmi LIFE ning ühise strateegilise raamistikuga, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1303/2013 („ühissätete määrus”) (15) hõlmatud ühiselt hallatavate liidu rahastamisprogrammide vahel, eelkõige selleks, et edendada selliste tegevuste rahastamist, millega täiendatakse integreeritud projekte või toetatakse programmi LIFE raames välja töötatud lahenduste, meetodite ja lähenemisviiside kasutamist. Programmi LIFE raames tuleks julgustada ka programmi „Horisont 2020” keskkonna- ja kliimaalase teadus- ja uuendustegevuse tulemuste kasutuselevõttu. Sellega seoses tuleks programmi raames pakkuda kaasrahastamise võimalust keskkonna ja kliima seisukohalt selgelt kasulikele projektidele, et tagada koostoime programmi LIFE ja programmi „Horisont 2020” vahel. Topeltrahastamise vältimiseks on vajalik kooskõlastamine. Komisjon peaks võtma meetmeid, et vältida kattumisi ning eri rahastamisvahenditest tulenevate aruandluskohustuste tõttu projekti toetusesaajatele langevat täiendavat halduskoormust. Programmi LIFE alusel teostatavate integreeritud projektide selguse ja teostatavuse tagamiseks tuleks koostöö võimalik korraldus sätestada juba varajases etapis. Liikmesriigid peaksid kõnealusele korraldusele viitama oma partnerluslepingutes, et integreeritud projektide eeliseid saaks arvesse võtta ka tegevusprogrammide või maaelu arengu programmide väljatöötamisel.
(12)
Liidu peamisteks ülesanneteks jäävad bioloogilise mitmekesisuse vähenemise suundumuse peatamine ja ümberpööramine, ressursitõhususe suurendamine ning keskkonna ja tervisega seotud küsimuste käsitlemine. Need ülesanded nõuavad liidu tasandil suuremaid jõupingutusi, et pakkuda lahendusi ja parimaid tavasid, mille abil aidata saavutada komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatises „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” („strateegia „Euroopa 2020” ”) seatud eesmärgid. Keskkonnaeesmärkide saavutamiseks on vaja ka paremat juhtimist, eelkõige teadlikkuse tõstmise ja sidusrühmade kaasamise kaudu. Seetõttu tuleks keskkonna allprogrammi jaoks määratleda kolm prioriteetset tegevusvaldkonda: keskkond ja ressursitõhusus, loodus ja bioloogiline mitmekesisus ning keskkonnaalane juhtimine ja teave. Programmist LIFE rahastatavate projektide kaudu peaks olema võimalik aidata kaasa enam kui ühe prioriteetse valdkonna erieesmärkide saavutamisele ning tagada enam kui ühe liikmesriigi osalemine.
(13)
Komisjoni 20. septembri 2011. aasta teatises „Ressursitõhusa Euroopa tegevuskava” esitatakse vahe-eesmärgid ja meetmed, mida on vaja liidu suunamiseks ressursitõhusa ja jätkusuutliku majanduskasvu poole. Seetõttu tuleks keskkonna ja ressursitõhususe prioriteetses valdkonnas toetada liidu keskkonnapoliitika tulemuslikku rakendamist avalikus ja erasektoris, eelkõige ressursitõhusa Euroopa tegevuskavaga hõlmatud keskkonnasektorite puhul, hõlbustades uute lahenduste ja parimate tavade väljatöötamist ja jagamist. Komisjon peaks sellega seoses tagama järjepidevuse ning vältima kattuvust programmiga „Horisont 2020”.
(14)
Komisjoni 3. mai 2011. aasta teatises „Meie elukindlustus, meie looduskapital: ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia aastani 2020” („liidu bioloogilise mitmekesisuse strateegia 2020”) on esitatud eesmärgid bioloogilise mitmekesisuse vähenemise peatamiseks ja ümberpööramiseks. Nende eesmärkide hulka kuulub muu hulgas nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ (16) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/147/EÜ (17) täielik rakendamine ning ökosüsteemide ja nende teenuste säilitamine ja taastamine. Programm LIFE peaks nende eesmärkide saavutamisele kaasa aitama. Seetõttu tuleks looduse ja bioloogilise mitmekesisuse prioriteetses valdkonnas keskenduda direktiiviga 92/43/EMÜ loodud Natura 2000 võrgustiku rakendamisele ja juhtimisele, eelkõige seoses nimetatud direktiivi artikli 8 põhjal koostatud tähtsusjärjestatud tegevuskavadega, samuti bioloogilise mitmekesisuse ning direktiividega 92/43/EMÜ ja 2009/147/EÜ seotud parimate tavade väljatöötamisele ja levitamisele ning bioloogilise mitmekesisusega seotud laiematele probleemidele, mis on määratletud liidu bioloogilise mitmekesisuse strateegias 2020.
(15)
Programmi LIFE panust Natura 2000 võrgustiku iga-aastastesse rahastamisvajadustesse tuleks vaadelda liidu muudest vahenditest bioloogilisele mitmekesisusele suunatud kulude raames. Erilist tähelepanu tuleks pöörata programmi LIFE alusel teostatavatele integreeritud projektidele kui Natura 2000 võrgustiku kooskõlastatud rahastamismehhanismile, võttes arvesse nende projektide suutlikkust toota lisavahendeid ning suurendada muude rahastamisvahendite raames looduse ja bioloogilise mitmekesisusega seotud kulutuste suutlikkust toetust vastu võtta.
(16)
Metsadel on keskkonna ja kliima seisukohast tähtis roll, näiteks seoses bioloogilise mitmekesisuse, vee, mulla ning kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemisega. Metsad ja muld aitavad kliimat reguleerida, neelates atmosfäärist süsinikdioksiidi (CO2) ja talletades tohutul hulgal süsinikku. Selle rolli optimeerimiseks on vaja asjakohaseid, ühilduvaid andmeid ja teavet. Käesolev määrus peaks seetõttu moodustama ka raamistiku metsade ja mullaga seotud koostoimeliste keskkonna- ja kliimameetmete toetamiseks, sealhulgas selliste meetmete järelevalveks. Teised suurema koostoime valdkonnad on veepuudus ja põud, samuti üleujutusriskide ohjamine.
(17)
Selleks et optimeerida programmi LIFE vahendite kasutamist, tuleks toetada koostoimet keskkonna allprogrammi meetmete, eelkõige bioloogilise mitmekesisuse kaitsemeetmete, ning kliimameetmete allprogrammi kuuluvate kliimamuutuste leevendamise ja kliimamuutustega kohanemise meetmete vahel.
(18)
Komisjoni 15. detsembri 2011. aasta teatises „Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 - edenemiskava” („2050. aasta edenemiskava”) tõdeti, et kliimamuutuste leevendamise uute käsituste katsetamine oleks vähese CO2-heitega majanduse saavutamiseks jätkuvalt vajalik. Liidu ühe valdkondadevahelise prioriteedina tuleb tagada ka kohanemine kliimamuutustega. Peale selle tuleb edendada juhtimist ja tõsta teadlikkust, et saavutada konstruktiivseid tulemusi ja tagada sidusrühmade kaasatus. Seetõttu tuleks kliimameetmete allprogrammi raames toetada jõupingutusi, millega aidatakse kaasa kolmele järgmisele prioriteetsele valdkonnale: kliimamuutuste leevendamine, kliimamuutustega kohanemine ning kliimaalane juhtimine ja teave. Programmist LIFE rahastatavate projektide kaudu peaks olema võimalik aidata kaasa enam kui ühe prioriteetse valdkonna erieesmärkide saavutamisele ning tagada enam kui ühe liikmesriigi osalemine.
(19)
Kliimamuutuste leevendamise prioriteetses valdkonnas tuleks aidata kaasa liidu kliimapoliitika ja kliimaalaste õigusaktide väljatöötamisele ja rakendamisele, eelkõige seoses kasvuhoonegaaside heiteseire ja aruandlusega, maakasutust, maakasutuse muutust ja metsandust käsitleva poliitikaga, looduslike CO2 sidujate kaitsmisega, heitkogustega kauplemise süsteemiga, liikmesriikide jõupingutustega kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks, süsiniku kogumise ja säilitamisega, taastuvenergiaga, energiatõhususega, transpordi ja kütustega, osoonikihi kaitsega ja fluoritud gaasidega. Infrastruktuuri rajamine süsinikdioksiidi kogumiseks ja säilitamiseks jääb programmi LIFE kohaldamisalast välja, mistõttu seda ei toetata.
(20)
Euroopas ja mujal maailmas on juba näha kliimamuutuste esimesi tagajärgi, näiteks üleujutusi ja põuda põhjustavaid äärmuslikke ilmastikutingimusi ning temperatuuri ja merevee taseme tõusu. Seega tuleks kliimamuutustega kohanemise prioriteetses valdkonnas aidata kaasa kirjeldatud tagajärgedega kohanemisele elanike seas, majandussektorites ja piirkondades, et tagada konkreetsete kohanemismeetmete ja strateegiate abil liidu suurem vastupidavus. Selles valdkonnas võetavate meetmetega tuleks täiendada meetmeid, mis on Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1313/2013/EL (18) loodud kodanikukaitse rahastamisvahendi raames rahastamiskõlblikud. Suurte infrastruktuuride rajamine jääb programmi LIFE kohaldamisalast välja, mistõttu seda ei toetata.
(21)
Keskkonna- ja kliimaalase poliitika ja vastavate õigusaktide täielik rakendamine on lahutamatult seotud parema juhtimise saavutamise, sidusrühmade kaasatuse suurendamise ja teabe levitamisega. Seega tuleks juhtimise ja teabe prioriteetses valdkonnas toetada mõlema allprogrammi raames koostööplatvormide arendamist ja parimate tavade jagamist, korraldades muu hulgas kohtunike ja prokuröride koolitusprogramme, et tagada tõhusam täitmine ja jõustamine, ning saavutada üldsuse ja sidusrühmade toetus liidu poliitilistele jõupingutustele keskkonna ja kliima valdkonnas. Eelkõige tuleks nendega toetada alusteadmiste ja liidu õigusaktide rakendamise parimate tavade levitamise, teadlikkuse tõstmise, üldsuse osalemise, teabe kättesaadavuse ja keskkonnaküsimustega seonduva õiguskaitse kättesaadavuse parandamist.
(22)
Käesoleva määruse raames tuleks toetust anda vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL, Euratom) nr 966/2012 (19). Programmi LIFE raames rahastatavad projektid peaksid vastama rahastamiskõlblikkuse ja toetuse andmise kriteeriumidele, et tagada liidu rahaliste vahendite parim võimalik kasutamine ja Euroopa tasandi lisaväärtus. Liidu lisaväärtuse hindamisel peaks komisjon pöörama prioriteetsete valdkondade puhul erilist tähelepanu projektide korduva läbiviimise ja ülekandmise potentsiaalile, tulemuste jätkusuutlikkusele ning mõjule prioriteetsete valdkondade üld- ja erieesmärkide saavutamise jaoks, samuti projektiteemade kaudu rakendatavatele valdkondlikele prioriteetidele. Soodustada tuleks valdkonnaülese mõjuga projekte. Samuti peaks komisjon edendama ja julgustama keskkonnahoidlike riigihangete kasutamist, eriti projektide rakendamisel.
(23)
Et kõigil siseturul tegutsevatel ettevõtjatel oleksid võrdsed võimalused ja et vältida põhjendamatuid konkurentsimoonutusi, peaksid programmi LIFE alusel eraldatavad rahalised vahendid puudutama vajaduse korral turutõrgete kaotamist. Kui rahastamise näol on tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 107 lõike 1 mõistes, tuleks seda kavandada kooskõlas riigiabi eeskirjadega, et vältida turumoonutusi, näiteks erarahastamise väljatõrjumist, ebaefektiivsete turustruktuuride loomist või ebatõhusate ettevõtete säilitamist, kusjuures rahalisi vahendeid ei tohi kasutusele võtta enne, kui komisjon on selle ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 alusel heaks kiitnud, välja arvatud juhul, kui rahastamine on kooskõlas määrusega, mis on vastu võetud vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 994/98 (20).
(24)
Et parandada keskkonna- ja kliimapoliitika rakendamist ning suurendada keskkonna- ja kliimaeesmärkide integratsiooni teistesse poliitikavaldkondadesse, tuleks programmi LIFE raames edendada projekte, millega toetatakse ühtseid lähenemisviise keskkonna- ja kliimaalaste õigusaktide ja vastava poliitika rakendamisele. Sellised integreeritud projektid peaksid toimima konkreetsete vahenditena, mille abil tõhustatakse keskkonna- ja kliimaeesmärkide integreerimist liidu muudesse poliitikavaldkondadesse ning liidu üldkuludesse vastavalt strateegiale „Euroopa 2020”. Need projektid peaksid kujunema heaks tavaks, mille abil näidata, kuidas rakendada liikmesriikides ja piirkondades tõhusalt ja hästi kooskõlastatult liidu keskkonna- ja kliimapoliitikat. Keskkonna allprogrammi puhul peaksid integreeritud projektid olema ennekõike suunatud liidu bioloogilise mitmekesisuse strateegia 2020 rakendamisele, pöörates erilist tähelepanu direktiiviga 92/43/EMÜ loodud Natura 2000 võrgustiku tulemuslikule juhtimisele ja tugevdamisele nimetatud direktiivi artikli 8 põhjal koostatud tähtsusjärjestatud tegevuskavade, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/60/EÜ (21) ning jäätmeid ja õhku käsitlevate õigusaktide rakendamise kaudu.
(25)
Integreeritud projektid, ehkki neis keskendutakse kindlaksmääratud teemadele, peaksid olema mitmeotstarbelised rakendusmehhanismid (olles suunatud näiteks keskkonnakasule ja suutlikkuse suurendamisele), mis võimaldab saavutada tulemusi ka muudes poliitikavaldkondades, eelkõige merekeskkonnas vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/56/EÜ (22) eesmärkidele. Integreeritud projekte võiks kavandada ka muudes keskkonnavaldkondades. Kliimameetmete allprogrammi puhul peaksid kõnealused projektid olema ennekõike suunatud kliimamuutuste leevendamise ja kliimamuutustega kohanemise strateegiatele ja tegevuskavadele.
(26)
Integreeritud projektide puhul tuleks toetada vaid teatavaid tegevusi ja meetmeid, samas kui projekti tegevusi toetavaid muid tegevusi tuleks rahastada liidu muudest liidu rahastamisprogrammidest ning riiklikest, piirkondlikest ja erasektori rahalistest vahenditest. Programmi LIFE alusel eraldatavate rahaliste vahenditega tuleks kasutada ära koostoimet ja tagada sidusus liidu eri rahastamisallikate vahel, keskendudes strateegiliselt keskkonnale ja kliimale ning tagades ühtlasi menetluste lihtsustamise.
(27)
Integreeritud projektide puhul, milles keskendutakse jõuliselt liidu keskkonna- ja kliimaalaste õigusaktide ja vastava poliitika rakendamisele ühtsete käsituste abil, tuleb meetmeid võtta kõikides liidu osades ja kõigis käesolevas määruses käsitletud sektorites. Selleks tuleb valimisprotsessis arvestada jaotusküsimust, et lihtsustada geograafilise tasakaalu saavutamist, ning liikmesriigid peavad tegema jõupingutusi, vajaduse korral programmi LIFE tehnilise abi programmide toel, et valmistada ette ja esitada programmi LIFE programmiperioodi jooksul vähemalt üks integreeritud projekt.
(28)
Kuna integreeritud projekti puhul on tegemist uue käsitusega, tuleks sidusrühmi vajaduse korral toetada tehnilise abiga. Kaheetapiline taotlemismenetlus peaks taotlemist kergendama. Esimeses etapis tuleks rahastamiskavas näidata, milliseid muid liidu, riiklikke või erasektori rahastamisallikaid kasutatakse ja millises ulatuses. Alles teises etapis tuleb esitada eellepingud vähemalt ühe muu rahastamisallika kohta, et tagada lisarahastamisallika kasutamise tingimuse täitmine. Toetuse määramise etapis tuleks võtta arvesse seda, millises ulatuses hakatakse kasutama liidu muid vahendeid.
(29)
Integreeritud projektide edu sõltub tihedast koostööst programmi LIFE eesmärkidega seotud riiklike, piirkondlike, kohalike asutuste ja valitsusväliste osalejate vahel. Seepärast tuleks kohaldada läbipaistvuse ja avalikustamise põhimõtteid (seoses projektide väljatöötamist, rakendamist, hindamist ja järelevalvet käsitlevate otsustega).
(30)
Keskkonna allprogrammi alla kuuluvate muude kui integreeritud projektide puhul tuleks kooskõlas solidaarsuse ja vastutuse jagamise põhimõttega kehtestada esimese mitmeaastase tööprogrammi ajaks vahendite proportsionaalne jaotus kõikide liikmesriikide vahel, määrates kindlaks suunavad riiklikud eraldised.
(31)
Et suurendada liikmesriikide suutlikkust osaleda programmis LIFE, tuleks käesoleva määrusega kehtestatud nõuded täitnud liikmesriigile teha kättesaadavaks suutlikkuse suurendamise projektideks ette nähtud tagatud rahastamisvahendid. Kõnealused vahendid tuleks teha kättesaadavaks kokkulepitud suutlikkuse suurendamise kava põhjal, milles on esitatud nii sekkumisprojektid kui ka nendeks vajaminevad vahendid.
(32)
Projekti hindamise ja toetuse määramise põhikriteerium programmis LIFE peaks olema kvaliteet. Jaotuse põhimõtte kehtestamine geograafilise tasakaalu kajastamise eesmärgil on suunav ega tohiks tähenda vahendite või eraldiste tagamist liikmesriigile.
(33)
Liit on ühinenud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsiooniga (Århusi konventsioon). Seetõttu tuleks soodustada liidu üldiste huvide saavutamise nimel tegutsevate vabaühenduste ning mittetulundusüksuste võrgustike tööd, kuna nemad toetavad tulemuslikult Århusi konventsiooni eesmärke, esindades poliitika kujundamise käigus liidu kodanike huve ja seisukohti. Lisaks aitavad nad kaasa konventsiooni rakendamisele ning tõstavad teadlikkust keskkonna- ja kliimaprobleemide ja nende probleemide lahendamiseks võetavate poliitiliste meetmete vallas. Programmi LIFE raames on asjakohane toetada mitmesuguseid peamiselt keskkonna- või kliimameetmete valdkonnas liidu üldiste huvide saavutamise nimel tegutsevaid vabaühendusi ja mittetulundusüksuste võrgustikke, määrates neile konkurentsivõimelisel ja läbipaistval moel tegevustoetusi, et toetada nende tulemuslikku osalemist liidu poliitikas, edendada ja tugevdada liidu keskkonna- ja kliimaeesmärkide rakendamist ja jõustamist ning suurendada ja tugevdada nende suutlikkust saada tõhusamateks partneriteks.
(34)
Selleks et täita oma ülesandeid keskkonna- ja kliimapoliitika väljatöötamise ja rakendamise algatamisel, peaks komisjon kasutama programmi LIFE vahendeid, et toetada liidu keskkonna- ja kliimapoliitika ning vastavate õigusaktide algatamist, rakendamist ja läbivat arvessevõtmist, sealhulgas teenuste ja kaupade hankeid. Käesoleva määruse alusel teavitustegevuseks eraldatavad vahendid peaksid hõlmama ka liidu poliitiliste prioriteetide propageerimist ning kõigi liidu peamiste keskkonna- ja kliimaalaste õigusaktide rakendamise ja ülevõtmise hetkeolukorra tutvustamist.
(35)
Praegu turul laenude, omakapitali ja riskikapitali nõudluse ja pakkumise vahel olevad käärid jäävad finantskriisi tõttu tõenäoliselt püsima ning seetõttu on asjakohane lubada rahastamisvahendite kasutamist, et toetada keskkonna- või kliimavaldkonnas võimalikku tulu toovaid projekte. Programmi LIFE kaudu toetatavaid rahastamisvahendeid tuleks kasutada turu konkreetsete vajaduste täitmiseks kulutõhusal viisil kooskõlas programmi eesmärkidega ja nendega ei tohiks tõrjuda välja erarahastamist. Rahastamisvahendeid peaks olema võimalik kombineerida liidu eelarvest antavate toetustega, sealhulgas käesoleva määruse alusel antavate toetustega.
(36)
Varasematest programmide LIFE kogemustest ilmneb vajadus suunata jõupingutused konkreetsetele keskkonna- ja kliimapoliitika prioriteetidele ja tegevusvaldkondadele. Valdkondlike prioriteetide loetelu ei tohiks olla ammendav, sest taotlejatel peaks olema võimalik esitada ettepanekuid ka muudes valdkondades, et kasutada uute probleemidega toimetulekuks uusi ideid. Mitmeaastased tööprogrammid peaksid programmi LIFE eesmärkide ja sihtide saavutamiseks olema ka paindlikud, tagades samas valdkondlikke prioriteete rakendavate projektiteemade vajaliku stabiilsuse, võimaldamaks potentsiaalsetel taotlejatel ettepanekuid kavandada, ette valmistada ja esitada. Esimene mitmeaastane tööprogramm peaks kehtima neli aastat ning sellele järgnev teine tööprogramm kolm aastat. Mõlemad tööprogrammid peaksid sisaldama valdkondlikke prioriteete rakendavate projektiteemade mittetäielikku loetelu.
(37)
Varasemad programmi LIFE raames saadud kogemused on näidanud, et riiklikud LIFE kontaktpunktid on äärmiselt olulised, seda eriti taotlejate ja toetusesaajate abistamisel, millega aidatakse kaasa programmide edukale rakendamisele. Sellest tulenevalt tuleks jätkata ja võimaluse korral tõhustada riiklike ja piirkondlike LIFE kontaktpunktide süsteemi tegevust, eelkõige nendes liikmesriikides, kus rakendatakse vähe projekte, samuti tuleks tõhustada koostööd komisjoni ja riiklike LIFE kontaktpunktide ning riiklike ja piirkondlike LIFE kontaktpunktide vahel. Varasemad programmide LIFE raames saadud kogemused on näidanud ka seda, et programmi LIFE võimendava mõju ja sellega loodava liidu lisaväärtuse suurendamiseks on oluline tagada projektitulemuste ning võrgustikutöö tõhus levitamine, korraldades eelkõige seminare, õpikodasid ning muid tegevusi, mille eesmärk on kogemuste, teadmiste ja heade tavade vahetamine liidus. Seetõttu peaks komisjon tegelema jätkuvalt sihipärase levitamistööga ning seda tõhustama, sealhulgas eelkõige meetmetega, milles keskendutakse esmajoones integreeritud projektidele (eriti nendes liikmesriikides, kus neid vähe rakendatakse) ja konkreetsetele sektoritele, ning lihtsustama koostööd ja kogemuste vahetamist programmi LIFE toetusesaajate ja muude isikute vahel. Komisjon peaks samuti jätkuvalt ja korrapäraselt ning asjakohaseid meediakanaleid ja tehnoloogiaid kasutades avaldama programmi LIFE kaudu rahastatavate projektide loetelusid, mis sisaldaksid projekti eesmärkide ja saavutatud tulemuste lühikirjeldust ja kokkuvõtet igale projektile kulutatud vahendite kohta.
(38)
Programmi LIFE lihtsustamist ning taotlejate ja toetusesaajate halduskoormuse vähendamist silmas pidades tuleks rohkem kasutada kindlasummalisi ja ühekordseid toetusi, ohustamata seejuures käibemaksu ja koosseisuliste töötajatega seotud kulude rahastamiskõlblikkust, nagu on sätestatud määruses (EL, Euratom) nr 966/2012. Kehtiva tava kohaselt peaks avalik-õiguslike organisatsioonide (koordineeriv toetusesaaja või seotud toetusesaaja) poolt projektile makstav summa olema vähemalt 2 % suurem projektiga tegelevate riigiteenistujate palgakulust. Liidu vahendeid ei tohiks kasutada riigieelarve rahastamiseks, näiteks käibemaksu tasumiseks. Käibemaksu katmiseks kasutatavate liidu vahendite mahu kohta on siiski vähe teavet. Komisjon peaks seetõttu andma programmi LIFE vahe- ja järelhindamisel liikmesriikide kaupa ülevaate käibemaksu tagastamise taotluste kohta, mis programmi LIFE toetusesaajad on viimases makseetapis esitanud.
(39)
Kehtestada tuleks sellised kaasrahastamise ülemmäärad, mida on vaja programmi LIFE raames antavate toetuste tulemusliku taseme hoidmiseks.
(40)
Programmi LIFE ja selle allprogramme tuleks vastavate tulemusnäitajate alusel korrapäraselt kontrollida ja hinnata, et võimaldada teha kohandusi, sealhulgas vaadata vajaduse korral läbi valdkondlikud prioriteedid. Programmide ja projektide hindamise tulemusnäitajate täpsemal määratlemisel peaks komisjon panema rõhku kvaliteediseirele, tuginedes tulemusnäitajatele ning eeldatavatele tulemustele ja mõjule. Komisjon peaks tegema ettepaneku ka sellise meetodi kasutuselevõtmiseks, mis võimaldab jälgida projektide õnnestumist pikas perspektiivis, eelkõige looduse ja bioloogilise mitmekesisuse prioriteetses valdkonnas. Selleks et saada tõendusmaterjale mõlema allprogrammi kasulike kõrvalmõjude kohta kliimameetmete ja bioloogilise mitmekesisuse valdkonnas ning esitada teavet kulutuste suuruse kohta, tuleks programmi LIFE järelevalve raames jälgida kliimameetmete ja bioloogilise mitmekesisusega seotud kulutusi vastavalt teatisele „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve”. Jälgimisel tuleks lähtuda lihtsast metoodikast, mille kohaselt liigitatakse kulutused ühte järgmisest kolmest kategooriast: ainult kliima/bioloogilise mitmekesisusega seotud kulud (arvestuslik osakaal 100 %), suurel määral kliima/bioloogilise mitmekesisusega seotud kulud (arvestuslik osakaal 40 %), kliima/bioloogilise mitmekesisusega mitteseotud kulud (arvestuslik osakaal 0 %). Kõnealune metoodika ei tohiks välistada vajaduse korral täpsema metoodika kasutamist.
(41)
Kuna komisjonil on programmi LIFE ja selle projektide juhtimisel pikaajaline kogemus ning programmi LIFE toetusesaajatel on väliste järelevalvemeeskondadega positiivne kogemus, peaks programmi LIFE juhtimist jätkama komisjon. Programmi LIFE ja sellega seotud projektide haldusstruktuuri muutuste suhtes tuleks eelnevalt kohaldada kulude-tulude analüüsi ning erilist tähelepanu tuleks pöörata piisavate ja põhjalike eksperdiarvamuste saamisele, eelkõige looduse ja bioloogilise mitmekesisuse prioriteetses valdkonnas.
(42)
Liidu finantshuve tuleks kogu kulutsükli kestel kaitsta proportsionaalsete meetmete abil, sealhulgas eeskirjade eiramise ennetamise, avastamise ja uurimise, kaotsi läinud, alusetult väljamakstud või valesti kasutatud rahaliste vahendite tagasinõudmise ning vajaduse korral karistuste määramise abil.
(43)
Et tagada liidu vahendite kasutamise parim võimalik hindamine, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte seoses tulemusnäitajatega, mida kohaldatakse keskkonna allprogrammi valdkondlike prioriteetide ning kliimameetmete allprogrammi prioriteetsete valdkondade suhtes, seoses III lisas sätestatud valdkondlike prioriteetide muutmisega ning seoses looduse ja bioloogilise mitmekesisuse kaitsmist toetavatele projektidele eraldatavate toetuste protsentuaalse osa tõstmisega eelarves. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
(44)
Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused seoses mitmeaastaste tööprogrammide vastuvõtmisega, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused. Neid volitusi tuleks teostada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 182/2011 (23).
(45)
Kui keskkonna- ja kliimameetmete programmi LIFE komitee ei esita arvamust rakendusakti eelnõu kohta, peaks komisjon jätma kooskõlas määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõikega 4 rakendusakti eelnõu vastu võtmata. Kõnealust menetlust tuleks põhjendada muu hulgas vajadusega hinnata vahendite proportsionaalset jaotust integreeritud projektide vahel, eriti maksimumsummat, mida võib ühele integreeritud projektile eraldada.
(46)
Selleks et tagada tõhus üleminek määruse (EÜ) nr 614/2007 ja programmi LIFE kohaselt vastu võetud meetmete vahel, on vaja nimetatud määruse alusel rahastatud tegevuste järelevalvet, auditeerimist ja kvaliteedi hindamist jätkata ka pärast nimetatud määruse kehtivuse lõppu.
(47)
Programmi LIFE lisaväärtus tuleneb selle käsituse ja rõhuasetuse eripärast, tänu millele on programmi alusel ellu viidav tegevus eriti hästi kohandatud keskkonna ja kliimaga seotud vajadustele. Liikmesriikide eraldi võetavate meetmetega võrreldes on programm LIFE võimeline aitama kaasa keskkonnapoliitika tulemuslikumale rakendamisele, ühendades suuremal hulgal ressursse ja teadmisi. Samuti loob programm platvormi selleks, et töötada välja ja vahetada parimaid tavasid ja teadmisi, parandada õigustiku rakendamist, ergutada ja kiirendada selle rakendamises tehtavaid muudatusi, suurendada suutlikkust, toetada erasektorit ja eriti VKEsid väikesemahuliste tehnoloogiate ja lahenduste katsetamisel ning võimaldada liikmesriikidel ja sidusrühmadel üksteiselt õppida. Lisaks tekitab programm LIFE liidu ja liikmesriikide rahaliste vahendite koostoime, võimendades erasektori lisavahendeid ning suurendades seeläbi liidu sekkumise sidusust ja edendades õigustiku ühtlasemat rakendamist.
(48)
Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt liidu keskkonna- ja kliimapoliitika ning vastavate õigusaktide rakendamisele ja väljatöötamisele kaasaaitamine, sealhulgas keskkonna- ja kliimaeesmärkide integreerimine muudesse poliitikavaldkondadesse ning parema juhtimise edendamine, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning käesoleva määruse ulatuse ja toime tõttu on neid pigem parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.
(49)
Määrus (EÜ) nr 614/2007 tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I JAOTIS
KESKKONNA- JA KLIIMAMEETMETE PROGRAMM (LIFE)
Artikkel 1
Loomine
Luuakse keskkonna- ja kliimameetmete programm ajavahemikuks 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020 („programm LIFE”).
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
a) „katseprojektid”- projektid, mille raames kasutatakse tehnikat või meetodit, mida ei ole varem või mujal kasutatud või katsetatud, ning mis pakuvad olemasolevate parimate tavadega võrreldes potentsiaalseid keskkonna või kliimaga seotud eeliseid ja mida saab hiljem sarnastes olukordades laiemalt rakendada;
b) „näidisprojektid”- projektid, mille raames võetakse kasutusele, katsetatakse, hinnatakse ja levitatakse meetmeid, metoodikaid või käsitusi, mis on projekti konkreetses kontekstis, näiteks geograafilises, ökoloogilises, sotsiaalmajanduslikus kontekstis, uued või tundmatud ja mida võiks sarnastes olukordades kasutada mujalgi;
c) „parimaid tavasid järgivad projektid”- projektid, mille raames kasutatakse asjakohaseid, kulutõhusaid ja nüüdisaegseid tehnikaid, meetodeid ja käsitusi, võttes arvesse projekti konkreetset konteksti;
d) „integreeritud projektid”- suure territoriaalse ulatusega projektid, mis eelkõige hõlmavad üht või mitut piirkonda või riiki ning mille kaudu viiakse ellu kas liidu keskkonna- või kliimaalastes õigusaktides ettenähtud, muudele liidu õigusaktidele vastavalt välja töötatud või liikmesriikide ametiasutuste välja töötatud keskkonna- ja kliimakavasid ja -strateegiaid eelkõige loodusega seotud valdkondades, sealhulgas Natura 2000 võrgustiku juhtimise, vee, jäätmete, õhu ning kliimamuutuste leevendamise ja kliimamuutustega kohanemise valdkondades, tagades samal ajal sidusrühmade kaasamise ning edendades kooskõla vähemalt ühe muu liidu, riikliku või erasektori asjakohase rahastamisallikaga ja nende allikate kasutuselevõtmist;
e) „tehnilise abi projektid”- projektid, mille raames antakse taotlejatele tegevustoetuste kaudu rahalist abi, et aidata taotlejatel valmistada ette integreeritud projekte ning tagada, et projektid vastavad programmi LIFE ajakavale ning tehnilistele ja finantsalastele nõuetele kooskõlas artikli 8 lõikes 3 osutatud fondidega;
f) „suutlikkuse suurendamise projektid”- projektid, mille raames antakse tegevustoetuste kaudu rahalist abi tegevuse jaoks, mis on vajalik liikmesriigi, sealhulgas riiklike või piirkondlike LIFE kontaktpunktide suutlikkuse suurendamiseks, et võimaldada liikmesriigil programmis LIFE tõhusamalt osaleda;
g) „ettevalmistusprojektid”- peamiselt komisjoni poolt koostöös liikmesriikidega kindlaks määratud projektid, millega toetatakse liidu keskkonna- või kliimapoliitika ja vastavate õigusaktide väljatöötamise ja rakendamise konkreetseid vajadusi;
h) „teabe-, teadlikkuse tõstmise ja teabe levitamise projektid”- projektid, mille eesmärk on toetada teabevahetust, teabe levitamist ja teadlikkuse tõstmist keskkonna ja kliimameetmete allprogrammide raames.
Artikkel 3
Üldeesmärgid ja tulemusnäitajad
1. Programmi LIFE üldeesmärgid on eelkõige järgmised:
a)
aidata kaasa ressursitõhusa, vähese CO2-heitega ja kliimamuutustele vastupanuvõimelise majanduse saavutamisele, keskkonna kaitsmisele ja keskkonna kvaliteedi parandamisele ning bioloogilise mitmekesisuse vähenemise peatamisele ja ümberpööramisele, sealhulgas Natura 2000 võrgustiku toetamisele ning ökosüsteemide seisukorra halvenemise vastu võitlemisele;
b)
parandada liidu keskkonna- ja kliimapoliitika ning vastavate õigusaktide väljatöötamist, rakendamist ja täitmist, ergutada ja edendada keskkonna- ja kliimaeesmärkide läbivat arvessevõtmist liidu muudes poliitikavaldkondades ja avaliku ja erasektori tegevuses ning nendesse integreerimist, sealhulgas era- ja avaliku sektori suutlikkuse suurendamise kaudu;
c)
toetada keskkonna- ja kliimavaldkonna paremat juhtimist kõikidel tasanditel, samuti kodanikuühiskonna, vabaühenduste ja kohalike osalejate suuremat kaasamist;
d)
toetada seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi rakendamist.
Nimetatud eesmärke järgides aitab programm LIFE kaasa säästvale arengule, strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide ja sihtide saavutamisele ning liidu asjakohastele keskkonna- ja kliimastrateegiatele ja -kavadele.
2. Lõikes 1 sätestatud üldeesmärke püütakse saavutada järgmiste allprogrammide abil:
a)
keskkonna allprogramm;
b)
kliimameetmete allprogramm.
3. Programmi LIFE tulemuslikkust hinnatakse eelkõige järgmiste näitajate alusel:
a)
lõike 1 punktis a osutatud üldeesmärgi puhul hinnatakse keskkonna ja kliima paranemist, mis on saavutatud tänu programmile LIFE. Bioloogilise mitmekesisuse vähenemise peatamisele ja ümberpööramisele kaasaaitamise eesmärgi puhul hinnatakse programmiga saavutatud keskkonna paranemist selle järgi, kui suur osa Natura 2000 võrgustikust on taastatud või võetud asjaomase juhtimise alla, kui suur on taastatud ökosüsteemi pindala ja milline selle liik, ning kaitsestaatuse parandamise eesmärgil võetud meetmete sihiks olevate elupaikade ja liikide arv ja tüüp;
b)
lõike 1 punktis b osutatud üldeesmärkide puhul, mis on seotud väljatöötamise ja rakendamisega, hinnatakse selliste välja töötatud või ellu viidud meetmete arvu, mille abil rakendatakse liidu keskkonna- või kliimapoliitika ja vastavate õigusaktide alusel kavasid, programme ja strateegiaid, samuti hinnatakse korduvaks läbiviimiseks või ülekandmiseks sobilike meetmete arvu;
c)
lõike 1 punktis b osutatud integreerimise ja läbiva arvessevõtmisega seotud üldeesmärkide puhul hinnatakse selliste meetmete arvu, millega saavutatakse koostoime või mida võetakse läbivalt arvesse liidu muudes rahastamisprogrammides või mis on integreeritud avaliku või erasektori tegevusse;
d)
lõike 1 punktis c osutatud üldeesmärgi puhul hinnatakse selliste meetmete arvu, mille eesmärk on tagada parem juhtimine, teabe levitamine ning teadlikkus keskkonna- ja kliimaküsimustest.
Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 29 vastu delegeeritud õigusakte selliste tulemusnäitajate täpsemaks määratlemiseks, mida kohaldatakse prioriteetsete valdkondade ja valdkondlike prioriteetide suhtes, millele on seoses keskkonna allprogrammiga osutatud artiklis 9 ja III lisas ning seoses kliimameetmete allprogrammiga artiklis 13.
Artikkel 4
Eelarve
1. Programmi LIFE rakendamise rahastamispakett aastateks 2014 kuni 2020 on 3 456 655 000 eurot (jooksvates hindades), mis moodustab 0,318 % määruses (EL) nr 1311/2013 osutatud kulukohustuste assigneeringute kogusummast.
Iga-aastased eraldised määratakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt kindlaks vastavalt mitmeaastases finantsraamistikus sätestatud piirmääradele.
2. Eelarve jaotus allprogrammide vahel on järgmine:
a)
lõikes 1 osutatud rahastamispaketist eraldatakse 2 592 491 250 eurot keskkonna allprogrammile;
b)
lõikes 1 osutatud rahastamispaketist eraldatakse 864 163 750 eurot kliimameetmete allprogrammile.
Artikkel 5
Kolmandate riikide osalemine programmis LIFE
Programmis LIFE võivad osaleda järgmised riigid:
a)
Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) lepingu osalisteks olevad Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) riigid;
b)
kandidaatriigid, potentsiaalsed kandidaadid ning liiduga ühinevad riigid;
c)
Euroopa Liidu naabruspoliitikaga hõlmatud riigid;
d)
riigid, kes on saanud Euroopa Keskkonnaagentuuri liikmeteks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 933/1999 (24);
Osaletakse tingimustel, mis on sätestatud vastavates kahe- või mitmepoolsetes lepingutes, millega nähakse ette kõnealuste kolmandate riikide liidu programmides osalemise üldpõhimõtted.
Artikkel 6
Tegevus väljaspool liitu või ülemeremaades ja -territooriumidel
1. Ilma et see piiraks artikli 5 kohaldamist, võib programmi LIFE raames rahastada tegevust väljaspool liitu ning ülemeremaades ja -territooriumidel vastavalt otsusele 2001/822/EÜ (ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsus), kui nimetatud tegevus on vajalik liidu keskkonna- ja kliimaeesmärkide saavutamiseks ning tagamaks liikmesriikide territooriumitel, mille suhtes kohaldatakse aluslepinguid, rakendatavate meetmete tulemuslikkus.
2. Juriidiline isik, mille asukoht on väljaspool liitu, võib osaleda artiklis 18 osutatud projektides tingimusel, et projekti koordineeriv toetusesaaja asub liidus ja väljaspool liitu ellu viidav tegevus vastab käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud nõuetele.
Artikkel 7
Rahvusvaheline koostöö
Programmi LIFE rakendamisel võib teha koostööd asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega ning nende organisatsioonide asutuste ja organitega, kui see on vajalik artiklis 3 sätestatud üldeesmärkide saavutamiseks.
Artikkel 8
Vastastikune täiendavus
1. Komisjon ja liikmesriigid tagavad, et programmi LIFE alusel antav toetus on kooskõlas liidu poliitika ja prioriteetidega ning täiendab liidu teisi rahastamisvahendeid, tagades ühtlasi ka lihtsustamismeetmete rakendamise.
2. Programmi LIFE alusel rahastatav tegevus peab vastama liidu ja liikmesriikide õigusele, sealhulgas liidu riigiabi eeskirjadele. Programmi LIFE alusel toimuvast rahastamisest, mille näol on tegemist riigiabiga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 mõistes, annavad liikmesriigid teada komisjonile ning rahalisi vahendeid ei tohi kasutusele võtta enne, kui komisjon on selle ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 alusel heaks kiitnud, välja arvatud juhul, kui rahastamine on kooskõlas määrusega, mis on vastu võetud vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 994/98 artikli 2 lõikele 1 ning artiklile 8.
3. Komisjon ja liikmesriigid tagavad vastavalt oma sellekohastele kohustustele programmi LIFE kooskõla Euroopa Regionaalarengu Fondiga, Euroopa Sotsiaalfondiga, Ühtekuuluvusfondiga, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondiga ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondiga, et luua koostoime, eriti integreeritud projektide puhul, ning et toetada programmi LIFE raames välja töötatud lahenduste, meetodite ja käsituste kasutamist. Selline kooskõlastamine toimub ühissätete määrusega kehtestatud raamistiku ning ühise strateegilise raamistiku ja partnerluslepingutes kehtestatud mehhanismide kaudu nimetatud määruses nõutud viisil.
4. Komisjon tagab samuti sidususe ja koostoime ning väldib kattumisi programmi LIFE ning liidu muude tegevuspõhimõtete ja rahastamisvahendite, eelkõige programmi „Horisont 2020” ja liidu välistegevuse alla kuuluvate tegevuspõhimõtete ja vahendite vahel.
II JAOTIS
ALLPROGRAMMID
1. PEATÜKK
Keskkonna allprogramm
Artikkel 9
Keskkonna allprogrammi prioriteetsed valdkonnad
1. Keskkonna allprogramm hõlmab kolme prioriteetset valdkonda:
a)
keskkond ja ressursitõhusus,
b)
loodus ja bioloogiline mitmekesisus,
c)
keskkonnaalane juhtimine ja teave.
2. Lõikes 1 osutatud prioriteetsed valdkonnad hõlmavad III lisas sätestatud valdkondlikke prioriteete.
Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 29 vastu delegeeritud õigusakte, et lisada, jätta välja või muuta III lisas sätestatud valdkondlikke prioriteete, lähtudes järgmistest kriteeriumidest:
a)
seitsmendas keskkonnaalases tegevusprogrammis sätestatud prioriteedid;
b)
artiklites 10, 11 ja 12 osutatud iga prioriteetse valdkonna erieesmärgid;
c)
artiklis 24 osutatud mitmeaastase tööprogrammi rakendamisel saadud kogemused;
d)
integreeritud projektide rakendamisel saadud kogemused;
e)
pärast 23. detsember 2013. aasta vastu võetud liidu uutest keskkonnaalastest õigusaktidest tulenevad prioriteedid või
f)
liidu kehtivate keskkonnaalaste õigusaktide ja vastava poliitika rakendamisel saadud kogemused.
Komisjon vaatab läbi III lisas sätestatud valdkondlikud prioriteedid ning vajaduse korral muudab neid kõige hiljemalt artikli 27 lõike 2 punktis a osutatud programmi LIFE vahehindamise ajaks.
3. Vähemalt 55 % keskkonna allprogrammi raames tegevustoetuste kaudu rahastatavatele projektidele ette nähtud eelarvevahenditest eraldatakse projektidele, millega toetatakse looduse ja bioloogilise mitmekesisuse kaitset.
4. Komisjonil on õigus võtta vastavalt artiklile 29 vastu delegeeritud õigusakte, et tõsta käesoleva artikli lõikes 2 osutatud protsendimäära kuni 10 % võrra, tingimusel et looduse ja bioloogilise mitmekesisuse prioriteetse valdkonna alla kuuluvate ja kvaliteedi miinimumnõuetele vastavate taotlustega kahe järjestikuse aasta jooksul taotletud kogusumma on üle 20 % suurem kõnealustele aastatele eelneval kahel aastal arvestatud vastavast summast.
Artikkel 10
Keskkonna ja ressursitõhususe prioriteetse valdkonna erieesmärgid
Keskkonna allprogrammi keskkonna ja ressursitõhususe prioriteetse valdkonna erieesmärgid on eelkõige alljärgnevad:
a)
töötada välja, katsetada ja tutvustada keskkonnaprobleemide puhul kordamiseks, ülekandmiseks või läbivaks arvessevõtmiseks sobilikke poliitika- või juhtimiskäsitusi, parimaid tavasid ja lahendusi (sealhulgas uuenduslike tehnoloogiate väljatöötamine ja esitlemine), võttes muu hulgas arvesse keskkonna ja tervise vahelisi seoseid ning toetades ressursitõhususega seotud poliitikat ja õigusakte, kaasa arvatud ressursitõhusa Euroopa tegevuskava;
b)
toetada ühtsete lähenemisviiside kasutamist, väljatöötamist, katsetamist ja tutvustamist liidu keskkonnapoliitika ja keskkonnaalaste õigusaktide kohaste kavade ja programmide rakendamiseks, eelkõige sellistes valdkondades nagu vesi, jäätmed ja õhk;
c)
parandada alusteadmisi liidu keskkonnapoliitika ja keskkonnaalaste õigusaktide väljatöötamiseks, rakendamiseks, hindamiseks, järelevalveks ja kontrollimiseks ning liidus ja väljaspool liitu keskkonda mõjutavate tegurite, survetegurite ja vastumeetmete hindamiseks ja jälgimiseks.
Artikkel 11
Looduse ja bioloogilise mitmekesisuse prioriteetse valdkonna erieesmärgid
Keskkonna allprogrammi looduse ja bioloogilise mitmekesisuse prioriteetse valdkonna erieesmärgid on eelkõige alljärgnevad:
a)
aidata looduse ja bioloogilise mitmekesisuse valdkonnas kaasa liidu poliitika ja õigusaktide, sealhulgas liidu bioloogilise mitmekesisuse strateegia 2020, direktiivi 92/43/EMÜ ja direktiivi 2009/147/EÜ edasiarendamisele ja rakendamisele, eelkõige käsituste, parimate tavade ja lahenduste kohaldamise, väljatöötamise, katsetamise ja tutvustamise teel;
b)
toetada direktiivi 92/43/EMÜ artikli 3 alusel loodud Natura 2000 võrgustiku edasist arendamist, rakendamist ja juhtimist, eelkõige kõnealuse direktiivi artikli 8 põhjal koostatud tähtsusjärjestatud tegevuskavade rakendamiseks vajalike ühtsete käsituste kohaldamist, väljatöötamist, katsetamist ja tutvustamist;
c)
parandada alusteadmisi liidu looduse ja bioloogilise mitmekesisuse poliitika ja vastavate õigusaktide väljatöötamiseks, rakendamiseks, hindamiseks, järelevalveks ja kontrollimiseks ning liidus ja väljaspool liitu loodust ja bioloogilist mitmekesisust mõjutavate tegurite, survetegurite ja vastumeetmete hindamiseks ja jälgimiseks.
Artikkel 12
Keskkonnaalase juhtimise ja teabe prioriteetse valdkonna erieesmärgid
Keskkonna allprogrammi keskkonnaalase juhtimise ja teabe prioriteetse valdkonna erieesmärgid on eelkõige alljärgnevad:
a)
toetada teadlikkuse tõstmist keskkonnaküsimustes, sealhulgas saavutada üldsuse ja sidusrühmade toetus liidu poliitika kujundamisele keskkonnavaldkonnas, ja edendada säästvat arengu alaseid teadmisi ning säästva tarbimise uusi tavasid;
b)
toetada keskkonnavaldkonnas teabe edastamist, haldamist ja levitamist ning soodustada edukaid keskkonnaga seotud lahendusi ja tavasid käsitlevate teadmiste jagamist, muu hulgas sidusrühmade vahelise koostöö platvormide arendamise ja koolituse kaudu;
c)
edendada ja toetada liidu keskkonnaalaste õigusaktide tulemuslikumat järgimist ja järgimise tagamist, eelkõige parimate tavade ja poliitiliste käsituste väljatöötamise ja levitamise edendamise teel;
d)
edendada paremat keskkonnaalast juhtimist, laiendades sidusrühmade, sealhulgas vabaühenduste osalemist poliitika- ja poliitika rakendamise alastes konsultatsioonides.
2. PEATÜKK
Kliimameetmete allprogramm
Artikkel 13
Kliimameetmete allprogrammi prioriteetsed valdkonnad
Kliimameetmete allprogramm hõlmab kolme prioriteetset valdkonda:
a)
kliimamuutuste leevendamine,
b)
kliimamuutustega kohanemine,
c)
kliimaalane juhtimine ja teave.
Artikkel 14
Kliimamuutuste leevendamise prioriteetse valdkonna erieesmärgid
Et aidata kaasa kasvuhoonegaaside heite vähendamisele, on kliimamuutuste leevendamise prioriteetse valdkonna erieesmärgid eelkõige alljärgnevad:
a)
aidata kaasa kliimamuutuste leevendamist käsitleva liidu poliitika ja vastavate õigusaktide rakendamisele ja väljatöötamisele, sealhulgas selle teema läbivale arvessevõtmisele muudes poliitikavaldkondades, eelkõige kliimamuutuste leevendamisega seotud poliitiliste või juhtimisalaste käsituste, parimate tavade ja lahenduste väljatöötamise, katsetamise ja tutvustamise teel;
b)
parandada alusteadmisi tulemuslike kliimamuutuste leevendusmeetmete väljatöötamiseks, hindamiseks, järelevalveks, kontrollimiseks ja rakendamiseks ning suurendada suutlikkust neid teadmisi praktikas kasutada;
c)
hõlbustada ühtsete lähenemisviiside väljatöötamist ja rakendamist, näiteks seoses kliimamuutuste leevendamist käsitlevate strateegiate ja tegevuskavadega nii kohalikul, piirkondlikul kui ka riiklikul tasandil;
d)
aidata kaasa kordamiseks, ülekandmiseks või läbivaks arvessevõtmiseks sobilike uuenduslike kliimamuutuste leevendustehnoloogiate, -süsteemide, -meetodite ja -vahendite väljatöötamisele ja tutvustamisele.
Artikkel 15
Kliimamuutustega kohanemise prioriteetse valdkonna erieesmärgid
Et aidata kaasa jõupingutustele, mille abil suurendatakse vastupanuvõimet kliimamuutustele, on kliimamuutustega kohanemise prioriteetse valdkonna erieesmärgid eelkõige alljärgnevad:
a)
aidata kaasa kliimamuutustega kohanemist käsitleva liidu poliitika väljatöötamisele ja rakendamisele, sealhulgas selle teema läbivale arvessevõtmisele muudes poliitikavaldkondades, eelkõige kliimamuutustega kohanemisega seotud poliitiliste või juhtimisalaste käsituste, parimate tavade ja lahenduste väljatöötamise, katsetamise ja tutvustamise teel, sealhulgas vajaduse korral ökosüsteemil põhinevate käsituste abil;
b)
parandada alusteadmisi tulemuslike kliimamuutustega kohanemise meetmete väljatöötamiseks, hindamiseks, järelevalveks, kontrollimiseks ja rakendamiseks, asetades vajaduse korral esikohale ökosüsteemil põhineva lähenemisviisi, ning suurendada suutlikkust neid teadmisi praktikas kasutada;
c)
hõlbustada ühtsete lähenemisviiside väljatöötamist ja rakendamist, näiteks seoses kliimamuutustega kohanemist käsitlevate strateegiate ja tegevuskavadega nii kohalikul, piirkondlikul kui ka riiklikul tasandil, asetades vajaduse korral esikohale ökosüsteemil põhinevad lähenemisviisid;
d)
aidata kaasa kordamiseks, ülekandmiseks või läbivaks arvessevõtmiseks sobilike uuenduslike kliimamuutustega kohanemise tehnoloogiate, -süsteemide, -meetodite ja -vahendite väljatöötamisele ja tutvustamisele.
Artikkel 16
Kliimaalase juhtimise ja teabe prioriteetse valdkonna erieesmärgid
Kliimaalase juhtimise ja teabe prioriteetse valdkonna erieesmärgid on eelkõige alljärgnevad:
a)
toetada teadlikkuse tõstmist kliimaküsimustes, sealhulgas saavutada üldsuse ja sidusrühmade toetus liidu poliitika kujundamisele kliimavaldkonnas, ja edendada säästvat arengu alaseid teadmisi;
b)
toetada kliimavaldkonnas teabe edastamist, haldamist ja levitamist ning soodustada edukaid kliimaga seotud lahendusi ja tavasid käsitlevate teadmiste jagamist, muu hulgas sidusrühmade vahelise koostöö platvormide arendamise ja koolituse kaudu;
c)
edendada ja toetada liidu kliimaalaste õigusaktide tulemuslikumat järgimist ja järgimise tagamist, eelkõige parimate tavade ja poliitiliste käsituste väljatöötamise ja levitamise edendamise teel;
d)
edendada paremat kliimaalast juhtimist, laiendades sidusrühmade, sealhulgas vabaühenduste osalemist poliitika- ja poliitika rakendamise alastes konsultatsioonides.
III JAOTIS
ÜHISED RAKENDUSSÄTTED
1. PEATÜKK
Rahastamine
Artikkel 17
Rahastamise liigid
1. Liidupoolse rahastamise õiguslikud vormid võivad olla järgmised:
a)
toetused;
b)
avaliku hanke lepingud;
c)
osalemine rahastamisvahendites vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 sätetele rahastamisvahendite kohta, eelkõige vastavalt selle artiklitele 139 ja 140, ning tegevusalaste nõuetega, mis on sätestatud liidu vastavates õigusaktides;
d)
muud liiki meetmed, mis on vajalikud artiklis 3 sätestatud üldeesmärkide saavutamiseks.
2. Komisjon rakendab käesolevat määrust kooskõlas määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012.
3. Käesoleva määruse alusel toimuv rahastamine, mille näol on tegemist riigiabiga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, toimub viisil, mille puhul järgitakse asjaomaseid liidu riigiabi eeskirjasid.
4. Vähemalt 81 % programmi LIFE eelarvevahenditest eraldatakse projektidele, mida rahastatakse tegevustoetustega või vajadusel lõike 1 punktis c osutatud rahastamisvahenditest.
Sõltuvalt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 140 lõike 2 punktis f osutatud eelhindamisest võib komisjon lisada kõnealused rahastamisvahendid artiklis 24 osutatud mitmeaastasesse tööprogrammi.
5. Kuni 30 % lõike 4 kohaselt tegevustoetusteks eraldatud eelarvevahenditest võib eraldada integreeritud projektidele. Maksimumprotsent arvutatakse ümber artikli 27 lõike 2 punktis a osutatud programmi LIFE vahehindamise raames ning selleks esitatakse vajaduse korral seadusandlik ettepanek.
Artikkel 18
Projektid
Tegevustoetustega võib rahastada järgmisi projekte:
a)
katseprojektid,
b)
näidisprojektid,
c)
parimate tavade projektid,
d)
integreeritud projektid,
e)
tehnilise abi projektid,
f)
suutlikkuse suurendamise projektid,
g)
ettevalmistusprojektid,
h)
teabe-, teadlikkuse tõstmise ja teabe levitamise projektid,
i)
muud projektid, mis on vajalikud artiklis 3 sätestatud üldeesmärkide saavutamiseks.
Artikkel 19
Projektide rahastamiskõlblikkuse ja toetuse määramise kriteeriumid ning projektide valimine
1. Artiklis 18 osutatud projektid peavad vastama artiklis 2 sätestatud mõistetel põhinevatele rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidele ning järgmistele toetuse määramise kriteeriumidele:
a)
projekt on liidu huvides, aidates märkimisväärselt kaasa mõne artiklis 3 sätestatud programmi LIFE üldeesmärgi ning artiklis 9 sätestatud prioriteetsete valdkondade erieesmärkide, III lisas sätestatud valdkondlike prioriteetide või artiklis 13 sätestatud prioriteetsete valdkondade erieesmärkide saavutamisele;
b)
projekt on kulutõhus ning tehniliselt ja rahaliselt sidus ning
c)
projekti kavandatud rakendamine on mõistlik.
2. Projektile toetuse määramise aluseks on kvaliteeti puudutavate miinimumnõuete täitmine vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 asjakohastele sätetele.
3. Programmi LIFE ühe prioriteetse valdkonna raames rahastatavad projektid ei kahjusta keskkonna- või kliimaeesmärkide saavutamist muus prioriteetses valdkonnas ning võimaluse korral edendavad need koostoimet eri eesmärkide vahel ning keskkonnasäästlike riigihangete kasutamist.
4. Komisjon tagab integreeritud projektide puhul geograafilise tasakaalu, eraldades igale liikmesriigile suunavalt vähemalt kolm integreeritud projekti, tagades, et artiklis 1 osutatud programmi LIFE programmiperioodi jooksul kuulub vähemalt üks integreeritud projektidest nii keskkonna allprogrammi kui ka kliimameetmete allprogrammi.
Integreeritud projektid jaotatakse selliselt, et artikli 24 lõike 2 punktis c sätestatud eesmärgid oleksid täidetud iga artikli 2 punktis d osutatud valdkonna puhul.
Et hinnata artikli 2 punktis d osutatud liidu, riikliku või erasektori rahastamisallika kasutamist käsitlevate sätete järgimist, lisatakse integreeritud projektide taotlustele:
a)
taotlemise esimeses etapis rahastamiskava ning
b)
taotlemise teises etapis vähemalt üks eelleping, milles on näidatud, millises ulatuses kasutatakse muid asjakohaseid liidu, riiklike või erasektori rahastamisallikaid, kusjuures sellised rahastamisallikad tuleb ka nimetada.
5. Komisjon tagab esimese mitmeaastase tööprogrammi kestuse ajal keskkonna allprogrammi raames esitatud muude kui integreeritud projektide geograafilise tasakaalu, jaotades rahalised vahendid proportsionaalselt kõikide liikmesriikide vahel vastavalt I lisas sätestatud kriteeriumide kohaselt koostatud suunavatele riiklikele eraldistele. Kui suunavad riiklikud eraldised ei ole kohaldatavad, valitakse projektid ainult sisuliste paremuskriteeriumide põhjal.
6. Juhul kui komisjoni valikumenetluse lõpuks koostatud loetelus olevate liikmesriigi poolt esitatud muude kui integreeritud projektide jaoks vajamineva kaasrahastamise summa on asjaomase liikmesriigi jaoks määratud suunavast eraldisest väiksem, kasutab komisjon järelejäänud osa muude liikmesriikide esitatud selliste projektide (välja arvatud ülemeremaades ja -territooriumidel teostatavad projektid) kaasrahastamiseks, millega aidatakse kõige paremini saavutada artiklis 3 sätestatud üldeesmärke, tingimusel et lõigetes 1 ja 2 sätestatud tingimused on täidetud.
Kaasrahastatavate projektide loetelu avaldades esitab komisjon keskkonna- ja kliimameetmete programmi LIFE komiteele aruande selle kohta, kuidas võeti arvesse lõigete 4 ja 5 kohaselt sätestatud eraldamiskriteeriume.
7. Komisjon pöörab erilist tähelepanu riikidevahelistele projektidele, kui riikidevaheline koostöö on keskkonnakaitse- ja kliimaeesmärkide saavutamise seisukohalt oluline, ning püüab tagada, et vähemalt 15 % projektidele ette nähtud eelarvelistest vahenditest eraldatakse riikidevahelistele projektidele. Komisjon kaalub riikidevaheliste projektide rahastamist isegi sellistel juhtudel, kui asjaomases riikidevahelises projektis osaleva ühe või mitme liikmesriigi suunava riikliku eraldise summa on ületatud.
8. Esimese mitmeaastase tööprogrammi kestuse ajal on liikmesriigil õigus saada ühe suutlikkuse suurendamise projekti jaoks kuni 1 000 000 eurot, tingimusel et täidetud on üks järgmistest kriteeriumidest:
a)
liikmesriigi 2010., 2011. ja 2012. aastaks määruse (EÜ) nr 641/2007 artiklis 6 kehtestatud suunava riikliku eraldise kasutamise suutlikkuse keskmine määr on alla 70 %;
b)
liikmesriigi SKP elaniku kohta 2012. aastal oli alla 90 % liidu keskmisest või
c)
liikmesriik ühines liiduga pärast 1. jaanuari 2013.
Teise mitmeaastase tööprogrammi ajal on liikmesriigil õigus saada ühe suutlikkuse suurendamise projekti jaoks kuni 750 000 eurot, tingimusel, et täidetud on järgmised kriteeriumid:
a)
lõikes 5 osutatud 2014., 2015. ja 2016. aastaks kehtestatud suunava riikliku eraldise kasutamise suutlikkuse keskmine määr liikmesriigis on alla 70 % ning
b)
liikmesriigi suutlikkuse keskmine määr suunava riikliku eraldise kasutamisel 2014., 2015. ja 2016. aastal on tõusnud, võrreldes 2010., 2011. ja 2012. aasta keskmise määraga.
Selleks et saada suutlikkuse suurendamise projektidele toetust, kohustub liikmesriik hoidma asjakohase mitmeaastase tööprogrammi ajal programmiks LIFE ette nähtud ressursse, sealhulgas personali, vähemalt 2012. aasta tasemel. Kõnealune kohustus sätestatakse lõikes 9 osutatud suutlikkuse suurendamise kavas.
Erandina esimese ja teise lõigu rahastamiskõlblikkuse sätetest ei saa liikmesriik terve programmi LIFE kestuse ajal toetust suutlikkuse suurendamise projektidele, kui selle SKP elaniku kohta oli 2012. aastal üle 105 % liidu keskmisest. Ühe mitmeaastase tööprogrammi raames antakse igale liikmesriigile toetust vaid üheks suutlikkuse suurendamise projektiks.
9. Komisjon kehtestab kõikide suutlikkuse suurendamise projektide jaoks toetuse määramise kiirendatud menetluse. Suutlikkuse suurendamise projektideks saab hakata taotlusi esitama alates 23. detsember 2013. aasta. Taotlused põhinevad suutlikkuse suurendamise kaval, milles lepivad kokku liikmesriik ja komisjon ning milles on esitatud programmi LIFE raames rahastatavad meetmed, mille eesmärk suurendada liikmesriigi suutlikkust esitada edukaid taotlusi projektide rahastamiseks keskkonna ja kliimameetmete allprogrammide raames. Selliste meetmete hulka võivad muu hulgas kuuluda:
a)
uute töötajate töölevõtmine ja nende koolitamine riiklike või piirkondlike LIFE kontaktpunktide jaoks;
b)
kogemuste ja parimate tavade vahetamise lihtsustamine ning programmi LIFE raames rakendatud projektide tulemuste levitamise ja kasutamise edendamine;
c)
koolitajate koolitamisel põhinevad lähenemisviisid;
d)
liikmesriikides ametiasutuste vahelised vahetus- ja lähetusprogrammid, eriti oma valdkonna parimate töötajate vahetus.
Suutlikkuse suurendamise kavasse kuuluvad meetmed võivad sisaldada ekspertteenuste hankeid, et kõrvaldada ajutised tehnilised puudused ja ajutine protsessisuutlikkuse puudulikkus, kuid need ei tohi sisalda selliste ekspertide teenuste hankeid, kelle peamine ülesanne on taotluste kirjutamine iga-aastastele taotlusvoorudele esitamiseks.
Suutlikkuse suurendamise kavas esitatakse ka selliste meetmete hinnanguline maksumus.
Artikkel 20
Kaasrahastamise määrad ja projektikulude rahastamiskõlblikkus
1. Artiklis 18 osutatud projektide kaasrahastamise määr on järgmine:
a)
esimese mitmeaastase tööprogrammi kestuse ajal kuni 60 % kõigi keskkonna ja kliimameetmete allprogrammi raames rahastatud projektide (v.a punktis c nimetatud projektid) rahastamiskõlblikest kuludest;
b)
teise mitmeaastase tööprogrammi kestuse ajal kuni 55 % kõigi keskkonna ja kliimameetmete allprogrammi raames rahastatud projektide (v.a punktis c nimetatud projektid) rahastamiskõlblikest kuludest;
c)
kogu programmi LIFE kestuse ajal:
i)
kuni 60 % artikli 18 punktides d, e ja g osutatud projektide rahastamiskõlblikest kuludest;
ii)
kuni 60 % keskkonna allprogrammi looduse ja bioloogilise mitmekesisuse prioriteetse valdkonna raames rahastatud projektide rahastamiskõlblikest kuludest, kui punktis iii ei ole sätestatud teisiti;
iii)
kuni 75 % keskkonna allprogrammi looduse ja bioloogilise mitmekesisuse prioriteetse valdkonna raames rahastatud selliste projektide rahastamiskõlblikest kuludest, mis puudutavad looduslikke elupaikasid või liike, mis on esmatähtsad direktiivi 92/43/EMÜ rakendamiseks, või linnuliike, mida direktiivi 2009/147/EÜ artikli 16 alusel loodud teaduse ja tehnika arenguga kohandamise komitee peab rahastamisel esmatähtsaks, kuna see on vajalik kaitse-eesmärgi saavutamiseks;
iv)
kuni 100 % artikli 18 punktis f osutatud projektide rahastamiskõlblikest kuludest.
2. Rahastamiskõlblikke kulusid käsitlevad tingimused on sätestatud määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 126. Need kulud hõlmavad käibemaksu ja personalikulusid.
Komisjon annab programmi LIFE vahe- ja järelhindamisel liikmesriikide kaupa ülevaate käibemaksu tagastamise taotluste kohta, mida programmi LIFE projekti toetusesaajad on viimases makseetapis esitanud.
3. Maa ostmisega seotud kulusid peetakse rahastamiskõlblikeks artiklis 18 osutatud projektide liidupoolsel rahastamisel, tingimusel et
a)
ost aitab kaasa direktiivi 92/43/EMÜ artikliga 3 loodud Natura 2000 võrgustiku parendamisele, hooldamisele ja terviklikkuse taastamisele, muu hulgas ühenduste parandamisele koridoride, puhkepaikade või rohelise taristu muude elementide abil;
b)
maaost on ainuke kulutasuv või kõige kulutasuvam viis soovitud kaitse-eesmärgi saavutamiseks;
c)
ostetud maa reserveeritakse pikaajaliseks kasutuseks, mis on kooskõlas artiklites 11, 14 või 15 sätestatud eesmärkidega, ning
d)
asjaomane liikmesriik tagab üleandmise teel või muul viisil sellise maa pikaajalise kasutuse looduskaitse eesmärkidel.
Artikkel 21
Tegevustoetused
1. Tegevustoetustega rahastatakse selliste mittetulundusüksuste teatavaid tegevus- ja halduskulusid, mis toimivad liidu üldistes huvides, tegutsevad peamiselt keskkonna- või kliimameetmete valdkonnas ning osalevad liidu poliitika ja õigusaktide väljatöötamises, rakendamises ja nende täitmise tagamises.
2. Lõikes 1 osutatud tegevustoetuste liidupoolse kaasrahastamise määr on kuni 70 % rahastamiskõlblikest kuludest.
Artikkel 22
Muud liiki tegevus
Programmi LIFE raames võib rahastada komisjoni poolt läbiviidavat tegevust, millega toetatakse liidu keskkonna- ja kliimapoliitika ning vastavate õigusaktide algatamist, rakendamist ja läbivat arvessevõtmist artiklis 3 osutatud üldeesmärkide saavutamiseks. Selline tegevus võib hõlmata järgmist:
a)
teave ja teavitamine, sealhulgas teadlikkuse tõstmise kampaaniad. Käesoleva määruse alusel teavitustegevuseks eraldatavad vahendid hõlmavad ka liidu poliitiliste prioriteetide propageerimist ning kõigi liidu peamiste keskkonna- ja kliimaalaste õigusaktide rakendamise ja ülevõtmise hetkeolukorra tutvustamist;
b)
uuringud, ülevaated, mudelite ja stsenaariumide väljatöötamine;
c)
projektide, poliitika, programmide ja õigusaktide ettevalmistamine, rakendamine, järelevalve, kontroll ja hindamine;
d)
seminarid, konverentsid ja koosolekud;
e)
võrgustikutöö ja parimate tavade platvormid;
f)
muu tegevus, mis on vajalik artiklis 3 osutatud üldeesmärkide saavutamiseks.
Artikkel 23
Toetusesaajad
Programmi LIFE raames võib rahastada avaliku ja erasektori asutusi.
Programmi LIFE nähtavuse tagamiseks avaldavad toetusesaajad programmi LIFE ja oma projektide tulemused ning mainivad sellega seoses alati liidult saadud toetust. Kõigis teavitamistegevustes kasutatakse lisas II kujutatud programmi LIFE logo ning teabetahvlitel on logo avalikkuse jaoks strateegilises kohas nähtaval. Kui komisjon ei ole määranud teisiti, kannavad kõik programmi LIFE raames soetatud kestvuskaubad programmi LIFE logo.
2. PEATÜKK
Rakendusmeetmed
Artikkel 24
Mitmeaastased tööprogrammid
1. Komisjon võtab programmi LIFE jaoks rakendusaktidega vastu mitmeaastased tööprogrammid. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 30 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
Esimese mitmeaastase tööprogrammi kestus on neli aastat ning teise mitmeaastase tööprogrammi kestus on kolm aastat.
2. Igas mitmeaastases tööprogrammis esitatakse üksikasjalikult kooskõlas artiklis 3 sätestatud eesmärkidega alljärgnev:
a)
iga allprogrammi puhul rahaliste vahendite jaotus prioriteetsete valdkondade vahel ja eri rahastamisliikide vahel kooskõlas artikli 9 lõikega 3, artikli 17 lõikega 4 ja artikli 17 lõikega 5. Projektide tegevustoetusi prioriteetsete valdkondade vahel või raames eelnevalt ei jaotata, välja arvatud tehnilise abi projektide ning suutlikkuse suurendamise projektide puhul;
b)
mitmeaastase tööprogrammiga hõlmatud ajavahemiku vältel rahastatavate projektide projektiteemad, millega rakendatakse III lisas sätestatud valdkondlikke prioriteete;
c)
iga prioriteetse valdkonna ja projektitüübi kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed tulemused, näitajad ja eesmärgid mitmeaastase tööprogrammiga hõlmatud ajavahemikuks kooskõlas artikli 3 lõikes 3 sätestatud tulemusnäitajatega ning artiklites 10, 11, 12, 14, 15 ja 16 iga prioriteetse valdkonna jaoks kehtestatud erieesmärkidega;
d)
projektide valikumenetluse tehnilised meetodid ning valimise ja toetuste määramise kriteeriumid vastavalt käesoleva määruse artiklitele 2 ja 19 ning määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 asjakohastele sätetele;
e)
mitmeaastase tööprogrammiga hõlmatud ajavahemiku vältel välja kuulutatavate taotlusvoorude suunavad ajakavad.
3. Komisjon avaldab mitmeaastaste tööprogrammide raames artikli 9 lõikes 1 ja artiklis 13 loetletud prioriteetsetes valdkondades iga-aastased toetustaotluste esitamise kutsed. Komisjon tagab, et taotlusvoorus kasutamata jäänud vahendid jaotatakse ümber artiklis 18 osutatud eri projektiliikide vahel.
4. Komisjon vaatab mitmeaastase tööprogrammi rakendusakti vormis läbi hiljemalt programmi LIFE vahehindamise ajaks. Nimetatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 30 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
Artikkel 25
Rakendamismeetodid
Käesoleva määruse artiklis 3 osutatud üldeesmärkide saavutamiseks viib komisjon tegevusi läbi vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 58 sätestatud eelarve täitmisviisidele, eelkõige täites eelarvet kas tsentraliseeritult vahetult või kaudselt või siis ühiselt koos rahvusvaheliste organisatsioonidega.
Artikkel 26
Haldus- ja tehniline abi
Programmi LIFE rahaliste vahenditega võib katta ka vajalikke kulutusi seoses ettevalmistustööde, järelevalve, kontrolli, auditeerimise, teavitustegevuse ja hindamisega, mis on otseselt vajalikud programmi LIFE juhtimiseks ja artiklis 3 sätestatud üldeesmärkide saavutamiseks.
Komisjon korraldab koostöös riiklike LIFE kontaktpunktidega korrapäraselt seminare ja õpikodasid, avaldab programmi LIFE raames rahastatud projektide loetelusid ja viib läbi muid tegevusi, et aidata kaasa kõiki projekte puudutavate kogemuste, teadmiste ja parimate tavade vahetamisele ning projektitulemuste kordamisele ja ülekandmisele üle kogu liidu. Sel eesmärgil viib komisjon läbi tegevusi, mis on suunatud projektitulemuste levitamisele programmi LIFE toetusesaajate ja muude isikute hulgas, keskendudes vajaduse korral nendele liikmesriikidele, kus programmi LIFE rahaliste vahendite kasutamine on vähene, ning aitab kaasa lõpetatud või käimasolevate projektide teabejagamisele ja koostööle uute projektide toetusesaajate, taotlejate või sama valdkonna sidusrühmadega.
Komisjon korraldab ka eriseminare, õpikodasid või vajadusel muud tüüpi tegevust vähemalt iga kahe aasta tagant, et aidata kaasa kogemuste, teadmiste ja parimate tavade vahetamisele seoses integreeritud projektide väljatöötamise, ettevalmistamise ja rakendamisega ning tehnilise abi projektide kaudu antud abi tõhususega. Nimetatud tegevustes osalevad muid liidu rahalisi vahendeid haldavad riiklikud või piirkondlikud haldusasutused ning muud asjaomased sidusrühmad.
Artikkel 27
Järelevalve ja hindamine
1. Komisjon kontrollib korrapäraselt programmi LIFE (ja selle allprogrammide) rakendamist, sealhulgas kliimaga ja bioloogilise mitmekesisusega seotud kulutuste suurust, ning annab nende kohta aru. Samuti hindab komisjon programmi LIFE ja liidu teiste, täiendavate programmide vahelist koostoimet ning eelkõige programmi LIFE allprogrammide vahelist koostoimet. Komisjon arvutab teise mitmeaastase tööprogrammi jaoks välja suunavad riiklikud eraldised vastavalt I lisas sätestatud kriteeriumidele ainsa eesmärgiga liikmesriigi saavutatud tulemusi võrdlevalt analüüsida.
2. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele järgmised aruanded:
a)
hiljemalt 30. juuniks 2017 välise sõltumatu vahehindamise aruanne programmi LIFE (ja selle allprogrammide) kohta, hõlmates programmi rakendamise kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid aspekte, kliimaga ja bioloogilise mitmekesisusega seotud kulutuste suurust, seda, mil määral on saavutatud eesmärkide vaheline koostoime, programmi LIFE ja liidu teiste asjakohaste programmide vastastikust täiendavust, kõigi meetmete eesmärkide saavutamist (võimalusel tulemuste ja mõju näol), vahendite kasutamise tõhusust ning programmi liidu lisaväärtust, pidades silmas otsuse tegemist meetmete pikendamise, muutmise või peatamise kohta. Vahehindamise aruanne sisaldab ka kvantitatiivset ja kvalitatiivset analüüsi programmi LIFE mõju kohta direktiivides 92/43/EMÜ ja 2009/147/EÜ loetletud elupaikade ja liikide, sealhulgas linnuliikide kaitsestaatusele. Hindamise käigus käsitletakse ka programmist LIFE tulenevat lihtsustamise ulatust, sisemist ja välist sidusust, kõikide eesmärkide jätkuvat asjakohasust ning meetmete panust strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide ja sihtide saavutamisse ja säästvasse arengusse. Arvesse võetakse eelmise programmi LIFE+ pikaajalise mõju hindamise tulemusi. Komisjon lisab vahehindamise aruandele omapoolsed märkused, muu hulgas selle kohta, kuidas tuleb vahehindamise tulemusi arvesse võtta programmi LIFE rakendamisel, ja eelkõige selle kohta, millisel määral tuleb muuta III lisas sätestatud valdkondlikke prioriteete.
Vahehindamise aruandes esitatakse või sellele lisatakse põhjalik hinnang integreeritud projektide nõudluse suuruse ja kvaliteedi, planeerimise ja rakendamise kohta. Erilist tähelepanu pööratakse integreeritud projektide saavutatud või eeldatavale edule liidu muude vahendite võimendamisel, võttes eelkõige arvesse suurema sidususe eeliseid liidu muude rahastamisvahenditega, sidusrühmade kaasatuse ulatust ning seda, mil määral kuulusid või hakkavad kuuluma varasemad programmi LIFE+ projektid integreeritud projektide alla.
b)
hiljemalt 31. detsembriks 2023 välise sõltumatu järelhindamise aruanne, mis hõlmab programmi LIFE ja selle allprogrammide rakendamist ja tulemusi, sealhulgas kliimaga ja bioloogilise mitmekesisusega seotud kulutuste suurust, seda, mil määral on programm LIFE ja selle allprogrammid saavutanud oma eesmärgid, ning mil määral on saavutatud erinevate eesmärkide vaheline koostoime, samuti programmi LIFE panust strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide ja sihtide saavutamisse. Samuti hinnatakse järelhindamise aruandes seda, millisel määral saavutati keskkonna- ja kliimaeesmärkide integreerimine muudesse liidu poliitikavaldkondadesse, ning võimaluse piires tuleks hinnata programmiga LIFE saavutatud majanduslikku kasu, mõju ja lisaväärtust osalenud kogukondadele.
3. Komisjon teeb käesoleva artikli alusel läbi viidud hindamiste tulemused avalikkusele kättesaadavaks.
Artikkel 28
Liidu finantshuvide kaitse
1. Komisjon võtab asjakohaseid meetmeid tagamaks, et käesoleva määruse alusel rahastatavate tegevuste läbiviimisel kaitstakse liidu finantshuve, kohaldades pettust, korruptsiooni ja muud ebaseaduslikku tegevust ennetavaid meetmeid, viies läbi tulemuslikke kontrollimisi, nõudes eeskirjade eiramise avastamise korral alusetult makstud summade tagasimaksmist ning kohaldades vajaduse korral tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid haldus- ja rahalisi karistusi.
2. Komisjonil või tema esindajatel ja kontrollikojal on õigus auditeerida dokumentide põhjal ja kohapeal kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, keda on programmi LIFE raames rahastatud liidu vahenditest.
Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) võib korraldada sellise rahastamisega otseselt või kaudselt seotud ettevõtjate juures kohapealseid kontrolle, mis peavad toimuma nõukogu määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (25) sätestatud korras ning mille eesmärk on teha kindlaks, kas toetuslepingu või toetuse andmise otsuse või liidu rahastamise lepinguga seoses on esinenud pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust.
Ilma et see piiraks esimese ja teise lõigu kohaldamist, peavad koostöölepingud kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega ning toetuslepingud, toetuse määramise otsused ja lepingud, mis tulenevad käesoleva määruse rakendamisest, andma komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile sõnaselgelt õiguse nimetatud kontrollide, kohapealsete kontrollide ja inspekteerimiste läbiviimiseks.
3. Liidu vahenditest toetuse saaja hoiab viie aasta jooksul pärast projektiga seotud viimast väljamakset komisjoni jaoks alles kõik projektiga seotud kulutusi tõendavad dokumendid.
IV JAOTIS
LÕPPSÄTTED
Artikkel 29
Delegeeritud volituste rakendamine
1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2. Artikli 3 lõikes 3 ning artikli 9 lõigetes 2 ja 4 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile seitsmeks aastaks alates 23. detsember 2013. aasta.
3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 3 lõikes 3 ning artikli 9 lõigetes 2 ja 4 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaks määratud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
4. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
5. Artikli 3 lõike 3 ning artikli 9 lõigete 2 ja 4 alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktid jõustuvad üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.
Artikkel 30
Komiteemenetlus
1. Komisjoni abistab keskkonna- ja kliimameetmete programmi LIFE komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
2. Käesolevale lõikele osutamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
Kui komitee oma arvamust ei esita, ei võeta komisjon rakendusakti eelnõu vastu ja kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõike 4 kolmandat lõiku.
Artikkel 31
Kehtetuks tunnistamine
Määrus (EÜ) nr 614/2007 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2014.
Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.
Artikkel 32
Üleminekumeetmed
1. Olenemata käesoleva määruse artikli 31 esimesest lõigust, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 614/2007 alusel enne 1. jaanuari 2014 alustatud meetmete suhtes nende lõpuleviimiseni kõnealust määrust ja need meetmed peavad vastama kõnealuses määruses määratletud tehnilistele sätetele. Käesoleva määruse artikli 30 lõikes 1 osutatud komitee asendab määruse (EÜ) nr 614/2007 artikli 13 lõikes 1 osutatud komiteed alates 23. detsember 2013. aasta.
2. Et tagada üleminek määruse (EÜ) nr 614/2007 alusel võetud meetmetelt programmile LIFE, võib programmi LIFE rahaliste vahenditega katta ka vajalikke kulutusi tehnilisele ja haldusabile, sealhulgas kohustuslikule järelevalvele, teavitamisele ja hindamisele, mis on nõutavad määruse (EÜ) nr 614/2007 kohaselt pärast nimetatud määruse kehtivuse lõppemist.
3. Rahastamispaketist eraldatavad summad, mis on vajalikud järelevalveks, teavitamiseks ja auditeerimiseks pärast 31. detsembrit 2020, loetakse kinnitatuks ainult juhul, kui need on kooskõlas alates 1. jaanuarist 2021 kohaldatava finantsraamistikuga.
4. Assigneeringuid, mis vastavad määruse (EÜ) nr 614/2007 alusel alusetult makstud summade tagasimaksmisest tulenevale sihtotstarbelisele tulule, kasutatakse vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklile 21 programmi LIFE rahastamiseks.
Artikkel 33
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Strasbourg, 11. detsember 2013