РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 17 септември 2013 година
за отказ да бъде предоставена дерогация от Решение 2001/822/ЕО на Съвета по отношение на правилата за произход за захар от Кюрасао
(нотифицирано под номер C(2013) 5826)
(2013/460/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Решение 2001/822/ЕО на Съвета от 27 ноември 2001 г. за асоцииране на отвъдморските страни и територии към Европейската общност („Решение за отвъдморско асоцииране“) (1), и по-специално член 37 от приложение III към него,
като има предвид:
(1)
Приложение III към Решение 2001/822/ЕО се отнася до определението на понятието „продукти с произход“ и методите на административно сътрудничество. В член 37 от него се предвижда, че дерогации от тези правила за произход могат да се приемат в случаите, когато това се налага от развитието на съществуващи производства или създаването на нови производства в дадена държава или територия.
(2)
В член 5, параграф 1, букви ж), й), к) и о) от приложение III към Решение 2001/822/ЕО се предвижда, че частичното или цялостното мелене на захар, отсяването и поставянето в торби се считат за операции, които са недостатъчни, за да придадат статут на продукти с произход.
(3)
В член 6, параграф 4 от приложение III към Решение 2001/822/ЕО се предвижда, че кумулацията на произход от АКТБ/ЕО-ОСТ за всички захарни продукти, класирани в глава 17 от ХС, постепенно намалява във времето и с нея прогресивно се намаляват количествата, за които е разрешена такава кумулация. С определянето на количеството на нула тона постепенното намаляване доведе в крайна сметка до забраната на такава кумулация, считано от 1 януари 2011 г.
(4)
През 2002 г. Нидерландия поиска дерогация от правилото за произход по отношение на захарните продукти, попадащи под кодове по КН 1701 11 90, 1701 99 10 и 1701 91 00, преработвани в Нидерландските Антили, за годишно количество от 3 000 тона. Това искане беше удовлетворено и дерогацията изтече на 31 декември 2007 г.
(5)
През 2009 г. Нидерландия подаде искане за удължаване на предоставената през 2002 г. дерогация, което искане беше отхвърлено с Решение 2009/699/ЕО на Комисията (2). С посоченото решение обаче беше удовлетворено ново искане за дерогация, включено в искането за удължаване, в рамките на количествата, за които на Нидерландските Антили са били предоставени лицензии за внос на захар през 2009 и през 2010 година.
(6)
През 2010 г. Нидерландия поиска нова дерогация за захарни продукти, преработвани в Нидерландските Антили, за периода 2011-2013 г. С Решение 2011/47/ЕС на Комисията (3) дерогацията беше предоставена в съответствие с член 37, параграфи 1, 3 и 7 от приложение III към Решение 2001/822/ЕО и при някои условия, чиято цел беше да се балансират легитимните интереси на операторите от отвъдморските страни и територии (ОСТ) с целите на общата организация на пазара на захар в Съюза. Продуктите, за които бе предоставена дерогация, бяха действително преработвани в Нидерландските Антили и се смяташе, че създадената там добавена стойност на суровата захар е най-малко 45 % от стойността на крайния продукт.
(7)
В Решение 2011/47/ЕС се поясняваше, че постепенното прекратяване на кумулацията на произход от АКТБ/ЕО-ОСТ по отношение на захарта, предвидено в член 6, параграф 4 от приложение III към Решение 2001/822/ЕО, показва намерението на Съюза да съсредоточи търговските преференции върху стопанска дейност, която допринася по устойчив начин за развитието на ОСТ, като надлежно се взема предвид секторът на захарта в Съюза. Този принцип беше приложен при определяне на количествата, за които бе предоставена дерогация с Решение 2011/47/ЕС. В подаденото през 2010 г. искане също така се посочваше, че дружеството в Кюрасао, ползвало се от предходните дерогации, се стреми към диверсификация чрез насочване към дейности, различни от производството на захар, което изисква допълнителни дерогации. Ето защо количествата, предмет на дерогация, постепенно намаляваха във времето (5 000 тона за 2011 г., 3 000 тона за 2012 г. и 1 500 тона за 2013 г.).
(8)
В подаденото през 2010 г. искане Нидерландия изтъкна, че дружеството в Кюрасао, ползвало се от предходните дерогации, се стреми към диверсификация чрез производството на смеси и „биозахар“, които са насочени към напълно различни пазари в сравнение със захарните продукти, обхванати от подаденото през 2010 г. искане. Поисканата през 2010 г. дерогация е била необходима, за да се осигури нужният капитал за инвестициите, необходими за такава диверсификация. Следователно при предоставянето на дерогацията с Решение 2011/47/ЕС се е очаквало тя да осигури необходимия оборот за финансиране на посочените инвестиции в диверсификация на продукти и дейности, така че да не е необходимо дружеството, ползващо се от дерогацията, да иска повече дерогации.
(9)
На 11 февруари 2013 г. Нидерландия поиска от името на правителството на Кюрасао нова дерогация от правилата за произход, определени в приложение III към Решение 2001/822/ЕО, за периода от 1 януари 2013 г. до 31 декември 2013 г., когато Решение 2001/822/ЕО ще престане да бъде в сила. Искането обхващаше общо годишно количество в размер на 5 500 тона захарни продукти от код по КН 1701 14 90, описани като „биозахар“, с произход от трети държави и преработвани в Кюрасао за износ в Съюза.
(10)
Това искане беше официално оттеглено от Нидерландия на 17 април 2013 г., тъй като описаните в искането преработвателни дейности вече не се извършват в Нидерландските Антили. Дружеството в Кюрасао е преместило част от дейността си по преработката на захар, по-специално производството на захар на бучки, произвеждана от сурова захар от захарна тръстика и опакована за продажба на дребно, в Белгия, откъдето понастоящем снабдява супермаркетите в Нидерландия. То е пренасочило останалата си производствена линия към отсяване, почистване, мелене и обикновено смесване на биологична захар и опаковането ѝ в 1 000-килограмови чували за транспорт.
(11)
На 17 април 2013 г. Нидерландия подаде второ искане за дерогация за 5 000 тона захарни продукти, описани като биологична сурова захар от захарна тръстика от код по КН 1701 14 90, за периода от 1 януари 2013 г. до 31 декември 2013 г. Нидерландия обясни, че от разговорите с властите на Кюрасао става ясно, че количествата, за които е предоставена дерогация за 2013 г. с Решение 2011/47/ЕС, ще бъдат недостатъчни за продължаване на дейността на дружеството, извършващо преработката на захарта в Кюрасао.
(12)
Второто искане беше аргументирано главно с промяна в обстоятелствата в засегнатото дружество, тъй като дружеството е пренасочило стопанската си дейност към преработка на биологична захар от захарна тръстика, промяна на световния пазар на захар, тъй като ЕС се е превърнал в нетен вносител на захар, фактът, че добавената стойност на суровините от трети държави е над 45 % от цената франко завод на крайния продукт, и създаването на пряка и непряка заетост в Кюрасао. На 14 юни 2013 г. и 28 юни 2013 г. Нидерландия предостави допълнителна информация в подкрепа на искането си от 17 април 2013 г.
(13)
С писмо от 16 юли 2013 г. Комисията прикани нидерландските власти да вземат под внимание направената от Комисията оценка на искането и намерението на Комисията да препоръча то да бъде отхвърлено. Комисията също така поиска от нидерландските власти да предадат тази оценка на потенциално засегнатото от дерогацията дружество, за да могат Нидерландия и засегнатото дружество да представят фактически или правни съображения, евентуално отнасящи се до искането, преди Комисията да вземе окончателното си решение. Крайният срок за отговор беше 25 юли 2013 г. Отговорът на нидерландските власти беше получен на 24 юли 2013 г.
(14)
Съгласно член 37, параграф 7 от приложение III към Решение 2001/822/ЕО дерогации се предоставят, когато добавената стойност на продукти без произход, използвани в съответната ОСТ, е най-малко 45 % от стойността на завършения продукт, при условие че дерогацията не причинява сериозни вреди на съответния икономически сектор на Съюза или на една или повече държави членки.
(15)
В изпратената от дружеството в Кюрасао и предадена от Нидерландия информация относно изчисляването на стойността, създадена в Кюрасао при производството на „биозахар от захарна тръстика“ през 2013 г., е посочена добавената стойност, получена при преработката на 5 000 тона „биозахар“. Дружеството е посочило също покупната цена за тон сурова „биозахар“ с произход от трети държави и цената франко завод, на която се продава един тон „биозахар“. Според дружеството при тези данни създадената добавена стойност в сравнение с цената франко завод е 52 %. Според същата информация при производството на 1 500 тона „биозахар“ ще бъде създадена добавена стойност в размер на 88 % в сравнение с цената франко завод.
(16)
В изпратената от дружеството и предадена от Нидерландия информация относно изчисляването на стойността, създадена в Кюрасао при производството на „кафява кристална захар“ към 1 януари 2013 г., е посочена добавената стойност, получена при обработката и преработката на 5 500 тона „кафява кристална захар“. В случаите когато най-високата налична добавена стойност за тон „кафява кристална захар“ се смята за реалистична, добавената стойност спрямо цената франко завод възлиза на около 52,4 %. Извършваните операции по преработката на „биозахар“ обаче включват по-малко преработка, отколкото за „кристалната захар“, опакована за продажба на дребно. Следователно присъщата на тези операции добавена стойност и действителните разходи за преработка на „биозахарта“, опакована за транспорт в 1 000-килограмови чували, могат да бъдат само по-ниски в сравнение с „кафявата кристална захар“, опакована за продажба на дребно.
(17)
Според „Global Sugar Outlook - 2013 Report“ (4) („Глобален обзор в сектора на захарта - доклад за 2013 г.“) производствените разходи за захар от захарна тръстика в Бразилия - най-конкурентоспособния регион при производството на захар в света - възлизат на 224,7 USD на тон за производството на захарната тръстика и 95 USD на тон за преработката на захарната тръстика в сурова захар. Общите разходи, включително административните разходи, са 367,8 USD на тон или, при обменен курс 1 EUR = 1,3 USD, 283 EUR на тон сурова захар от захарна тръстика. Като се имат предвид земеделските операции и операциите по преработка, които се включват в производството на сурова захар от захарна тръстика, изглежда малко вероятно разходите за обикновено почистване, смилане и опаковане на биологична захар от захарна тръстика, което е само част от производствения процес, да бъдат по-високи. Ако 283 EUR на тон бъдат приети за реалистични производствени разходи за изчисляване на добавената стойност, получена при почистването, смилането и опаковането на биологична сурова захар от захарна тръстика от дружеството в Кюрасао, то цената франко завод възлиза на 1 020,19 EUR на тон, а добавената стойност спрямо цената франко завод е само 32,2 %.
(18)
При симулацията на съпоставимите разходи в съображение 17 добавената стойност няма да достигне 45 %. Следователно е нереалистично дружеството в Кюрасао да е постигнало такава добавена стойност чрез извършването на обикновена преработка. Вместо това трябва да се предполага, че предадените на Комисията данни включват и други режийни компоненти и печалби, които не представляват суми, допринасящи за благосъстоянието на населението на Кюрасао.
(19)
Съгласно член 37, параграф 3, буква в) от приложение III към Решение 2001/822/ЕО при разглеждането на искания за дерогации следва да се вземат предвид случаите, когато може ясно да бъде показано, че е възможно преустановяване на съществени инвестиции в дадена промишленост поради правилата за произход и когато дерогацията в полза на изпълнението на инвестиционната програма би позволила удовлетворяване на тези правила поетапно.
(20)
Постепенното прекратяване на кумулацията на произход от АКТБ/ОСТ-ЕО по отношение на захарта към 1 януари 2011 г. е било известно предварително на дружеството в Кюрасао, което е имало достатъчно време да се подготви и да осъществи диверсификация с насочване към производството на продукти, неизискващи дерогация.
(21)
В периода 2009-2013 г. дружеството в Кюрасао е ползвало дерогации, спомагащи за създаване на необходимия оборот за извършването на инвестиции в диверсификация, насочена към производството на продукти, неизискващи дерогация от правилата за произход. Според информацията, получена от дружеството, инвестициите през 2009 г. са били много малки, а в периода 2010-2012 г. не са направени никакви инвестиции. Следователно дерогациите само са помогнали за запазване на настоящите дейности на дружеството в Кюрасао, без да допринесат по устойчив начин за развитието на съществуваща промишленост или за създаването на нова такава. Следователно е малко вероятно, че нова дерогация ще стимулира дружеството да направи нови инвестиции.
(22)
За да могат захарните смеси от позиция 2106 по ХС, съдържащи пектин или казеин, да се считат за продукти с произход от Кюрасао и по този начин да се ползват от преференциален достъп до Съюза, стойността на захарта без произход, използвана при производството на крайния продукт, не може да надвишава 30 % от цената франко завод на продукта. Чрез диверсификация, насочена към производството на такива смеси, както се предлага в настоящото искане, дружеството ще трябва въпреки всичко да кандидатства за дерогация, за да може да изпълни правилата за произход.
(23)
Съгласно член 37, параграф 3, буква б) от приложение III към Решение 2001/822/ЕО при разглеждането на искания за дерогации следва да се вземат предвид случаите, когато прилагането на съществуващи правила за произход значително би застрашило способността на съществуваща промишленост в ОСТ да продължи износа си за Съюза, по-специално случаите, когато това би могло да доведе до преустановяване на дейностите ѝ.
(24)
Комисията води баланс, за да анализира пазара на захар и да прецени дали запасите от захар са достатъчни, дали са необходими допълнителни количества захар или трябва да бъде изтеглена захар от пазара, за да се поддържа ценово равнище, близко до референтната цена. Този баланс непрекъснато показва, че количества захар в размер на 50 000-60 000 тона се внасят при пълен размер на митото.
(25)
За захарните продукти от код по КН 1701 14 90 в Съюза се прилага митническа ставка в размер на 419 EUR на тон. Като се има предвид, че цената на бялата захар на световния пазар, включително разходите за рафиниране, търгувана на Лондонската борса за фючърсни сделки е около 380 EUR на тон и приложимата митническа ставка е 419 EUR на тон, то цената на тази захар ще бъде най-малко 800 EUR на тон при доставка в Съюза с платени мита. Средната цена на такива захарни продукти, произведени в Съюза, съгласно съобщенията на държавите членки в съответствие с член 9 от Регламент (ЕО) № 1234/2007 на Съвета (5), е около 725 EUR на тон. При такива условия е малко вероятно тези захарни продукти да се внасят с печалба в Съюза, освен ако не са първокачествена захар, като например биологична захар или захар, която е предмет на справедлива търговия, продавани на много по-висока цена от други захарни продукти.
(26)
Следователно е вероятно значителна част от количествата, внасяни в Съюза при пълен размер на митото, да са биологична захар или захар, която е предмет на справедлива търговия, тъй като цената на такава захар може да достигне 3 000 EUR на тон при продажба на дребно. Обемът на количествата биологична захар от захарна тръстика, внасяни в Съюза при пълен размер на митото, показва, че износителите на захар в целия свят успяват да останат на пазара при настоящите пазарни условия.
(27)
След като към покупната цена за сурова захар, съобщена от дружеството, се прибавят 283 EUR на тон като реалистични производствени разходи за изчисляване на добавената стойност, получена при смилането и опаковането на биологична сурова захар от захарна тръстика от дружеството в Кюрасао, маржа на печалбата и транспортните разходи, съобщени от дружеството, и вносните мита, подлежащи на плащане в Съюза, дружеството в Кюрасао би трябвало да продължава да е в състояние да осъществява икономически ефективен износ на „биозахар“ за Съюза, без да се налага да разчита на дерогация, която ще освободи вносителя в Съюза от плащане на действащите вносни мита. Нещо повече, равнището на продажната цена на тон „биозахар“ за купувача в Нидерландия, според посоченото в искането на Нидерландия, може да се смята за достатъчно, за да компенсира въздействието на прилагания пълен размер на митото.
(28)
Като оператор от ОСТ дружеството в Кюрасао, извършващо дейностите по преработка на захарните продукти, излиза на световния пазар и е свободно да изнася продуктите си навсякъде по света, включително и в Съюза. Следователно това дружество може да бъде сравнявано с други оператори от целия свят, извършващи същата дейност. По-специално равнището на транспортните разходи от ОСТ до Съюза, които според получената от дружеството информация възлизат на 42,59 EUR на тон, не поставя дружеството в Кюрасао в по-неблагоприятно положение при конкурирането му с други участници на пазара, защото дружеството е свободно да продава продуктите си на пазари, които се намират по-близо до мястото му на дейност, отколкото Съюза.
(29)
Износът на захар, меласа и пчелен мед представлява само 6 % от общия износ на стоки от Кюрасао, с изключение на нефтопродуктите. Дейностите по обработка на контейнери във връзка с вноса и износа на захарни продукти представляват само 2 % от всички дейности по обработка на контейнери във връзка с вноса и износа. В най-добрия случай този износ би могъл да има само малък принос в развитието на територията.
(30)
От гледна точка на заетостта се очаква в резултат на дерогацията да бъдат създадени 10 допълнителни работни места, което е несъразмерно малко в сравнение с исканото увеличение на обема на производството. По-специално 10-те допълнителни работни места, които се очаква да бъдат създадени, са по-малко от 20-те работни места, закрити в периода между искането от 2010 г., в което Нидерландия беше посочила, че в дружеството в Кюрасао работят 35 души, и второто искане от 2013 г., в което се посочва, че в дружеството работят 15 души.
(31)
Отказът да бъде предоставена новата дерогация, поискана на 17 април 2013 г., би имал минимално въздействие. Отказът няма да попречи на дружеството да продължи да изнася захарни продукти за Съюза, нито ще възпрепятства инвестициите в захарната промишленост в Кюрасао, тъй като маржът на печалбата ще бъде все така достатъчен за поощряване на инвестициите, дори при заплащане на пълната ставка на митото в Съюза.
(32)
Поради това исканата дерогация не е обоснована от гледна точка на член 37, параграф 1, член 37, параграф 3, букви б) и в) и член 37, параграф 7 от приложение III към Решение 2001/822/ЕО.
(33)
Мерките, предвидени в настоящото решение, са в съответствие със становището на Комитета по Митническия кодекс,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Отхвърля се искането, подадено от Нидерландия на 17 април 2013 г. и допълнено на 14 и 28 юни 2013 г., за дерогация от Решение 2001/822/ЕО по отношение на правилата за произход за захар от Кюрасао.
Член 2
Адресати на настоящото решение са държавите членки.
Съставено в Брюксел на 17 септември 2013 година.
KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,
17. september 2013,
millega keeldutakse erandi tegemisest nõukogu otsusest 2001/822/EÜ Curaçaost pärit suhkru päritolureeglite osas
(teatavaks tehtud numbri C(2013) 5826 all)
(2013/460/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2001. aasta otsust 2001/822/EÜ ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega (Ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsus), (1) eriti selle III lisa artiklit 37,
ning arvestades järgmist:
(1)
Otsuse 2001/822/EÜ III lisas käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö viise. Nimetatud lisa artiklis 37 on sätestatud, et kõnealustest päritolureeglitest võib teha erandeid juhul, kui riigis või territooriumil olemasolevate majandusharude areng või uute majandusharude teke seda nõuab.
(2)
Otsuse 2001/822/EÜ III lisa artikli 5 lõike 1 punktides g, j, k ja o on sätestatud, et suhkru osalist või täielikku jahvatamist, sõelumist ja kottidesse pakkimist käsitatakse päritolustaatuse omandamiseks ebapiisavate toimingutena.
(3)
Otsuse 2001/822/EÜ III lisa artikli 6 lõikes 4 on sätestatud, et kõikide HS gruppi 17 kuuluvate suhkrutoodete osas vähendatakse AKV/EÜ-ÜMT päritolu kumulatsiooni lubatud kogust järk-järgult ja lõpuks kaotatakse see ära. Kui selleks koguseks kehtestati null tonni, keelati nimetatud kumulatsioon alates 1. jaanuarist 2011.
(4)
2002. aastal taotlesid Madalmaad erandit päritolureeglitest CN-koodide 1701 11 90, 1701 99 10 ja 1701 91 00 alla kuuluvate ja Hollandi Antillides töödeldud suhkrutoodete 3 000 tonni suurusele aastakogusele. Taotlus rahuldati ja erand kehtis kuni 31. detsembrini 2007.
(5)
2009. aastal esitasid Madalmaad taotluse 2002. aastal kehtestatud erandi pikendamiseks. See taotlus lükati tagasi komisjoni otsusega 2009/699/EÜ (2). Selle otsusega anti siiski luba taotleda uuesti pikendamistaotluses viidatud erandit nende koguste piires, mille kohta oli Hollandi Antillidele 2009. ja 2010. aastal suhkruimpordiluba antud.
(6)
2010. aastal taotlesid Madalmaad uut erandit Hollandi Antillides töödeldud suhkrutoodetele ajavahemikuks 2011-2013. Komisjoni otsusega 2011/47/EL (3) anti erand kooskõlas otsuse 2001/822/EÜ III lisa artikli 37 lõigetega 1, 3 ja 7 ja teatud tingimustel, mille eesmärk oli viia ülemeremaade ja territooriumide (ÜMT) ettevõtjate õigustatud huvid kooskõlla liidu ühise suhkruturu korraldusega seotud eesmärkidega. Erand anti Hollandi Antillides tegelikult töödeldavatele toodetele ja seal töödeldud toorsuhkru lisandväärtuseks hinnati vähemalt 45 % lõpptoote väärtusest.
(7)
Otsuses 2011/47/EL on selgitatud, et suhkru AKV/EÜ-ÜMT kumulatsiooni lõpetamine vastavalt otsuse 2001/822/EÜ III lisa artikli 6 lõikele 4 näitab ELi kavatsust suunata kaubandussoodustused ÜMTde arengusse jätkusuutlikult panustavasse majandustegevusse, et võtta nõuetekohaselt arvesse suhkruturul tegutsevaid ELi ettevõtjaid. Seda põhimõtet kohaldati nende koguste kindlaksmääramisel, millele anti erand otsusega 2011/47/EL. 2010. aastal esitatud taotluses viidati ka sellele, et eelmistest eranditest kasu saava Curaçao ettevõtte eesmärk oli mitmekesistada oma tegevust täiendavaid erandeid vajava suhkrutootmise kaudu. Seetõttu vähendati järk-järgult erandiga hõlmatud koguseid (5 000 tonni 2011. aastal, 3 000 tonni 2012. aastal ja 1 500 tonni 2013. aastal).
(8)
2010. aastal esitatud taotluses rõhutasid Madalmaad, et eelmistest eranditest kasu saava Curaçao ettevõtte eesmärk oli mitmekesistada oma tegevust segude ja biosuhkru tootmise teel, mis tähendab seda, et toodang suunduks täiesti teistsugusele turule kui 2010. aastal esitatud taotlusega hõlmatud suhkrutoodete turg. 2010. aastal esitati erandi taotlus selleks, et teenida nimetatud tegevuse mitmekesistamiseks nõutavate investeeringute jaoks vajalikku kapitali. Seega eeldati erandi andmisel otsusega 2011/47/EL, et selle erandi abil tekitatakse käive, mida nõuavad toodete ja tegevuse mitmekesistamiseks vajalikud investeeringud, nii et erandist kasu saav ettevõte ei peaks enam uusi erandeid taotlema.
(9)
11. veebruaril 2013 taotlesid Madalmaad Curaçao nimel ajavahemikuks 1. jaanuarist 2013 kuni 31. detsembrini 2013 (otsuse 2001/822/EÜ kehtivuse lõppemise kuupäev) uue erandi kehtestamist otsuse 2001/822/EÜ III lisas sätestatud päritolureeglitest. See taotlus hõlmas mahesuhkruna määratletud, kolmandatest riikidest pärit ja Curaçaos töödeldud ja liitu eksporditud CN-koodi 1701 14 90 alla kuuluvate suhkrutoodete 5 500 tonni suurust aastakogust.
(10)
Madalmaad võtsid selle taotluse ametlikult tagasi 17. aprillil 2013, kuna Hollandi Antillides ei toimunud taotluses kirjeldatud töötlemist. Curaçao ettevõte oli osa oma suhkrutöötlemisega seotud tegevusest, eelkõige toorroosuhkrust valmistatud ja jaemüügiks pakendatud suhkrutükkide tootmise, viinud üle Belgiasse, kus ta praegu varustab Madalmaade selvehalle. Ettevõte on oma ülejäänud tootmisliini suunanud mahepõllumajandusliku suhkru tuulamiseks, puhastamiseks, jahvatamiseks ja tavaliseks segamiseks ning selle pakendamiseks transportimiseks ettenähtud kottidesse mahuga 1 000 kg.
(11)
17. aprillil 2013. aastal esitasid Madalmaad teise taotluse erandi tegemiseks 5 000 tonnile CN-koodi 1701 14 90 alla kuuluvale mahepõllumajandusliku toorroosuhkruna määratletud suhkrutootele ajavahemikuks 1. jaanuarist 2013 kuni 31. detsembrini 2013. Madalamaad selgitasid, et Curaçao ametiasutustega peetud aruteludest on selgunud, et kogused, millele tehti erand 2013. aastaks otsusega 2011/47/EL, ei ole piisavad Curaçaos suhkrut töötleva ettevõtte tegevuse jätkamiseks.
(12)
Teise taotluse peamiseks põhjuseks oli tingimuste muutumine nimetatud ettevõttes, kes oli ümber korraldanud oma tegevuse, suunates selle mahepõllundusliku roosuhkru töötlemisse. Teiste põhjustena võib välja tuua muutused ülemaailmsel suhkruturul, kuna EList oli saanud uus suhkru importija, ja asjaolu, et kolmandatest riikidest pärit toorainete lisandväärtus oli rohkem kui 45 % lõpptoote tehasehinnast. Peale selle mõjutas taotlust otsese ja kaudse tööhõive loomine Curaçaol. 14. juunil 2013 ja 28. juunil 2013 esitasid Madalmaad lisateabe oma 17. aprilli 2013. aasta taotluse põhjendamiseks.
(13)
Komisjon palus oma 16. juulil 2013. aastal saadetud kirjas, et Madalmaade ametiasutused võtaksid teadmiseks komisjoni hinnangu nimetatud taotluse kohta ja komisjoni kavatsuse soovitada taotlus tagasi lükata. Komisjon nõudis samuti, et Madalmaade ametiasutused edastaksid nimetatud hinnangu ettevõttele, keda erand tõenäoliselt mõjutab, et nii Madalmaad kui ka asjaomane ettevõte võiksid esitada küsimusi taotlusega seotud või õiguslike asjaolude kohta enne lõppotsuse tegemist komisjoni poolt. Vastuse esitamise tähtajaks kehtestati 25. juuli 2013. Madalmaade ametiasutused saatsid oma vastuse 24. juulil 2013.
(14)
Otsuse 2001/822/EÜ III lisa artikli 37 lõikes 7 on sätestatud, et erand tehakse juhul, kui asjaomases ÜMTs kasutatud päritolustaatuseta toodetele lisandunud väärtus moodustab vähemalt 45 % valmistoote väärtusest, kui erand ei põhjusta mõnele liidu või ühe või mitme liikmesriigi majandusharule suurt kahju.
(15)
Curaçao ettevõttelt saadud ja Madalmaade ametiasutuste edastatud teabes, mis käsitleb 2013. aastal Curaçao toodetud mahepõllundusliku roosuhkru väärtuse arvutamist, viidatakse lisandväärtusele, mis saadakse 5 000 tonni mahesuhkru töötlemisest. Ettevõte viitas samuti kolmandatest riikidest pärit mahepõllundusliku toorsuhkru ühe tonni ostuhinnale ja tehasehindadele, mida mahesuhkru tonni eest küsitakse. Ettevõte väidab, et need näitajad annavad tehasehindadega võrreldes 52 % lisandväärtuse. Sama teabe põhjal annaks 1 500 tonni mahesuhkru tootmine tehasehindadega võrreldes 88 % lisandväärtuse.
(16)
Ettevõttelt saadud ja Madalmaade ametiasutuste edastatud teabes, mis käsitleb Curaçaol toodetud pruuni kristallsuhkru väärtuse arvutamist 1. jaanuaril 2013. aastal, viidatakse lisandväärtusele, mis saadakse 5 500 tonni pruuni kristallsuhkru töötlemisest. Kui arvutatakse suurimat võimalikku lisandväärtust ühe tonni kohta, on pruuni kristallsuhkru lisandväärtus tehasehindadega võrreldes ligikaudu 52,4 %. Mahesuhkru tootmine nõuab siiski vähem töötlemist kui jaemüügiks pakendatud kristallsuhkru tootmine. Seetõttu võivad töötlemisest saadav lisandväärtus ja tegelikud töötlemise kulud olla väiksemad transportimiseks ettenähtud 1 000 kg kottidesse pakitud mahesuhkru puhul kui jaemüügiks pakitud pruuni kristallsuhkru puhul.
(17)
2013. aasta aruande „Global Sugar Outlook” (4) kohaselt ulatuvad suhkruroo tootmiskulud Brasiilias, mis on suhkrutootmise poolest kõige konkurentsivõimelisem piirkond maailmas, suhkruroo tootmisel 224,7 USA dollarini ühe tonni kohta ja suhkruroost toorsuhkru tootmisel 95 USA dollarini ühe tonni kohta. Kogukulud, sealhulgas halduskulud, on 367,8 USA dollarit ühe tonni kohta või 283 eurot ühe tonni toorroosuhkru kohta, kui vahetuskurss on 1 euro = 1,3 USD. Võttes arvesse suhkruroost toorsuhkru tootmisega seotud kasvatus- ja töötlemistoiminguid, on ebatõenäoline, et mahepõllundusliku roosuhkru puhastamise, jahvatamise ja pakendamisega, mis moodustavad ainult murdosa tootmisprotsessist, kaasneksid suuremad kulud. Kui reaalseks tootmiskuluks pidada 283 eurot ühe tonni kohta, siis, kui tahetakse arvutada, millise lisandväärtuse annab mahepõllundusliku toorroosuhkru puhastamine, jahvatamine ja pakendamine Curaçao ettevõttes, on tehasehind 1 020,19 eurot ühe tonni kohta ja lisandväärtus võrreldes tehasehindadega on ainult 32,2 %.
(18)
Kui lisandväärtuse arvutamiseks kasutatakse põhjenduses 17 esitatud võrdväärseid kulusid, ei ületa lisandväärtus 45 %. Seega ei ole tõenäoline, et Curaçaos asuvas ettevõttes toimuv tavaline töötlemine annaks sellise lisandväärtuse. Seevastu tuleb arvesse võtta, et komisjonile edastatud näitajad sisaldavad muid üldkulusid ja -tulusid, mis ei too kasu Curaçao elanikele.
(19)
Vastavalt otsuse 2001/822/EÜ III lisa artikli 37 lõike 3 punktile c tuleks taotluste läbivaatamisel võtta arvesse juhtumeid, mille puhul on ilmne, et päritolureeglid võivad takistada olulisi investeeringuid mõnesse majandusharusse, ja mille puhul investeerimiskava rakendamist soodustav erand võimaldaks täita nimetatud reegleid järk-järgult.
(20)
Curaçao ettevõte oli teadlik AKV/EÜ-ÜMT kumulatsiooni lõpetamisest 1. jaanuaril 2011 ja ettevõttel oli piisavalt aega end selleks ette valmistada ja teha oma tootmisprotsessi täiendusi, mis ei vaja erandi kehtestamist.
(21)
Ajavahemikul 2009-2013 sai Curaçao ettevõte kasu eranditest, mis aitasid tekitada vajaliku käibe toodete ja tegevuse mitmekesistamiseks vajalike investeeringute tegemiseks, et valmistada tooteid, mis ei nõua erandit päritolureeglitest. Ettevõttelt saadud teabe kohaselt tehti 2009. aastal väga vähe investeeringuid ja ajavahemikul 2010-2012 ei tehtud ühtki investeeringut. Seega aitasid antud erandid üksnes toetada Curaçao ettevõtte käimasolevat tegevust, ent nende abil ei arendatud olemasolevat tööstust ega loodud uut tööstusharu. Seetõttu on ebatõenäoline, et uus erand innustaks ettevõtet uusi investeeringuid tegema.
(22)
Et HS 2106 gruppi kuuluvaid, pektiini või kaseiini sisaldavaid suhkrusegusid saaks pidada Curaçaost pärinevateks ja seega võimaldada neile sooduspääs liitu, ei tohi lõpptoote valmistamisel kasutatud päritolustaatuseta suhkru osakaal ületada 30 % toote tehasehinnast. Isegi kui ettevõte mitmekesistab oma toodangut nimetatud segude tootmise kaudu vastavalt käsitletavas taotluses esitatud ettepanekule, peab ettevõte siiski esitama taotluse erandi saamiseks, et täita päritolureegleid.
(23)
Otsuse 2001/822/EÜ III lisa artikli 37 lõike 3 punkti b kohaselt tuleks taotluste läbivaatamisel võtta arvesse juhtumeid, kus olemasolevate päritolureeglite kohaldamine kahjustaks oluliselt ÜMT olemasoleva majandusharu võimalusi jätkata eksporti liitu, ja iseäranis neid juhtumeid, mis võivad põhjustada tegevuse lõppemise selles harus.
(24)
Komisjon peab bilansiarvestust, et analüüsida suhkruturgu ja otsustada, kas suhkruvarud on piisavad, kas turule on vaja tuua täiendavaid varusid või kas suhkur tuleks turult eemaldada, et säilitada võrdlushinna lähedane hinnatase. Selles bilansiarvestuses on kogu aeg nähtav 50 000 - 60 000 tonni suurune täieliku tollimaksuga imporditud suhkrukogus.
(25)
CN-koodi 1701 14 90 alla kuuluvate suhkrutoodete suhtes kohaldatakse liidus tollimaksu suurusega 419 eurot ühe tonni kohta. Võttes arvesse, et valge suhkru hind maailmaturul, sealhulgas rafineerimiskulud, on Londoni futuuribörsil umbes 380 eurot ühe tonni kohta ja suhkru suhtes kohaldatakse tollimaksu suurusega 419 eurot tonni kohta, oleks nimetatud suhkru hind liitu toomisel ja tollimaksu tasumisel vähemalt 800 eurot tonni kohta. Liikmesriikide poolt esitatud teabe kohaselt vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 (5) artiklile 9 on nende liidus toodetud suhkrutoodete keskmine hind ligikaudu 725 eurot tonni kohta. Sellistel tingimustel on ebatõenäoline, et neid suhkrutooteid saaks kasumlikult liitu importida, välja arvatud siis, kui tegemist on kallima suhkruga, näiteks mahesuhkru või õiglase kaubanduse (fair trade) suhkruga, mida müüakse palju kõrgema hinnaga kui teisi suhkrutooteid.
(26)
Seetõttu on tõenäoline, et märkimisväärse osa liitu täieliku tollimaksuga imporditud suhkrust moodustab mahesuhkur või õiglase kaubanduse suhkur, kuna sellist suhkrut saab jaemüügisektoris müüa hinnaga kuni 3 000 eurot tonni eest. Täieliku tollimaksuga liitu imporditud mahepõllundusliku roosuhkru kogus annab tunnistust sellest, et kogu maailma suhkrutootjad saavad praegustes turutingimustes hakkama.
(27)
Kui toorsuhkru ostuhinnale lisada ettevõtte poolt esitatud teabe kohaselt reaalseks peetavad tootmiskulud 283 eurot tonni kohta, mille põhjal saab arvutada mahepõllundusliku toorroosuhkru Curaçao ettevõttes jahvatamisest ja pakendamisest tekkiva lisandväärtuse, ettevõtte poolt esitatud kasumimarginaali ja transpordikulud ja liidule makstavad imporditollimaksud, peaks Curaçao ettevõte ikkagi olema võimeline mahesuhkrut kulutõhusalt liitu eksportima ja mitte tuginema eranditele, mis vabastavad importija liidus kohaldatavate imporditollimaksude maksmisest. Peale selle võib Madalmaade esitatud taotluses nimetatud müügihinda, millega mahesuhkru tonn müüakse ostjale Madalmaades, pidada piisavaks, et korvata kohaldatava täieliku tollimaksu mõju.
(28)
ÜMT ettevõtjana tegutsev, suhkrutoodete töötlemisega tegelev Curaçao ettevõte on siirdunud maailmaturule ja tal on võimalik oma tooteid eksportida kõikidesse maailmajagudesse, sealhulgas Euroopa Liitu. Seega võib nimetatud ettevõtet pidada võrdväärseks kõikide teiste sama tegevusala harrastavate ettevõtjatega kogu maailmas. Tasub märkida, et ÜMTst liitu transportimise kulud, mis ulatuvad kõnealuse ettevõtte esitatud andmete kohaselt 42,59 euroni tonni kohta, ei aseta Curaçao ettevõtet ebasoodsasse olukorda teiste konkurentidega turul võisteldes, kuna ettevõte saab oma tooteid müüa turgudel, mis asuvad tema tegevuskohale lähemal kui EL.
(29)
Suhkur, melass ja mesi moodustavad ainult 6 % Curaçao valmistatud toodete koguekspordist (välja arvatud naftatooted). Suhkrutoodete impordi ja ekspordiga seotud konteinerite käitlemise teenused moodustavad ainult 2 % kõikidest impordi ja ekspordiga seotud konteinerite käitlemise teenustest. Nimetatud ekspordi toetamine võib ainult vähesel määral kaasa aidata kõnealuse piirkonna arengule.
(30)
Tööhõive osas eeldatakse, et erandi abil luuakse kümme uut töökohta. See on ebaproportsionaalselt väike arv võrreldes taotletava tootmismahu suurenemisega. Nimetatud kümnest uuest töökohast ei piisa, et korvata 20 töökoha kaotamist pärast 2010. aastal esitatud taotlust, milles Madalmaad ütlesid, et Curaçao ettevõttes töötas 35 inimest. 2013. aastal esitatud teises taotluses väideti, et ettevõttes töötab 15 inimest.
(31)
17. aprillil 2013. aastal esitatud erandi taotluse tagasilükkamise mõju on minimaalne. Erandi andmisest keeldumine ei takista ettevõttel jätkata suhkrutoodete eksportimist liitu ega tõkesta investeeringute tegemist Curaçao suhkrutööstusesse, kuna kasumimarginaal on jätkuvalt piisav investeeringute hõlbustamiseks, ka siis, kui liidule makstakse täielikku tollimaksu.
(32)
Eeltoodust tulenevalt ei ole taotletav erand põhjendatud vastavalt otsuse 2001/822/EÜ III lisa artikli 37 lõikele 1, lõike 3 punktidele b ja c ja lõikele 7.
(33)
Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Madalmaade poolt 17. aprillil 2013. aastal esitatud ja 14. ja 28. juunil 2013. aastal täiendatud taotlus erandi tegemiseks otsusest 2001/822/EÜ Curaçaost pärit suhkru päritolureeglite osas lükatakse tagasi.
Artikkel 2
Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.
Brüssel, 17. september 2013