ДЕЛЕГИРАН РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 357/2014 НА КОМИСИЯТА
от 3 февруари 2014 година
за допълване на Директива 2001/83/ЕО на Европейския парламент и на Съвета и Регламент (ЕО) № 726/2004 на Европейския парламент и на Съвета по отношение на случаите, в които може да се наложи изискване за провеждане на проучвания за ефикасност след получаване на разрешение за търговия
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2001/83/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 6 ноември 2001 г. за утвърждаване на кодекс на Общността относно лекарствени продукти за хуманна употреба (1), и по-специално член 22б от нея,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 726/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 31 март 2004 г. за установяване на процедури на Общността за разрешаване и контрол на лекарствени продукти за хуманна и ветеринарна употреба и за създаване на Европейска агенция по лекарствата (2), и по-специално член 10б от него,
като има предвид, че:
(1)
Решенията за предоставяне на разрешения за лекарствени продукти следва да се вземат въз основа на обективни критерии за качество, безопасност и ефикасност на съответните лекарствени продукти, за да се гарантира, че на пазара се предлагат и на пациентите се прилагат само лекарствени продукти с високо качество. Следователно новите лекарствени продукти трябва да бъдат обект на задълбочени проучвания, включително клинични изпитвания за ефикасност преди разрешаването им.
(2)
Съгласно член 21а, буква е) от Директива 2001/83/ЕО и член 9, параграф 4, буква вв) от Регламент (ЕО) № 726/2004 в определени случаи може да бъде необходимо наличните към момента на предоставяне на разрешението данни да бъдат допълнени с информация относно ефикасността на лекарствения продукт във връзка с опасения, чието отстраняване не е било възможно преди предоставянето на разрешението за търговия. Освен това в съответствие с член 22а, параграф 1, буква б) от Директива 2001/83/ЕО и член 10а, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕО) № 726/2004 наличието на нова информация, получена след като разрешението е предоставено, може да наложи основно преразглеждане на предходните оценки на ефикасността, както и привеждане на допълнителни потвърждаващи ефикасността данни, като в същото време разрешението за търговия се запазва. И в двата случая националните компетентни органи, Европейската агенция по лекарствата и Комисията (наричани по-нататък „компетентните органи“) могат да изискат от титуляря на разрешението за търговия да проведе проучване за ефикасност след получаване на разрешението.
(3)
Задължението за провеждане на такова проучване следва да бъде продиктувано от наличието на аргументирани опасения от научно естество, които могат да имат пряко отношение към запазването на разрешението за търговия. Това задължение не следва да бъде използвано като основание за по-ранно предоставяне на разрешение за търговия. Съгласно член 22а, параграф 1 от Директива 2001/83/ЕО и член 10а, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 726/2004 задължението за провеждане на подобно проучване следва да се обоснове поотделно за всеки конкретен случай, като се вземат предвид характеристиките на лекарствения продукт и наличните данни. Проучването следва да осигури на компетентните органи и на титуляря на разрешението за търговия необходимата информация с цел или да се допълнят първоначално представените данни, или да се провери дали разрешението за търговия следва да се запази в първоначалния си вид, да се промени действието му, временно да се спре или да се отмени въз основа на новите данни от проучването.
(4)
С разпоредбите на член 22б от Директива 2001/83/ЕО и член 10б от Регламент (ЕО) № 726/2004 Комисията се оправомощава да определи случаите, в които може да бъде наложено изискване за провеждане на проучвания за ефикасност след получаването на разрешение. В интерес на прозрачността и правната сигурност, както и с оглед на развитието на научните познания е целесъобразно да се изготви списък на конкретните случаи и обстоятелства, които биха могли да се вземат под внимание.
(5)
В различни терапевтични области като начин за определяне на ефикасността на лекарствените продукти при клинични изследвания за проучване или потвърждаване на резултати се използват алтернативни крайни точки за ефикасност, като например биомаркери или намаляване на размера на туморите при онкологичните заболявания. За обосноваването на оценката въз основа на тези алтернативни крайни точки за ефикасност може да са необходими допълнителни данни относно ефикасността, събрани след предоставянето на разрешението, с цел да се провери въздействието на конкретната интервенция върху клиничните резултати или развитието на заболяването. Може да е необходимо също така да се провери дали данните за преживяемостта по време на периода след предоставянето на разрешението опровергават или, напротив, потвърждават резултатите, установени въз основа на алтернативните крайни точки за ефикасност.
(6)
Някои лекарствени продукти редовно се използват в комбинация с други. Макар че заявителите, кандидатстващи за разрешително за търговия, следва да включат ефекта от тези комбинации в обхвата на клиничните изследвания, в много случаи не е необходимо, нито е оправдано да се изследват всички възможни комбинации, включени в разрешението за търговия преди предоставянето му. Вместо това научната оценка може да стъпи частично върху екстраполацията на вече съществуващи данни. В някои случаи за конкретни комбинации може да е уместно да се съберат допълнителни клинични доказателства след получаването на разрешението, ако чрез проучванията могат да бъдат изяснени аспекти, които не са били обхванати до този момент. Това се отнася по-специално за комбинациите, които се използват или се очаква да се използват в ежедневната медицинска практика.
(7)
При основните клинични изследвания, провеждани преди предоставянето на разрешение за търговия, гарантирането на солиден и представителен обхват на всички различни групи от пациенти, към които се прилага лекарственият продукт, може да се окаже трудна задача. Това не винаги обезсилва цялостния благоприятен резултат от оценката на ползите и рисковете на продукта към момента на разрешаването му. За някои определени групи обаче, при които се наблюдава повече несигурност, що се отнася до ползите, може да бъде необходима допълнителна обосновка на ефективността, както и провеждане на специално насочени клинични изследвания на етапа след предоставяне на разрешението.
(8)
В общия случай липсва задължително изискване за дългосрочно проследяване на ефикасността на лекарствените продукти като част от проучванията, провеждани след разрешаването им, дори за лекарствените продукти, разрешени за хронични заболявания. В много случаи въздействието на даден лекарствен продукт отслабва с течение на времето, което налага промяна в терапията. Същевременно това не компрометира непременно съотношението между ползите и рисковете при този лекарствен продукт, нито благоприятния ефект от него до този момент. В изключителни случаи, когато потенциалната липса на ефикасност в дългосрочен план може да породи опасения по отношение на положителното съотношение между ползите и рисковете от дадена интервенция, следва да бъде наложено изискването за провеждане на проучвания след разрешаването на лекарствените продукти. Пример за такива случаи са иновативните терапии, при които се предполага, че интервенцията ще доведе до изменение в развитието на заболяването.
(9)
Като изключение, провеждането на проучвания в ежедневната медицинска практика може да се изисква, когато са налице ясни доказателства, че установените чрез рандомизирани контролирани клинични изпитвания ползи от даден лекарствен продукт се повлияват в значителна степен от условията на реалната среда или реалната употреба на продукта или когато конкретният научен аспект, представляващ интерес, може да бъде проучен най-добре чрез данни, осигурявани в хода на ежедневната медицинска практика. Освен това провеждането на проучвания на ефикасността по отношение на защитната функция на ваксините не винаги е възможно. Вместо това могат да се използват оценките от прогнозните проучвания на ефективността, провеждани по време на имунизационните кампании след разрешаването на продукта, за да се получат допълнителни данни за това доколко дадена ваксина може да осигури краткосрочна или дългосрочна защита.
(10)
По време на жизнения цикъл на даден разрешен лекарствен продукт може да настъпят съществени промени в стандартите по отношение на диагностицирането, терапията или профилактиката на дадено заболяване, които да доведат до необходимост от възобновяване на дискусията относно установеното съотношение между рисковете и ползите при този продукт. Съдът на Европейския съюз постанови, че промяната в съществуващия сред медицинската общност консенсус по отношение на подходящите критерии за оценка на терапевтичната ефективност на даден лекарствен продукт може да се разглежда като наличие на конкретни и обективни фактори, които могат да се превърнат в основание за неблагоприятна оценка на съотношението между ползите и рисковете от конкретния продукт (3). Следователно може да възникне необходимост от нови доказателства относно ефикасността на лекарствения продукт с цел да се запази благоприятната оценка на съотношението на ползите и рисковете от него. Аналогично, ако натрупаните познания за конкретно заболяване или за фармакологията на даден лекарствен продукт поставят под въпрос критериите, използвани за установяването на неговата ефикасност към момента на предоставяне на разрешението за търговия, може да се обмисли необходимостта от провеждане на допълнителни проучвания.
(11)
За да бъдат събрани съдържателни данни, е необходимо е да се гарантира, че проучванията за ефикасност, които ще бъдат провеждани след предоставянето на разрешение за търговия, ще бъдат насочени към решаване на конкретния проблем.
(12)
Компетентните органи могат да наложат задължения за гарантиране или потвърждаване на ефикасността на лекарствен продукт за хуманна употреба в контекста на разрешение за търговия, предоставено при определени условия, и/или разрешение за търговия, предоставено при изключителни обстоятелства или в резултат на процедура, започната съгласно членове 31 и 107и от Директива 2001/83/ЕО или член 20 от Регламент (ЕО) № 726/2004. Освен това може да е необходимо титулярите на разрешения за търговия с лекарствен продукт за модерна терапия или лекарствен продукт за педиатрична употреба да се съобразят с определени мерки, за да се гарантира проследяването на ефикасността. Това поражда необходимост от провеждане на проучвания за ефикасност след получаването на разрешение за търговия. Необходимостта от тези проучвания следва да бъде оценена в контекста на тези процедури и независимо от случаите и обстоятелствата, посочени в настоящия регламент,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. В съответствие с член 21а, буква е) и член 22а, параграф 1, буква б) от Директива 2001/83/ЕО и член 9, параграф 4, буква вв) и член 10а, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕО) № 726/2004 националните компетентни органи, Европейската агенция по лекарствата или Комисията могат на наложат на титуляр на разрешение за търговия изискването за провеждане на проучване за ефикасност след получаването на разрешението:
а)
когато по отношение на определени аспекти, свързани с ефикасността на лекарствения продукт, са установени опасения, които могат да бъдат отстранени само след пускането на пазара на лекарствения продукт;
б)
когато познанията по отношение на конкретното заболяване, клиничната методология или употребата на даден лекарствен продукт в реални условия показват, че може да е необходимо предишните оценки на ефикасността да бъдат преразгледани основно.
2. Националните компетентни органи, Европейската агенция по лекарствата или Комисията прилагат само параграф 1, когато възникне един или когато възникнат няколко от следните случаи:
а)
първоначалната оценка на ефикасността е въз основа на алтернативни крайни точки за ефикасност, поради което е необходима проверка на ефекта от интервенцията върху клиничните резултати или развитието на заболяването или потвърждение на предишни предположения относно ефикасността;
б)
по отношение на лекарствените продукти, използвани в комбинация с други лекарствени продукти, е налице необходимост от допълнителни данни относно ефикасността, за да бъдат изяснени аспекти, които не са били обхванати към момента на разрешаването на лекарствения продукт;
в)
по отношение на определени групи от пациенти са налице съмнения относно ефикасността на лекарствения продукт, които не са могли да бъдат отстранени преди предоставянето на разрешението за търговия и по отношение на които са необходими допълнителни клинични доказателства;
г)
потенциалната липса на ефикасност в дългосрочен план може да породи опасения по отношение на благоприятната оценка на съотношението между ползите и рисковете от лекарствения продукт;
д)
доказаните чрез клинични изпитвания ползи от даден лекарствен продукт се повлияват в значителна степен от употребата на лекарствения продукт в реални условия или, по отношение на ваксините - провеждането на проучвания за ефикасност относно защитната функция на ваксините не е било възможно;
е)
налице е промяна в познанията относно дадено заболяване или относно фармакологията на даден лекарствен продукт, която налага получаването на допълнителни доказателства относно ефикасността на лекарствения продукт;
ж)
налице са нови конкретни и обективни научни фактори, които могат да бъдат основание за основно преразглеждане на предишните оценки на ефикасността.
3. Случаите, посочени в параграфи 1 и 2, не засягат налагането на задължение на титуляря на разрешение за търговия за провеждане на проучване за ефикасност след получаване на разрешението в контекста на някой от следните случаи:
а)
разрешение за търговия, предоставено при определени условия в съответствие с член 14, параграф 7 от Регламент (ЕО) № 726/2004;
б)
разрешение за търговия, предоставено при изключителни обстоятелства и при определени условия в съответствие с член 14, параграф 8 от Регламент (ЕО) № 726/2004 или член 22 от Директива 2001/83/ЕО;
в)
разрешение за търговия, предоставено за лекарствен продукт за модерна терапия, в съответствие с член 14 от Регламент (ЕО) № 1394/2007 на Европейския парламент и на Съвета (4);
г)
педиатрична употреба на лекарствен продукт в съответствие с член 34, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1901/2006 на Европейския парламент и на Съвета (5);
д)
процедура, започната в съответствие член 31 или 107и от Директива 2001/83/ЕО, или член 20 от Регламент (ЕО) № 726/2004.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 3 февруари 2014 година.
KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 357/2014,
3. veebruar 2014,
millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/83/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 726/2004 seoses olukordadega, mille korral võib nõuda müügiloa saamise järgseid tõhususuuringuid
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiivi 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta, (1) eriti selle artiklit 22b,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 726/2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet, (2) eriti selle artiklit 10b,
ning arvestades järgmist:
(1)
Ravimitele müügilubade andmise otsused tuleks teha asjaomase ravimi objektiivsete kvaliteedi-, ohutus- ja tõhususkriteeriumide alusel tagamaks, et turule lastakse ja patsientidele antakse ainult kvaliteetseid ravimeid. Seepärast peavad uued ravimid enne nende jaoks loa andmist läbima põhjalikud uuringud, sealhulgas kliinilise tõhususe uuringud.
(2)
Direktiivi 2001/83/EÜ artikli 21a punkti f ja määruse (EÜ) nr 726/2004 artikli 9 lõike 4 punkti cc kohaselt võib olla teatavatel juhtudel vaja täiendada andmeid, mis olid kättesaadavad loa andmise ajal, ravimi tõhusust käsitleva lisateabega, et lahendada probleemid, mida ei saanud lahendada enne müügiloa andmist. Peale selle võib direktiivi 2001/83/EÜ artikli 22a lõike 1 punkti b ja määruse (EÜ) nr 726/2004 artikli 10a lõike 1 punkti b kohaselt olla müügiloa saamise järgse teabe alusel vaja põhjalikult läbi vaadata varasemad tõhususe hindamised ja nõuda tõhususe kohta täiendavaid ja kinnitavaid andmeid, samal ajal kui müügiluba säilitatakse. Mõlemas olukorras võivad riiklik pädev asutus, Euroopa Ravimiamet ja komisjon (edaspidi „pädevad asutused”) nõuda müügiloa omanikult müügiloa saamise järgsete tõhususuuringute tegemist.
(3)
Müügiloa saamise järgsete tõhususuuringute tegemise kohustus peaks põhinema teatavatel nõuetekohaselt põhjendatud teaduslikel seisukohtadel, millel võib olla otsene mõju müügiloa säilitamisele. Seda ei tohiks kasutada põhjendusena müügiloa enneaegsele andmisele. Direktiivi 2001/83/EÜ artikli 22a lõike 1 ja määruse (EÜ) nr 726/2004 artikli 10a lõike 1 kohaselt tuleb kõnealuse uuringu tegemise kohustust põhjendada juhtumipõhiselt, võttes arvesse ravimi omadusi ja kättesaadavaid andmeid. Uuring peab pädevatele asutustele ja müügiloa omanikule andma vajaliku teabe kas esialgsete tõendite täiendamiseks või selleks, et kontrollida, kas müügiluba tuleks uuringust saadud uute andmete alusel sellisena säilitada või peatada selle kehtivus või tuleks seda muuta või see tagasi võtta.
(4)
Direktiivi 2001/83/EÜ artikli 22b ja määruse (EÜ) nr 726/2004 artikli 10b alusel on komisjonil õigus määrata kindlaks olukorrad, mille korral võib nõuda müügiloa saamise järgseid tõhususuuringuid. Läbipaistvuse ja õiguskindluse huvides ja võttes arvesse teaduslike teadmiste arengut, on asjakohane koostada loetelu konkreetsetest olukordadest ja asjaoludest, mida tuleks arvesse võtta.
(5)
Mitmes ravivaldkonnas on kasutatud surrogaattulemusnäitajaid, nagu biomarkerid või kasvaja kahanemine onkoloogias, et määratleda ettevalmistavate või kinnitavate kliiniliste uuringutega ravimi tõhusus. Kõnealustel tulemusnäitajatel põhinevate hinnangute põhjendamiseks võib olla müügiloa saamise järgses etapis vaja tõhususe kohta täiendavaid andmeid, et kontrollida sekkumise mõju kliinilistele tulemustele või haiguse kulule. Peale selle võib olla vaja kontrollida, kas üldised ellujäämusandmed on müügiloa saamise järgses etapis vastuolus surrogaattulemusnäitajatega või kinnitavad neid.
(6)
Teatavaid ravimeid võib regulaarselt kasutada koos teiste ravimitega. Kuigi müügiloa taotleja peaks käsitlema selliste kombinatsioonide mõju kliinilistes uuringutes, ei ole tavapäraselt nõutav ega asjakohane enne müügiloa andmist põhjalikult uurida kõiki selliseid võimalikke kombinatsioone, mida müügiluba üldiselt hõlmab. Selle asemel võib teaduslik hinnang põhineda olemasolevate andmete ekstrapoleerimisel. Teatavatel juhtudel võib müügiloa saamise järgses etapis olla vaja kliinilisi lisatõendeid teatavate kombinatsioonide kohta, kui tänu sellistele tõenditele saaks kõrvaldada kahtlused, mida ei ole veel käsitletud. Seda eelkõige juhul, kui kõnealuseid kombinatsioone kasutatakse või tõenäoliselt kasutatakse igapäevases meditsiinipraktikas.
(7)
Enne müügiloa andmist tehtavates kliinilistes põhiuuringutes võib olla keeruline käsitleda usaldusväärset kogumit kõikidest eri alamrühmadest, kellele ravimit antakse. See ei välista siiski tingimata võimalust, et ravimi kasu ja riski vaheline tasakaal on müügiloa andmise ajal positiivne. Teatavate alamrühmade kohta, mille puhul ei ole kasulikkus kindel, võib tõhususe kohta olla müügiloa saamise järgses etapis vaja konkreetsel eesmärgil tehtavate kliiniliste uuringutega saada täiendavaid tõendeid.
(8)
Tavapärases olukorras ei ole kohustust müügiloa saamise järgse järelevalve raames ravimi tõhusust pikaajaliselt jälgida, isegi juhul, kui on tegemist krooniliste haiguste raviks lubatud ravimitega. Mitmel juhul kahaneb ravimi mõju aja jooksul ja ravi on vaja muuta. See ei kahjusta siiski tingimata ravimi kasu ja riski vahelist tasakaalu ega seni ravimi kasulikkusele antud hinnangut. Erakorralistel juhtudel tuleks müügiloa saamise järgsed uuringud teha sellises olukorras, kus tõhususe puudumine võib pikaajalises perspektiivis tekitada kahtlusi seoses sellega, kas sekkumise kasu ja riski vaheline tasakaal püsib positiivne. See võib olla oluline seoses uuendusliku raviga, mille puhul peaks sekkumine muutma haiguse kulgu.
(9)
Erandkorras võib taotleda uuringuid igapäevase meditsiinipraktika kohta, kui on selgeid tõendeid, et tegelikud kasutustingimused mõjutavad märkimisväärselt ravimist saadavat kasu, mis on tõendatud pisteliste kontrollitud kliiniliste uuringute käigus või kui konkreetseid teaduslikke seisukohti saab kõige paremini käsitleda igapäevases meditsiinipraktikas kogutud andmete alusel. Peale selle ei ole alati võimalik teha vaktsiini tõhususe uuringuid. Selliste prospektiivsete uuringute tulemusel tõhususe kohta esitatud prognoose, mis tehti müügiloa andmise järgselt vaktsineerimiskampaaniate ajal, võiks kasutada alternatiivse võimalusena selleks, et saada täiendavaid teadmisi vaktsiini kaitsevõime kohta lühikeses või pikas perspektiivis.
(10)
Müügiloaga ravimi elutsükli jooksul võivad haiguse diagnoosimist ning selle ravimist või ennetamist käsitlevad nõuded oluliselt muutuda, mistõttu tuleb arutelu ravimi kasu ja riski vahel kindlaksmääratud tasakaalu üle võib olla uuesti algatada. Euroopa Kohus on teinud otsuse, milles märgitakse, et kui arstkond muudab üldist suhtumist asjakohastesse ravimi toime hindamise kriteeriumitesse, võib see olla konkreetne ja objektiivne asjaolu, mille alusel anda asjaomase ravimi kasu ja riski vahelisele tasakaalule negatiivne hinnang (3). Seetõttu võib olla vaja esitada ravimi tõhususe kohta uusi tõendeid, ei säilitada kasu ja riski vahelisele tasakaalule antud positiivset hinnangut. Kui haiguse või ravimi farmakoloogia kohta saadud uued teadmised seavad kahtluse alla müügiloa andmise ajal ravimi tõhususe hindamiseks kasutatud kriteeriumid, võib kaaluda täiendavate uuringute tegemist.
(11)
Et saada usaldusväärseid andmeid, on vaja tagada, et müügiloa saamise järgsed tõhususuuringud on sellised, et nendega saab vastata uuringu eesmärgiks seatud teaduslikule küsimusele.
(12)
Pädevad asutused võivad kehtestada kohustused inimtervishoius kasutatava ravimi tõhususe tagamiseks või kinnitamiseks seoses teatavatel kindlaksmääratud tingimustel antavate müügilubadega ja/või erandlikel asjaoludel antavate müügilubadega või kooskõlas direktiivi 2001/83/EÜ artikliga 31 või artikliga 107i või määruse (EÜ) nr 726/2004 artikliga 20 algatatud suunamismenetluse tulemusel antavate müügilubadega. Uudse ravimi või pediaatrias kasutatava ravimi müügiloa omanikel võib olla vaja võtta teatavaid meetmeid, et tagada tõhususe jälgimine. Seega on vaja teha müügiloa saamise järgne tõhususuuring. Sellise uuringu tegemise vajadust tuleks hinnata kõnealuste menetluste raames ja sõltumatult käesolevas määruses sätestatud konkreetsetest olukordadest ja asjaoludest,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Riigi pädev asutus, Euroopa Ravimiamet või komisjon võivad nõuda müügiloa omanikult müügiloa saamise järgsete tõhususuuringute tegemist kooskõlas direktiivi 2001/83/EÜ artikli 21a punktiga f ja artikli 22a lõike 1 punktiga b ja määruse (EÜ) nr 726/2004 artikli 9 lõike 4 punktiga cc ja artikli 10a lõike 1 punktiga b,
a)
kui on ilmnenud probleemid seoses ravimi tõhususe teatavate aspektidega ja need saab lahendada alles pärast ravimi turulelaskmist,
b)
kui teadmised haiguse kohta või kliinilised meetodid või ravimi kasutamine tegelikes olukordades osutavad sellele, et varasemaid tõhususe hinnanguid tuleks märkimisväärselt muuta.
2. Riigi pädev asutus, Euroopa Ravimiamet või komisjon kohaldavad lõiget 1 ainult sel juhul, kui ilmnevad üks või mitu järgmistest asjaoludest:
a)
tegemist on surrogaattulemusnäitajatel põhineva esialgse tõhusushinnanguga, mis eeldab, et kontrollitakse sekkumise mõju kliinilistele tulemustele või haiguse kulule või kinnitatakse tõhususe kohta tehtud prognoosid,
b)
koos muude ravimitega tarvitatavate ravimite puhul on tõhususe kohta vaja põhjalikumaid andmeid seoses kahtlustega, mida ei käsitletud ravimile müügiloa andmise ajal,
c)
teatavate alamrühmade puhul ravimi tõhususe osas esinenud kahtlusi ei saanud enne müügiloa andmist käsitleda ja nende kohta on seepärast vaja täiendavaid kliinilisi tõendeid,
d)
tõhusus võib pikas perspektiivis väheneda, mille tõttu tekivad probleemid ravimi kasu ja riski vahelise positiivse tasakaalu säilitamisega,
e)
ravimi kasutamine tegelikes kasutustingimustes on oluliselt mõjutanud kliinilistes uuringutes kinnitust leidnud kasu või vaktsiinide puhul ei olnud võimalik teha kaitse tõhususe uuringuid,
f)
teadmised haiguse ravi kvaliteedi või ravimi farmakoloogia kohta on muutunud nii, et ravimi tõhususe kohta on vaja lisatõendeid,
g)
uued konkreetsed ja objektiivsed teaduslikud andmed annavad alust arvata, et varasemad tõhususe hinnangud tuleb põhjalikult läbi vaadata.
3. Lõigetes 1 ja 2 sätestatud olukorrad ei piira müügiloa omaniku kohustust teha müügiloa saamise järgne tõhususuuring, kui ilmneb üks järgmistest olukordadest:
a)
müügiluba on määruse (EÜ) nr 726/2004 artikli 14 lõike 7 kohaselt antud teatavatel kindlaksmääratud tingimustel;
b)
müügiluba on antud erandlikel asjaoludel ning seotud teatavate tingimustega kooskõlas määruse (EÜ) nr 726/2004 artikli 14 lõikega 8 või direktiivi 2001/83/EÜ artikliga 22,
c)
müügiluba on antud uudsele ravimile kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1394/2007 (4) artikliga 14,
d)
ravimit kasutatakse pediaatrias kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1901/2006 (5) artikli 34 lõikega 2,
e)
algatatud on suunamismenetlus kooskõlas direktiivi 2001/83/EÜ artikliga 31 või artikliga 107i või määruse (EÜ) nr 726/2004 artikliga 20.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 3. veebruar 2014