РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 157/2013 НА СЪВЕТА
от 18 февруари 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на биоетанол с произход от Съединените американски щати
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност („основният регламент“) (1), и по-специално член 9, параграф 4 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия след консултации с консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Откриване на процедура
(1)
На 25 ноември 2011 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), Европейската комисия („Комисията“) обяви откриването на антидъмпингова процедура („антидъмпинговата процедура“ или „процедурата“) относно вноса в Съюза на биоетанол с произход от Съединените американски щати („САЩ“ или „засегнатата държава“).
(2)
В същия ден с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3), Комисията обяви откриването на антисубсидийна процедура относно вноса в Съюза на биоетанол с произход от САЩ и започна отделно разследване („антисубсидийната процедура“). Посочената процедура беше приключена на 21 декември 2012 г., без да се налагат изравнителни мерки.
(3)
Антидъмпинговата процедура беше открита вследствие на жалба, подадена на 12 октомври 2011 г. от Европейската асоциация на производителите на възобновяем етанол (ePURE) („жалбоподателят“) от името на производители, които съставляват над 25 % от общото производство на Съюза на биоетанол. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за откриването на разследване.
1.2. Страни, засегнати от процедурата
(4)
Комисията официално уведоми за откриването на процедурата жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, износителите/производителите в САЩ, вносителите и другите страни, за които е известно, че са засегнати, както и властите на САЩ. На заинтересованите страни беше предоставена възможност писмено да изложат становищата си и да поискат изслушване в срока, указан в известието за откриване на процедурата.
(5)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на това свое искане, беше дадена такава възможност.
1.2.1. Извадка от износители/производители в САЩ
(6)
С оглед на потенциално големия брой износители/производители в САЩ в известието за откриване на процедурата беше предвидено да се изготви извадка в съответствие с член 17 от основния регламент.
(7)
С цел да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и,ако това е така, да направи подбор на такава извадка, от износителите/производителите в САЩ беше поискано да заявят своя интерес пред Комисията в 15-дневен срок от датата на откриване на разследването и да ѝ предоставят в съответствие с посоченото в известието за откриване на процедурата основна информация за своята дейност, свързана с производството и продажбите на биоетанол, за периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. („разследваният период“ или „РП“).
(8)
За подбора на представителната извадка беше направено допитване и до съответните власти на САЩ.
(9)
Над 60 производители/износители заявиха своя интерес и предоставиха исканата информация в определения 15-дневен срок.
(10)
В съответствие с член 17 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на износа на биоетанол за Съюза, разследването на който би могло да се осъществи по приемлив начин в рамките на наличното време. Подбраната извадка включваше шест производители на биоетанол в САЩ („извадката за САЩ“).
(11)
По време на разследването беше установено, че производството на един от включените в извадката за САЩ производители не е изнасяно за Съюза през РП. Поради това съответното дружество беше изключено от извадката.
(12)
Независимо от факта, че другите включени в извадката производители са посочили във формуляра за извадката, че извършват износ на биоетанол за Съюза, разследването показа, че никой от тях не е осъществил износ на биоетанол за пазара на Съюза. Всъщност те са извършвали продажби на вътрешния пазар на несвързани търговци/извършващи смесване предприятия, които впоследствие са го смесвали с бензин и са го препродавали на вътрешния пазар и за износ, по-специално за Съюза. При разследването на място стана ясно, че всъщност противно на впечатлението, произтичащо от информацията, предоставена от включените в извадката производители в САЩ въз основа на попълнените им формуляри за извадката, посочените производители обикновено не са били наясно дали тяхното производство е предназначено за пазара на Съюза, или за друго място, включително пазара на САЩ, както и не са им били известни продажните цени на търговците/извършващите смесване предприятия. В действителност това означава, че производителите на биоетанол в САЩ не са износителите на разглеждания продукт за Съюза. Всъщност износителите са търговците/извършващите смесването предприятия. Поради това събраните и проверените данни през предварителния етап от извадката за САЩ не дадоха възможност да се установи дали през РП е осъществяван износ на дъмпингови цени на биоетанол от САЩ към Съюза.
(13)
Поради това към онзи момент не е можело да бъдат наложени антидъмпингови мерки.
(14)
С цел установяването на износа на биоетанол за Съюза извадката от САЩ се основаваше основно на предоставените данни от несвързани търговци/извършващи смесване предприятия, които не са били включени в разследването през предварителния етап. Макар че през предварителния етап един такъв търговец оказа съдействие при разследването и предостави допълнителни данни, те бяха сметнати за недостатъчни, за да могат точно и надлежно да се установят необходимите данни с цел изчисляване на дъмпинговите маржове.
(15)
Поради тази причина за приключването на разследването за дъмпинг беше сметнато за необходимо да се използват по-скоро данни на търговците и извършващите смесване предприятия, които в действителност са изнасяли разглеждания продукт за Съюза.
(16)
Поради тази причина бяха изпратени въпросници във връзка с евентуалния дъмпинг на осемте най-големи американски търговци/извършващи смесване предприятия, които са установени през разследването на извадката за САЩ. Тези търговци/извършващи смесване предприятия съставляват над 90 % от общия обем на износа на биоетанол за Съюза. Две дружества се съгласиха да окажат съдействие в разследването, а общият обем на износа им представлява около 51 % от общия обем на износа на биоетанол за Съюза през РП.
1.2.2. Извадка от производители от Съюза
(17)
С оглед на потенциално големия брой производители от Съюза в известието за откриване на процедурата беше предвидено да се изготви извадка в съответствие с член 17 от основния регламент.
(18)
В известието за откриване на процедура Комисията заяви, че временно е извършила подбор на извадка от производители от Съюза (извадка за ЕС). Тази извадка се състоеше от пет дружества и групи измежду 19-те производители от Съюза, известни преди началото на разследването. Подборът на извадката беше направен въз основа на обема на производството на биоетанол през разследвания период и местоположението на известните производители. Извадката представляваше 48 % от общия обем, на който се оценява производството на Съюза през РП.
(19)
При разследването беше установено обаче, че включените в извадката за ЕС групи се състоят от голям брой дружества или отделни субекти, които произвеждат и продават сходния продукт. В случая това би означавало да се разследват 13 дружества, но поради времевото ограничение не беше възможно всяко едно да бъде разследвано. Взето беше решение да се проучат повторно данните, които са били на разположение при подбора на представителната извадка. Беше сметнато, че извадката следва да бъде въз основа на най-големите отделни производствени структури в Съюза и в групите, като едновременно с това се следи за това производителите от Съюза да са разположени в различни държави-членки.
(20)
Така беше подбрана окончателна извадка за ЕС от шестима отделни производители въз основа на представителността по отношение на производството и обема продажби на биоетанол през РП и географското местоположение на производителите. Тези разположени в Белгия, Нидерландия, Франция, Обединеното кралство, Швеция и Германия производители съставляват 36 % от общия изчислен обем на производството на Съюза и 44 % от общото производство, отчетено от дружествата, представили данни за подбора на извадката. Беше прието, че тази извадка е представителна за проучването на евентуалната вреда, нанесена на промишлеността на Съюза.
(21)
На заинтересованите страни беше предоставена възможността да представят своите коментари относно целесъобразността на така подбраната извадка.
(22)
Някои от страните заявиха, че извадката за ЕС е по-непредставителна от първоначално подбраната, в която са били включени групи от дружества. Според тях състоянието на промишлеността на Съюза би могло да се анализира обективно единствено ако в извадката се включат всички дружества, които са част от групи. По-специално те изтъкнаха, че разходите и приходите биха могли да се отнесат към определени дружества от група, които не са посетени и по тази причина не са отразени в анализа на вредата.
(23)
В това отношение следва да се отбележи, че Комисията надлежно разгледа и проучи данните, предоставени от всички включени и невключени в извадката дружества и по-специално от дружествата, принадлежащи към групи, за да отразява анализът на вредата пълно и точно всички разходи и приходи, свързани с производството и продажбите на подбраните дружества.
(24)
Някои страни оспориха включването в извадката за ЕС на производители от Съюза, които отскоро осъществяват дейност. Те изказаха също твърдението, че дружество със съществен незает капацитет през 2011 г. с местоположение в държава-членка, която не е въвела Директивата за енергията от възобновяеми източници („RED“) (4), е следвало да не бъде включено в извадката. Те твърдяха още, че ако тези дружества в крайна сметка бъдат включени в извадката, Комисията следва да коригира данните им, за да бъдат отразени тези извънредни обстоятелства.
(25)
Приема се, че скорошното започване или възобновяване на дейност от страна на тези дружества не е пречка за включването им в извадката. Това включване не противоречи на критериите за подбор на извадка, установени в член 17 от основния регламент. Що се отнася до корекцията на данните им, страните не са представили конкретен проблем или доказателства в подкрепа на твърдението си, нито определящ принцип за начина на извършване на исканата корекция.
(26)
Освен това при разследването не са установени разходи, например за ускорена амортизация, въз основа на които следва да се направи корекция за евентуално изкривяване поради началния етап на дейността. Поради това твърдението се отхвърля.
(27)
Някои страни оспориха и изключването от извадката за ЕС на едно дружество, което преди това е било включено в подбора и се намира в държава-членка с високо потребление и производство на биоетанол. Тяхното твърдение беше, че икономическото състояние на дружеството е добро и това е причината за изключването му от извадката. Те представиха довода, че подборът за извадката е бил изкривен с цел констатиране на вреда. Според тези страни Комисията е трябвало да разпрати т.нар. „свръхкратки въпросници“ на всички производители, за да събере относимите данни с цел подбор на извадка.
(28)
Що се отнася до разпращането на свръхкратки въпросници, следва да се отбележи, че преди подбора за извадката Комисията поиска информация от всички производители от Съюза, за които е известно, че са засегнати, за да събере относимите данни с цел подбор за извадката. Както е посочено в точка 5.2.1 на известието за откриване на процедура, от датата на откриване на разследването тази информация е достъпна за заинтересованите страни в досието, с което може да се направи справка, и естеството ѝ не свидетелства за икономическото състояние на отговорилите на въпросниците дружества. Поради това Комисията разполагаше с достатъчно относима информация за подбора за представителната извадка при спазване на критериите съгласно член 17 на основния регламент, но не беше в състояние да направи подбор въз основа на резултатите на дружествата. По тези причини горните твърдения бяха отхвърлени.
(29)
Накрая беше направено твърдението, че е трябвало извадката да включва дружества, произвеждащи биоетанол от захарно цвекло, тъй като производството от тази суровина може да бъде много по-печелившо, отколкото например от пшеница. Макар че това твърдение не беше обосновано, наличната информация сочи, че произведеният от захарно цвекло биоетанол съставлява само незначителна част от общото производство на Съюза, а именно около 12 % през 2011 г., както и че две от включените в извадката дружества частично използват захарно цвекло като суровина за производство на биоетанол. Следователно твърдението беше отхвърлено.
(30)
Въз основа на горепосоченото се приема, че извадката, подбрана по начина, описан по-горе за целите на анализа на вредата, е представителна за промишлеността на Съюза.
1.2.3. Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(31)
С оглед на потенциално големия брой вносители, засегнати от процедурата, в известието за откриване на процедурата беше предвидено да се подбере извадка от вносители в съответствие с член 17 от основния регламент.
(32)
Само трима вносители предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката в срока, определен в известието за откриване на процедурата. С оглед на ограничения брой оказващи съдействие вносители не беше сметнато за необходимо да се изготвя извадка.
1.2.4. Отговори на въпросниците и проверки
(33)
Комисията изпрати въпросници на всички страни, за които е известно, че са засегнати. Поради това въпросници бяха изпратени на включените в извадката износители/производители в САЩ, на включените в извадката производители от Съюза, на тримата оказали съдействие несвързани вносители в Съюза и на всички ползватели, за които беше известно, че са засегнати от разследването.
(34)
Получени бяха отговори от включените в извадката износители/производители от САЩ, включените в извадката производители от Съюза, двама несвързани вносители и четирима ползватели.
(35)
Комисията потърси и провери цялата информация, предоставена от заинтересованите страни, която сметна за необходима за окончателното определяне на дъмпинга, на произтичащата от него вреда и на интереса на Съюза.
(36)
Бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества:
Износители/производители в САЩ
-
Marquis Energy LLC, Hennepin, Илинойс;
-
Patriot Renewable Fuels LLC, Annawan, Илинойс;
-
Platinum Ethanol LLC, Arthur, Айова;
-
Plymouth Energy Company LLC, Merrill, Айова;
-
POET LLC, Wichita, Kansas and Sioux Falls, Южна Дакота.
Несвързан търговец в САЩ
-
Bio Urja Trading LLC, Houston, Тексас.
Свързан търговец в Швейцария
-
Cargill International SA, Женева.
Производители в Съюза
-
Abengoa Energy Netherlands B.V., Rotterdam, Нидерландия;
-
BioWanze S.A., Wanze, Белгия;
-
Crop Energies Bioethanol GmbH, Mannheim, Германия;
-
Ensus, Yarm, Обединено кралство;
-
Lantmännen Energi/Agroetanol, Norrköping, Швеция;
-
Tereos BENP, Lillebonne, Франция.
Несвързани вносители в Съюза
-
Shell Trading Rotterdam B.V., Rotterdam, Нидерландия;
-
Greenergy Fuels Limited, London, Обединено кралство.
Ползватели в Съюза
-
Shell Nederland Verkoopmaatschappij B.V., Rotterdam, Нидерландия.
1.3. Разследван период и разглеждан период
(37)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от януари 2008 г. до края на РП („разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(38)
Разглежданият продукт е биоетанол, понякога наричан „етанол гориво“, т.е. етилов алкохол, произвеждан от селскостопански продукти (посочени в приложение I към Договора за функционирането на Европейския съюз), денатуриран или неденатуриран, с изключение на продуктите със съдържание на вода над 0,3 % (m/m), измерено в съответствие със стандарт EN 15376, както и етилов алкохол, произвеждан от селскостопански продукти (посочени в приложение I към Договора за функционирането на Европейския съюз), съдържащ се в смеси с бензин със съдържание на етилов алкохол над 10 % (v/v), с произход от САЩ, класиран понастоящем в кодове по КН ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 и ex 3824 90 97.
(39)
Биоетанолът може да се произвежда от различни селскостопански суровини, като например захарна тръстика, захарно цвекло, картофи, маниока и царевица. В САЩ се прави разграничение въз основа на различните видове суровини, както е посочено по-долу:
а)
конвенционално биогориво (произвеждано основно от царевична суровина и обикновено наричано „царевичен етанол“), определяно като възобновяемо гориво, което се получава от царевично нишесте и се произвежда от обекти, чието строителство е започнало след датата на приемане на Закона за енергийната независимост и сигурност от 2007 г. (Energy Independence and Security Act, EISA) (5), и което трябва в бъдеще да даде възможност за 20 % намаление в емисиите на парникови газове (ПГ) в сравнение с емисиите на ПГ за референтния жизнен цикъл на бензина и дизела;
б)
подобрено биогориво, което се определя като възобновяемо гориво, различно от добивания от царевично нишесте етанол, което се получава от възобновяема биомаса и емисиите му на ПГ за целия жизнен цикъл, определени по Закона за политиката по отношение на енергетиката (Energy Policy Act, EPA), са поне 50 % по-малко, отколкото емисиите на ПГ за референтния жизнен цикъл. Това понятие включва „целулозни биогорива“, като биоетанол и „дизел от биомаса“. Списъкът с подобрени биогорива включва списъка с целулозни биогорива, дизел от биомаса и недиференцирани подобрени биогорива.
(40)
По-специално целулозното биогориво (6) се определя като възобновяемо гориво, което се добива от всякаква целулоза, хемицелулоза или лигнин, получаван от възобновяема биомаса, и чиито емисии на ПГ за целия жизнен цикъл, определени от администратора по EPA, са поне 60 % по-малко, отколкото емисиите на ПГ за референтния жизнен цикъл. Целулозните биогорива включват целулозен биоетанол. Федералното правителство на САЩ оказва значителна подкрепа на изследвания и пилотни проекти за производство на подобрени биогорива и по-специално целулозен биоетанол, особено такъв, който се извлича от селскостопански и горскостопански отпадъци. Според длъжностни лица в САЩ и публично достъпните данни (7) производството на този вид биоетанол ще достигне приблизително 4 милиарда литра през 2014 г. и над 50 милиарда литра до 2021 г. Производството на целулозен биоетанол е било незначително през РП.
(41)
По време на разследвания период до момента основната суровина, използвана в САЩ, е била царевицата, а в Съюза - пшеницата.
(42)
Разследването показа, че биоетанолът в общия случай се продава чист на извършващи смесването предприятия/търговци (8), които го добавят най-вече към бензин за производство на смеси с високо съдържание на биоетанол, които се изнасят или продават на вътрешния пазар за по-нататъшно смесване и използване като гориво. Смесването не е много сложно действие и може да се извършва чрез влагане на продуктите в специални резервоари, като се добавят желаните проценти биоетанол и бензин.
(43)
За разпознаване на различните използвани по света видове биоетанол, биоетанолови смеси или примеси, етаноловите горивни смеси са обозначени с „E“ и номер, който съответства на обемния процент етанолово гориво в сместа. Например E85 означава 85 % безводен етанол и 15 % бензин. Смесите с ниско съдържание на етанол - от E5 до E25 - са известни и като газохол, макар че на международно равнище терминът „газохол“ най-често се използва за сместа E10. До 2011 г. смеси до E10 са използвани в над двадесет държави по света начело със САЩ, където почти всичкият продаван на дребно бензин през 2010 г. е смес с 10 % съдържание на биоетанол.
(44)
Разследването показа, че всички видове биоетанол се смятат за биогорива съгласно настоящата програма по Националния стандарт за възобновяеми горива (National Renewable Fuel Standard, RFS1), установена със Закона за енергийната политика от 2005 г., с който се изменя Законът за чистотата на въздуха (Clean Air Act), като се въвежда първият национален стандарт за възобновяеми горива. Конгресът на САЩ е натоварил Агенцията за опазване на околната среда на САЩ (Environmental Protection Agency, EPA) с отговорността да съгласува изготвянето и изпълнението на тази програма с Министерството на енергетиката и Министерството на земеделието на САЩ и със заинтересованите страни.
(45)
В резултат на енергийната си политика САЩ се превърнаха в най-големия световен производител на биоетанол, чието производство към 2005 г. е съставлявало 57,5 % от производството в света. През 2009 г. изискванията на EPA гарантираха да се произведат най-малко 11 милиарда американски галона възобновяеми горива, най-вече с оглед спазването на целите, заложени в Закона за енергийната независимост и сигурност от 2007 г. (Energy Independence and Security Act). Широкомащабното производството също така даде възможност на американските производители да изнасят биоетанол на други пазари, включително Съюза.
(46)
Според официални източници на информация, пазарни и публично достъпни данни (9) всички видове биоетанол и биоетанол в смеси, а именно смеси на биоетанол с минерален бензин, както е обяснено в съображение 43 по-горе, които се произвеждат и продават в САЩ или се изнасят, спадат към биоетаноловите горива и са част от пакет законодателни актове относно енергийната ефективност, енергията от възобновяеми източници и алтернативните горива в САЩ.
(47)
Установено бе, че въпреки възможните различия по отношение на използваните за производството суровини или производствения процес всички видове биоетанол и биоетанол в смеси, обхванати в това разследване, имат еднакви или много сходни основни физически, химически и технически характеристики и се използват с една и съща цел. Евентуалните незначителни разлики в разглеждания продукт не променят основното му определение, характеристиките му или възприемането му от различните заинтересовани страни.
(48)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че определението на разглеждания продукт не е ясно, по-специално тъй като не позволява разграничаване на биоетанола, предназначен за използване като гориво, от този с друго предназначение. Според тях по тази причина разследването следва да обхване етанола с всякакви предназначения и от всякакви източници, включително синтетичния етанол, който се конкурира с биоетанола за промишлена употреба.
(49)
Друга заинтересована страна излезе с обратното твърдение - че разследването следва да обхване единствено биоетанола, предназначен за използване като гориво, т.е. да се изключи биоетанолът за промишлена употреба.
(50)
В тази връзка се обръща внимание, че разглежданият продукт следва да се определя най-вече въз основа на неговите основни физически, технически и химически характеристики, а не на предназначението или приложението му. Продукт, който има различни приложения, действително може да има еднакви или сходни основни характеристики независимо от по-нататъшната му употреба, като при някои обстоятелства може да се наложи задълбочаване на анализа за определяне на продукта и обхвата му предвид спецификата на отрасъла и пазара.
(51)
В този случай беше ясно, че целта на известието за откриване на процедурата не е синтетичният етанол да се включи в определението на продукта. Синтетичният етанол е с различни характеристики от тези на биоетанола и не отговаря на горните критерии, свързани с определението на разглеждания продукт. В това разследване не взе участие производител, чиято дейност е насочена към производството на този продукт. Следователно синтетичният етанол не може да бъде включен в определението на разглеждания продукт и е извън обсега на разследването. Обратно на направено от някои страни предложение посоченото уточнение не води до промяна на обхвата на разследването или на определението на разглеждания продукт и не се е отразило върху качеството на използваните данни.
(52)
Биоетанолът, предназначен за използване като гориво, и този с други приложения могат да имат сходни характеристики. При разследването обаче дъмпингът беше проучен по отношение на стопански субекти от САЩ, които произвеждат или смесват биоетанол, предназначен за употреба като гориво, а именно биоетанолът, който се използва в горивна смес. По същия начин разследването на производителите от Съюза беше насочено към биоетанола, предназначен за използването като гориво, а не за друга употреба. Поради тази причина биоетанолът, предназначен за употреба, различна от тази за гориво, следва да не попада в обхвата на това разследване.
(53)
Вносителите, които не възнамеряват да използват внесен от САЩ биоетанол, предназначен за използване като гориво, имат възможността да подадат декларация в съответствие с разпоредбите относно крайната употреба, установени в членове 291 - 300 от разпоредбите за прилагане на Митническия кодекс на Съюза (10).
2.2. Сходен продукт
(54)
Установено беше, че основните физически, химически и технически характеристики на биоетанола, произвеждан от промишлеността на Съюза и продаван на пазара на Съюза, са сходни с тези на биоетанола, изнасян за Съюза от САЩ.
(55)
Както е описано в съображение 39 по-горе, биоетанолът може да се произвежда от различни суровини. Разследването обаче не показа използваната суровина да води до разлики в характеристиките на крайния продукт. Установено беше, че разглежданият продукт, произвеждан в САЩ, по-специално от царевица, и изнасян за Съюза, е взаимозаменяем с този, който се произвежда от пшеница и се продава в Съюза от производители от Съюза. Освен това няма съществени различия в употребата и възприятието на биоетанола от страна на стопанските субекти и ползвателите на пазара.
(56)
Поради това се потвърди, че произвежданият и продаван в Съюза биоетанол и разглежданият продукт, изнасян от САЩ, следва да се смятат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
(57)
Някои от включените в извадката производители от САЩ изказаха твърдението, че произвежданият и продаван на пазара на САЩ биоетанол не е сходен на разглеждания продукт, тъй като той не отговарял точно на определението на продукта в известието за откриване на процедурата. В действителност продаваните на пазара на САЩ видове биоетанол имат водно съдържание над прага от 0,3 % и отговарят по-скоро на стандарта в САЩ (ASTM), отколкото на EN 15376.
(58)
При разследването стана ясно обаче, че произвежданият за продажба на пазара в САЩ биоетанол като цяло има същите основни физически, химически и технически характеристики като тези на разглеждания продукт. В член 1, параграф 4 от основния регламент е определено, че сходният продукт не следва да е непременно еднакъв във всяко отношение с разглеждания продукт и може да бъде продукт, който, макар и да не е еднакъв във всяко отношение, притежава характеристики, максимално доближаващи се до тези на разглеждания продукт. Такъв е случаят по отношение на продавания на пазара в САЩ биоетанол и изнасяния за Съюза биоетанол. Налице са прецеденти, при които дадени продукти са приети за сходни на разглеждания продукт въпреки някои разлики (11).
(59)
Поради това беше решено да се преразгледа предварителната констатация и да се счита, че продаваният на пазара в САЩ биоетанол по стандарт ASTM е сходен на разглеждания продукт по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Въведение
(60)
Както е обяснено в съображения 6- 16 по-горе, с оглед на разследване на възможното наличие на дъмпинг в разследването бяха обхванати, от една страна, производителите на биоетанол и, от друга, търговците/извършващите смесване предприятия, които изнасят разглеждания продукт за пазара на Съюза.
(61)
В съответствие с член 9, параграф 5 от основния регламент налагащият митото регламент определя митото за всеки отделен доставчик, а ако това е практически неприложимо, съответно митото за засегнатата държава доставчик.
(62)
Някои производители твърдяха, че е възможно да се определят и проследят продуктите им при продажби на американски стопански субекти за износ, особено за Съюза. Те се позоваха на процедурата по сертифициране, предвидена в RED, но поясниха, че не могат да направят връзката между своите продажби на пазарите в САЩ и осъществявания от други стопански субекти износ за ЕС. Както е посочено в съображения 12 по-горе и 63 по-долу, тези производители не са знаели равнището на експортните цени за Съюза.
(63)
В настоящия случай беше установено, че структурата на промишлеността, свързана с биоетанола, както и начинът, по който разглежданият продукт се произвежда и продава на американския пазар и се изнася за Съюза, правят практически неприложимо установяването на индивидуални дъмпингови маржове за американските производители. По-конкретно включените в извадката за САЩ производители не са изнасяли разглеждания продукт за Съюза и разследваните търговци/извършващи смесване предприятия са го доставяли от различни производители и са го смесвали и продавали по-специално за износ за Съюза, т.е. обратно на изказани твърдения на гореспоменатите страни е невъзможно да се проследят поотделно всички покупки и да се съпоставят нормалните стойности спрямо съответните експортни цени и е невъзможно да се установи производителят в момента на износа за Съюза. С други думи всяка пратка за ЕС съдържа биоетанол, произведен от различни американски производители в САЩ, а не единствено от включените в извадката за САЩ. Освен това разследването показа също, че цените на включените в извадката за САЩ производители, фактурирани за американските им клиенти в САЩ, не съответстват на реално платената/дължимата цена за разглеждания продукт при износа му за Съюза.
(64)
Поради тази причина се счита, че следва да се определи дъмпингов марж за цялата държава.
3.2. Нормална стойност
(65)
За определяне на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо определи дали продажбите на разглеждания продукт от страна на двамата съдействащи търговци/извършващи смесване предприятия на независими клиенти на вътрешния пазар са осъществени в представителни обеми, т. е. дали общият обем на тези продажби представлява не по-малко от 5 % от общия обем на продажбите за износ в Съюза през РП.
(66)
Като се има предвид, че продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар са осъществени в достатъчен обем, нормалната стойност беше определена въз основа на платената/дължимата цена на двамата гореспоменати търговци/извършващи смесване предприятия от страна на независими клиенти в САЩ при обичайни търговски условия.
3.3. Експортна цена
(67)
Оказващите съдействие търговци/извършващи смесване предприятия представиха данни, които дадоха възможност експортната цена да бъде определена въз основа на цените им, които са реално платени/дължими в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент. В случай на сделки, при които износът за Съюза е бил реализиран чрез свързано търговско дружество, експортната цена беше определена въз основа на цената на свързания търговец при първа препродажба на независими клиенти в Съюза в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент.
(68)
По отношение на продажбите, осъществени чрез свързан търговец с местоположение в Швейцария, разходите по продажбите, общите и административните разходи, както и печалбата не са приспаднати от експортната цена, тъй като не са сметнати за разходи, извършени между вноса и препродажбата в Съюза. Разследването показа, че основната дейност на свързания търговец е включвала, от една страна, управление на паричните средства на търговското звено, извършващо дейности във връзка със захарта, към което са били и биогоривата, и, от друга, хеджинг на свързаните със селското стопанство рискове чрез сключване на договори за деривативни продукти както без посредници, така и на организираните финансови пазари.
(69)
Някои американски производители твърдяха също, че обичайната практика на институциите е като експортна цена за изчисляване на дъмпинга да използват продажната цена на износителя за първия независим клиент. В този случай тази цена би била продажната цена на американските производители към несвързаните американски търговци/извършващи смесване предприятия. Както е посочено в съображения 62 и 63 по-горе обаче никой от американските производители на биоетанол не е осъществил износ на разглеждания продукт за Съюза. Поради тази причина тяхната цена на вътрешния пазар не може да бъде използвана, тъй като не е платена или дължима експортна цена на разглеждания продукт в Съюза. Следователно твърдението им не може да се приеме.
3.4. Сравнение
(70)
Сравнението между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена по видове от продукта, установена за оказващите съдействие търговци/извършващи смесване предприятия беше направено въз основа на цена франко завода, като в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент бяха взети предвид разликите във факторите, за които беше доказано, че се отразяват върху цените и съпоставимостта им. Един търговец/извършващо смесване предприятие твърди, че данните за продажбите на вътрешния пазар не са представителни. Поради липса на данни за всички продажби на вътрешния пазар, предоставени от търговеца/извършващите смесване предприятия, изчислението се основава единствено на данните от въпросниците и проверките на място в обектите.
(71)
Един търговец/извършващо смесване предприятие твърди, че изчислението на продажната цена на вътрешния пазар следва да бъде въз основа на данните от спот пазара на NYMEX. Комисията смята, че потвърдените данни от двамата търговци/извършващи смесване предприятия са по-надеждни.
(72)
За целта, когато беше приложимо и обосновано, бяха направени корекции с оглед на разликите по отношение на разходите за транспорт, застраховка, обработка, натоварване и допълнителните разходи.
(73)
Особеността при разглеждания продукт и сходния продукт е, че търговците/извършващите смесване предприятия са получили субсидия през РП основно под формата на акцизни кредити върху продажбите на смеси с биоетанол. При използвания за установяване на нормалната стойност и експортната цена метод в пълна степен се вземат предвид реалните продажни цени, цените на вътрешния пазар и експортните цени на посочените търговци/извършващи смесване предприятия. Поради тази причина при сравнението между продажбите, осъществени от търговци/извършващи смесване предприятия на американския пазар и експортните цени на търговци/извършващи смесване предприятия за Съюза с цел определяне равнището на дъмпинга за разглеждания продукт се предотвратява евентуалното въздействие, което субсидирането би могло да е оказало, тъй като то влияе в еднаква степен както на продажбите на вътрешния пазар, така и на експортните продажби през РП. Един търговец/извършващо смесване предприятие изказа твърдението, че не е получил субсидия за продажбите си на вътрешния пазар, без обаче да го подкрепи с доказателства. Също така твърдението трудно може да се докаже въз основа на предоставената от американските органи информация относно използването на субсидията.
3.5. Дъмпинг
(74)
Както е предвидено в член 2, параграф 11 от основния регламент, среднопретеглената нормална стойност по видове от продукта беше сравнена със среднопретеглената експортна цена за съответния вид от разглеждания продукт. Въз основа на това сравнение беше установено, че съдействащите несвързани търговци/извършващи смесване предприятия са извършвали дъмпинг.
(75)
Среднопретегленият дъмпингов марж от 9,5 % беше установен въз основа на обобщените данни на съдействащите търговци/извършващи смесване предприятия и представлява среднопретегленият дъмпингов марж за САЩ.
(76)
Някои от включените в извадката американски производители твърдяха, че в случай на налагане на окончателни антидъмпингови мерки те очакват да запазят индивидуалната си митническа ставка. С оглед на гореизложеното в съображения 6-16 и аргументите в съображения 60-64 твърдението не може да бъде прието, понеже при разследването се потвърди, че тези стопански субекти не са осъществили износ за Съюза през РП, т.е. не е могло да се проследят продуктите им при износа за Съюза и в общия случай те не са знаели кога е осъществен той и каква цена е платена/дължима на вносителите от Съюза, поради което за тези производители не могат да определят надеждно експортна цена и дъмпингов марж.
(77)
Някои производители поискаха допълнителна информация за изчислението на дъмпинга, установен за двамата оказващи съдействие търговци/извършващи смесване предприятия. Следва да се вземе предвид обаче, че, от една страна, поисканата информация съдържа поверителна бизнес информация, поради което не може да се оповестява на страни, различни от засегнатата, от друга страна, обичайната практика на институциите е да се оповести на всички страни общият метод, прилаган за определяне на дъмпинга, при който не са използвани индивидуални данни за изчисленията. Този метод е описан в изпратения до всички страни общ документ във връзка с оповестяването.
4. ВРЕДА
4.1. Производство и промишленост на Съюза
(78)
Производството на Съюза беше установено въз основа на предоставения при разследването от жалбоподателя доклад за положението на пазара. Общото производство на Съюза на сходния продукт, посочено в този доклад, беше сравнено с информацията, представена от 17-те оказващи съдействие производители от Съюза. При това сравнение беше установена малка разлика от около 5 %. Това се дължи на факта, че някои относително малки несъдействащи производители от Съюза не представиха информация за производството си. Въз основа на това е изчислено, че общото производство на Съюза е било 3,42 милиона тона през РП. Производителите от Съюза съставляват общото производство на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
4.2. Потребление в Съюза
(79)
Потреблението в Съюза беше установено въз основа на общото производство на промишлеността на Съюза, към което се добавя обемът на вноса от трети държави, установен въз основа на най-добрите налични статистически данни, а се отчисляват промените в стоковите наличности и износът на промишлеността на Съюза според данните, докладвани от промишлеността на Съюза. Някои страни твърдяха, че статистическите данни, използвани за определяне на потреблението, са непълни, понеже не са взети предвид значителни обеми на внос на биоетанол от други трети държави, особено през РП. Изтъкнато беше и твърдението, че обемът на вноса от САЩ е завишен от Комисията и следователно данните за потреблението и пазарния дял не са надеждни.
(80)
Тези твърдения бяха анализирани и съпоставени с наличната информация. По отношение на вноса от други държави страните не представиха доказателства за обемите на вноса на разглеждания продукт. Въпреки това вносът от други държави беше взет под внимание при изчислението на вноса. По отношение на обема на вноса от САЩ беше открита техническа грешка в изчислението на вноса от САЩ през РП. Поради това обемът на вноса беше повторно разгледан и коригиран, където беше сметнато за необходимо. Въпреки това горепосоченото няма отражение върху заключенията от оценката за вредата и причинно-следствената връзка.
(81)
По отношение на вноса на разглеждания продукт следва да се подчертае, че за този продукт не съществуват отделни митнически кодове съгласно Комбинирана номенклатура. Освен това кодовете по Комбинираната номенклатура, по които може да се декларира разглежданият продукт пред митническите органи, включват и други продукти.
(82)
При вноса на смеси на биоетанол от проверените отговори на въпросниците на несвързаните вносители става ясно, че по-големият обем на вноса е деклариран пред митническите органи с код по ТАРИК 3824909799. Обемът на вноса обаче не може да бъде получен пряко от Евростат, понеже посоченият код по ТАРИК включва различни химически продукти освен разглеждания продукт.
(83)
По отношение на вноса, деклариран по кодове от Комбинираната номенклатура 2207 10 00 и 2207 20 00, беше невъзможно да се разграничи разглежданият продукт от другите продукти, нямащи отношение към разследването, поради липса на достатъчно информация за внесения продукт.
(84)
Поради това при липсата на пълни данни за вноса, които да са налични в Евростат, беше решено да се прибегне до други източници на информация с цел установяване на вноса на разглеждания продукт на пазара на Съюза.
(85)
С цел получаване на най-добра оценка на вноса на разглеждания продукт с произход от САЩ беше сметнато, че статистическите данни, предоставени от американската Комисия за международната търговия (ITC), представляват най-надеждната база. Отчетените обеми на износа съответстват на американските митнически кодове 22071060 и 22072000.
(86)
Беше използван обоснован подход за оценка на тези обеми на внос и при определянето на вноса от САЩ за пазара на Съюза бяха взети предвид всички количества, докладвани от Комисията за международната търговия на САЩ.
(87)
Оценката по отношение на вноса в Съюза с произход от Бразилия е направена въз основа на следните източници на информация: докладите за вноса в Обединеното кралство, публикувани от Агенцията за възобновяеми горива на Обединеното кралство; извлечения от базата за подробни митнически данни за вноса, предоставени от Нидерландия, Швеция, Финландия, както и от Евростат. За Нидерландия, Швеция и Финландия обемът на вноса е изчислен по вносители и износители, както и по описание на продукта, когато тези данни са налични. За оценката на този внос беше приложен консервативен подход. Всички докладвани количества бяха взети предвид при изчисляването на вноса.
(88)
Най-накрая, бяха използвани и данни на Евростат за изчисление на остатъчния внос в Съюза за държавите-членки, различни от посочените в съображение 87 по-горе. Беше направена корекция на обемите на вноса въз основа на процента на биоетанол, използван като гориво в Съюза. Източникът на посочената корекция може да бъде открит в жалбата. Посоченият процент беше получен от годишния баланс за етиловия алкохол, публикуван от Европейската комисия (12). Процентът на използвания за гориво биоетанол в Съюза е бил 54 % през 2008 г., 66 % през 2009 г. и 68 % през 2010 г. По отношение на РП с оглед изчисление на съответния осъществен внос през РП е използван процентът за 2010 г.
(89)
За изчисление на вноса с друг произход използваните източници на информация са данните от Евростат и извлеченията от бази данни за митническия внос, предоставени от Нидерландия, Швеция и Финландия. Същият метод е взаимстван и за установяване на вноса от Бразилия.
(90)
По отношение на изчислението на средната единична CIF цена на вноса от САЩ и Бразилия източникът на информацията са извлеченията от базата за подробни митнически данни за вноса, предоставени от Нидерландия, Швеция и Финландия. Относно САЩ са използвани и данни от проверения въпросник на един несвързан вносител. За САЩ средните CIF цени за 2008 г. и 2009 г. бяха изчислени въз основа на средната отчетена от Комисията за международната търговия на САЩ цена за посочените години в съпоставка със средната единична CIF цена, получена за 2010 г.
(91)
Промените в стоковите наличности бяха установени въз основа на предоставената от жалбоподателя информация за промишлеността на Съюза.
(92)
На тази основа беше установено, че потреблението на Съюза е следното:
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Общо производство на Съюза (тонове) (А)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Общ внос от трети държави, включително засегнатата държава (тонове) (Б)
1 252 705
1 130 703
859 605
1 031 226
Общ износ от промишлеността на Съюза за държави извън ЕС (тонове) (В)
26 263
41 023
53 085
59 633
Промени в складовите наличности (13) (тонове) (В)
0
4 730
-8 415
-5 458
Потребление на Съюза (тонове)
3 379 559
3 882 897
4 089 600
4 366 554
Индекс: 2008 г. = 100
100
115
121
129
Източник:
(А) доклад за положението на пазара; (Б) Евростат, Комисията за международната търговия на САЩ, Агенцията за възобновяемите горива на Обединеното кралство и митническа база данни за вноса, информация от която е предоставена от Нидерландия, Швеция и Финландия; (В) жалбата, отговори на въпросниците на включените в извадката производители от Съюза и информация за промишлеността на Съюза, представена в жалбата.
(93)
По време на разглеждания период потреблението на Съюза се е увеличило значително, а именно с 29 %. Увеличението на потреблението е било стимулирано от прилагането на Директивата за енергията от възобновяеми източници (RED) в държавите-членки, въвели цели за растежа на потреблението на енергията от възобновяеми източници.
4.3. Внос в Съюза от засегнатата държава
4.3.1. Обем, пазарен дял и цена на вноса от засегнатата държава
(94)
По отношение на обема, пазарния дял и цената се наблюдават следните тенденции за вноса в Съюза от САЩ през разглеждания период.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от САЩ (в тонове) (А)
63 406
53 332
348 868
686 185
Индекс: 2008 г. = 100
100
84
550
1 082
Пазарен дял (%)
1,9
1,4
8,5
15,7
Индекс: 2008 г. = 100
100
73
454
837
Средна цена в EUR/тон (Б)
590,6
552,5
542,5
626,7
Индекс: 2008 г. = 100
100
94
92
106
Източник:
(А) обем на износа, деклариран от Комисията за международната търговия на САЩ; (Б) митническа база данни за вноса, информация от която е предоставена от Нидерландия, Швеция и Финландия и проверени отговори на въпросника, предоставени от несвързани вносители.
(95)
Обемът на вноса от САЩ се е увеличил значително през разглеждания период - от 63 406 тона на 686 185 тона. Същата тенденция се наблюдава и за пазарния дял на износителите за Съюза от САЩ - от 1,9 % на 15,7 % за този период.
(96)
Макар че средните цени на вноса от САЩ са се увеличили с 6 % през разглеждания период, цените на износителите от САЩ неотменно остават по-ниски от средните цени на производителите от Съюза, както е обяснено в съображение 117 по-долу. Това системно подбиване на цените от страна на износителите от САЩ е в основата на значителния ръст на постигнатия от тях пазарен дял през разглеждания период.
4.3.2. Подбиване на цените чрез вноса от засегнатата държава
(97)
С цел анализ на подбиването на цените през РП среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по вид на продукта, фактурирани на несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на равнището на цена франко завод, бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени по вид на продукта на износителите от САЩ за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF. За да се позволи обективно сравнение на цените, към американските цени са направени целесъобразните корекции, за да се вземат предвид съществуващите мита и разходите след вноса.
(98)
Резултатът от това сравнение, изразен като процент от продажните цени на включените в извадката производители от Съюза през разследвания период, показва трайно подбиване на цените средно със 5,6 %. Това подбиване на цените сочи за ценови натиск, упражняван от вноса от засегнатата държава върху пазара на Съюза, по-специално през РП.
4.4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.4.1. Предварителни забележки
(99)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент проучването на влиянието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически показатели за определяне състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(100)
Анализът на вредата по отношение на макроикономическите данни като производство, производствен капацитет, оползотворяване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, запаси, заетост, производителност и размер на дъмпинговия марж се основава на данните за промишлеността на Съюза като цяло, предоставени от ePURE.
(101)
Анализът на вредата по отношение на микроикономическите данни като цени, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал, възнаграждения и запаси се основава на данните, предоставени от включените в извадката производители от Съюза чрез проверените отговори на въпросника.
(102)
Биоетаноловата промишленост е все още в начален етап на развитие в Съюза. В последно време дружествата са инвестирали в нови или в разширяването на съществуващи производствени съоръжения, за да се обезпечи нарастващото търсене в Съюза. Започването на производство от нови производители през разглеждания период е довело до положителни тенденции при показатели като производство, производствен капацитет, обем на продажбите и заетост.
(103)
Разследването показа също, че за да се достигнат нормални равнища на производство в този вид промишленост, е необходимо известно време - между две и три години от началото.
4.4.2. Производство, производствен капацитет и оползотворяване на капацитета
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на производството (тонове)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Индекс: 2008 г. = 100
100
130
152
157
Производствен капацитет (тонове)
3 443 766
3 992 640
4 670 076
4 734 915
Индекс: 2008 г. = 100
100
116
136
137
Оползотворяване на капацитета
63
70
70
72
Индекс: 2008 г. = 100
100
112
112
114
Източник:
въз основа на данни за промишлеността на Съюза, предоставени от жалбоподателя.
(104)
В резултат на RED производството на Съюза се е увеличило значително през разглеждания период - с приблизително 57 %. В периода от 2008 г. до 2010 г. производството на Съюза е нараснало с 36 %, но след това темпът на растеж рязко се забавя и намалява до 3,5 % през РП спрямо 2010 г.
(105)
Производственият капацитет също се е увеличил с 37 % през разглеждания период, следвайки модел, сходен с този на производството.
(106)
Оползотворяването на капацитета през разглеждания период се подобрява с 14 %: ръст, постигнат в началото на разглеждания период. Като се има предвид, че някои производители от Съюза са били в началния си етап през 2009 г., се е предвиждало оползотворяването на капацитета да се подобри по-късно, поради факта че на такива производители са им необходими между две до три години от началото на дейността за достигане на нормални равнища на производство, както е обяснено в съображение 103 по-горе. Случаят обаче не е такъв.
(107)
При разследването се потвърди, че няколко дружества в ЕС са започнали производствена дейност в началото или по време на разглеждания период заради очакваното публикуване на RED. Това е довело до положителни тенденции, по-специално по отношение на факторите за вредата, най-вече в периода до 2010 г. Положението на пазара на Съюза обаче се променя, което съвпада с голямото увеличение на дъмпинговия внос от САЩ през 2010 г., и очакваният растеж на дейността през РП не се превръща в реалност.
4.4.3. Обем на продажбите и пазарен дял
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на продажбите (тонове)
2 035 367
2 650 526
3 117 410
3 229 326
Индекс: 2008 г. = 100
100
130
152
159
Пазарен дял
60,2
68,3
76,2
74,0
Индекс: 2008 г. = 100
100
113
126
122
Източник:
въз основа на данни за промишлеността на Съюза, предоставени от жалбоподателя.
(108)
Обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се увеличили със съответно 59 % и 13,8 процентни пункта през разглеждания период. Обемът на продажбите е нараствал постоянно между 2008 г. и 2010 г. Между 2010 г. и РП обаче обемът на продажбите изостава от потреблението, което регистрира ръст от 6,8 % през същия период.
(109)
По сходен начин пазарният дял на промишлеността на Съюза е нараствал до 2010 г., но през РП се свива. В периода между 2010 г. и РП, докато вносът от САЩ почти удвоява своя пазарен дял, като се увеличава със 7,2 процентни пункта, промишлеността на Съюза регистрира спад от 2,2 процентни пункта.
4.4.4. Растеж
(110)
Потреблението на Съюза се е увеличило значително през разглеждания период, а именно с 29,2 %. Макар че обемът на продажбите и пазарният дял също са се увеличили през този период, промишлеността на Съюза не е извлякла пълна полза от това нарастване на потреблението, особено от 2010 г. нататък. От 2010 г. до РП нарастването на обема на продажбите, осъществявани от промишлеността на Съюза, забавя темп и пазарният дял намалява спрямо предходните години.
(111)
Някои заинтересовани страни заявиха, че моделът на растеж, видим от определени показатели през разглеждания период, не отразява състоянието на промишленост, на която е била нанесена вреда. Както обаче е обяснено по-горе, разследването показа, че забавянето на растежа на промишлеността на Съюза през 2010 г. и през РП съвпада с голямото увеличение на дъмпинговия внос на ниски цени от САЩ.
4.4.5. Заетост и производителност
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Брой служители
2 331
2 419
2 523
2 552
Индекс: 2008 г. = 100
100
104
108
109
Производителност
(единица/служител)
924
1 157
1 298
1 328
Индекс: 2008 г. = 100
100
125
141
144
Източник:
въз основа на данни за промишлеността на Съюза, предоставени от жалбоподателя.
(112)
Заетостта се е увеличила с 9 % през разглеждания период. Тя е нараснала по-конкретно с 8 % от 2008 г. до 2010 г., а през РП ръстът е незначителен от само 1 %. Това съответства на тенденциите, свързани с капацитета и производството в Съюза.
(113)
Производителността на работната сила в промишлеността на Съюза беше измерена като продукция на заето лице за една година. Тя се е увеличила значително през разглеждания период - с 44 %, което е свързано с придобиването на знания и умения и повишението на ефективността по време на началната фаза и след това.
4.4.6. Размер на действителния дъмпингов марж
(114)
Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на дъмпинговия внос от засегнатата държава, въздействието върху промишлеността на Съюза на установените през РП дъмпингови маржове не може да се смята за незначително.
4.4.7. Възстановяване от последиците от предишен дъмпинг
(115)
Този въпрос не е актуален в случая поради отсъствието на последици от предишен дъмпинг.
4.4.8. Средни единични цени на промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единична цена (EUR)
702,59
634,88
657,41
768,59
Индекс: 2008 г. = 100
100
90
94
109
Източник:
отговори на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза.
(116)
През разглеждания период цените на промишлеността на Съюза като цяло са се увеличили с 9 %. Спрямо 2008 г. те се понижават през 2009 г., но след това регистрират устойчив ръст до края на РП. При разследването стана ясно обаче, че покачването на цените е недостатъчно, за да се покрият разходите на промишлеността на Съюза. Разликата между продажните цени и разходите се е увеличила особено през РП. Това положение съвпада с по-големия дъмпингов внос на ниски цени от САЩ на пазара на Съюза.
(117)
При разследването стана ясно, че цените на промишлеността на Съюза са се задържали по-високи (с до 23 %) през разглеждания период от тези на дъмпинговия внос от САЩ.
4.4.9. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Нетна печалба преди облагане (в EUR)
-33 305 225
1 343 823
-33 932 738
-82 070 168
Индекс: 2008 г. = - 100
- 100
4
- 102
- 246
Рентабилност на продажбите на Съюза (% на нетните продажби)
-11,65
0,33
-5,72
-9,74
Индекс: 2008 г. = - 100
- 100
3
-49
-84
Паричен поток (в евро)
-2 528 061
34 783 260
48 733 697
36 832 646
Индекс: 2008 г. = - 100
- 100
1 376
1 928
1 457
Паричен поток в % от продажбите в Съюза към несвързани страни
-0,9
8,7
8,2
4,4
Индекс: 2008 г. = - 100
- 100
980
930
494
Инвестиции (EUR)
330 441 830
86 279 988
38 710 739
23 018 175
Индекс: 2008 г. = 100
100
26
12
7
Възвръщаемост на инвестициите
-10
2
-88
- 357
Индекс: 2008 г. = - 100
- 100
15
- 870
-3 538
Източник:
отговори на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза.
(118)
Рентабилността на промишлеността на Съюза беше установена както в абсолютни стойности (нетна печалба преди облагане), така и чрез изразяване на нетната печалба или загуба преди облагане с данъци като процент от оборота от продажби на сходния продукт. Рентабилността на промишлеността на Съюза е била отрицателна през разглеждания период с изключение на 2009 г., когато дружествата в извадката са успели да реализират печалба.
(119)
Възвръщаемостта на инвестициите е следвала подобен ход, изоставайки значително под равнищата, необходими за оцеляването на промишлеността на Съюза.
(120)
Паричният поток е отрицателен през 2008 г. и се подобрява през 2009 г. и 2010 г. През РП обаче паричният поток отново започва да се влошава поради задълбочаващата се неспособност на промишлеността на Съюза да самофинансира дейността си.
(121)
Тенденциите по отношение на рентабилността, паричния поток и възвръщаемостта на инвестициите през разглеждания период са ограничили способността на промишлеността на Съюза да инвестира в свои дейности и са възпрепятствали нейното развитие, както ясно показва спадът на инвестициите с 93 % през този период.
4.4.10. Възнаграждения
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Възнаграждения (в EUR)
45 066 253
57 253 228
68 711 959
76 030 008
Средни разходи за труд на служител (в EUR)
75 691
81 233
88 638
99 646
Индекс: 2008 г. = 100
100
107
117
132
Източник:
отговори на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза.
(122)
Възнагражденията са се увеличили с 32 % през разглеждания период, което отразява увеличената производителност на служителите.
4.4.11. Запаси
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Крайни складови наличности (тонове)
34 585
24 022
38 649
31 408
Индекс: 2008 г. = 100
100
69
112
91
Складови наличности спрямо производството (%)
8,3
3,5
3,8
2,5
Източник:
отговори на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза.
(123)
Равнищата на складовите наличности леко са намалели през разглеждания период.
4.5. Заключение относно вредата
(124)
Разследването показа, че бумът на дъмпингов внос на ниски цени на пазара на Съюза е регистриран през 2010 г. и по-специално през РП. През този период някои от свързаните с икономическото състояние на промишлеността на Съюза показатели за вредата са се подобрили, но растежът е изоставал от увеличението на потреблението през разглеждания период и подобрението не е било достатъчно, за да позволи на промишлеността на Съюза да развива дейността си.
(125)
Както е обичайно за нови, разрастващи се дейности, определени показатели, като обем на продажбите, производство и оползотворяване на капацитета са показали положителни тенденции през разглеждания период. Това се обяснява с обстоятелството, че през този период на пазара са навлезли нови производители от Съюза. Въпреки това разследването показа, че състоянието на пазара на Съюза от 2010 г. нататък, когато настъпва внезапното увеличение на вноса на ниски цени, не е позволило на производителите от Съюза да достигнат достатъчно равнище на дейността и цените, за да се развиват и да поддържат важните инвестиции, направени през разглеждания период.
(126)
Беше установено, че вносът на ниски цени постоянно е подбивал цените на промишлеността на Съюза. Равнището на цените не е позволявало на тази промишленост да покрива разходите си и да реализира необходимите за развитието на дейността парични потоци и печалби.
(127)
В действителност показателите за вредата, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като рентабилност, паричен поток и възвръщаемост на инвестициите, са се влошили или са останали далеч под нормалното равнище. Това сериозно е засегнало способността на промишлеността на Съюза за привличане на капитал и за по-нататъшни инвестиции в дейностите ѝ.
(128)
С оглед на гореизложеното беше сметнато, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда през РП по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
5.1. Въведение
(129)
В съответствие с член 3, параграфи 5 и 6 от основния антидъмпингов регламент беше проучено дали дъмпинговият внос на разглеждания продукт с произход от засегнатата страна е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза. Бяха проучени и фактори, различни от дъмпинговия внос, за които е известно, че също са могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда от тези други фактори не се отдава на дъмпинговия внос.
5.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(130)
Както беше споменато по-горе, потреблението на Съюза значително е нараснало през разглеждания период, а именно с 29,2 %. Дъмпинговият внос от засегнатата страна обаче значително е повишил обема си: от 1,9 % дял от пазара на Съюза в началото на периода до 15,7 % през РП. Това явно е оказало натиск върху промишлеността на Съюза, особено от 2010 г. нататък до края на РП, когато този внос се е увеличил повече от два пъти. От 2010 г. нататък и по-специално през РП на пазара на Съюза са се наблюдавали големи обеми на внос на ниски цени от САЩ, които са подбивали цените на промишлеността на Съюза. Това положение е възпрепятствало очакваното развитие на промишлеността през РП.
(131)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че състоянието на промишлеността на Съюза се е подобрило именно от 2010 г. до РП, което съвпада с удвояването на вноса от САЩ. Както е обяснено по-горе в съображения 102 и 107, обстоятелството, че през разглеждания период много производители от Съюза са започнали да навлизат на пазара, е довело до положителни тенденции при определени фактори за вредата, като производството и обема на продажбите. Промишлеността на Съюза обаче е изгубила пазарен дял през РП спрямо 2010 г., а в същото време на пазара на Съюза се е наблюдавал най-големият ръст на дъмпингов внос от САЩ. Подбиването на цените и ценовият натиск са довели до влошаване на общото финансово състояние на промишлеността на Съюза и по-специално на рентабилността ѝ.
(132)
Следователно дъмпинговият внос на ниски цени значително е допринесъл за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през РП.
5.3. Въздействие на други фактори
(133)
Следните известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които биха могли да причиняват вреда на промишлеността на Съюза, бяха оценени, за да се гарантира, че евентуално причинената от тези други фактори вреда не се отдава на дъмпинговия внос: внос от други държави, равнище на износа на промишлеността на Съюза, влиянието на икономическата криза и други фактори, като колебания в цените на суровините, промяна на търсенето и предполагаеми вътрешни проблеми на дружествата в промишлеността на Съюза.
5.3.1. Внос от други държави (Бразилия)
(134)
Според наличната информация през разглеждания период не е имало друга държава освен Бразилия, която да е изнасяла разглеждания продукт за Съюза в значителни количества. Що се отнася до цените на вноса от Бразилия те са останали значително по-ниски от тези на производителите от Съюза. Вносът от Бразилия обаче е регистрирал очевидна низходяща тенденция по отношение на обема (-81 %) и пазарния дял (-25,8) през разглеждания период. Следователно, тъй като обемите на вноса са намалели до толкова ниски равнища през РП, не може да се смята, че са прекъснали причинно-следствената връзка между вноса на ниски цени от САЩ и вредата за промишлеността на Съюза през РП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем внос с произход от Бразилия (тонове)
1 022 980
884 020
396 249
195 342
Индекс: 2008 г. = 100
100
86
39
19
Пазарен дял на вноса от Бразилия (%)
30,3
22,8
9,7
4,5
Средна единична цена CIF
(EUR /тон внос)
560,8
496,2
580,8
622,4
Индекс: 2008 г. = 100
100
88
104
111
Източник:
Евростат, Агенцията за възобновяема енергия на Обединеното кралство, митническа база данни за вноса, информация от която е предоставена от Нидерландия, Швеция и Финландия, и жалбата.
(135)
Заинтересованите страни изказаха твърдението, че вносът от Бразилия е останал над равнището de minimis през целия разглеждан период, както и че е осъществен на дъмпингови цени на пазара на Съюза. Освен това те изтъкнаха аргумента, че вносът от САЩ е заел само пазарния дял, освободен от бразилския внос. Твърдението им беше, че следователно вносът от САЩ не може да се приеме като причината за съществената вреда за промишлеността на Съюза.
(136)
Както е обяснено по-горе, вносът от Бразилия значително е намалял през разглеждания период. Пазарният му дял е спаднал от 30,3 % на 4,5 % по време на значителен ръст на потреблението. Предвид равнището на цените на бразилските износители на пазара на Съюза не може да се изключи присъствието на бразилски биоетанол да е допринесло в известна степен за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Смята се обаче, че през РП този внос е намалял до такова равнище, че не може да бъде смятан за основна причина за тази вреда. Действително в периода между 2010 г. и РП, докато вносът от Бразилия е намалял с около 200 000 тона, дъмпинговият внос от САЩ е нараснал с над 330 000 тона. Поради това се смята, че наличието на бразилски биоетанол на пазара на Съюза, и по-специално през РП, явно не може да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос САЩ и вредата за промишлеността на Съюза.
5.3.2. Експортни показатели на промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на продажбите от износ (тонове)
26 263
41 023
53 085
59 633
Източник:
жалба и отговори на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза.
(137)
При разследването стана ясно, че през РП промишлеността на Съюза е изнесла малки обеми биоетанол на цени, много по-високи от тези на пазара на Съюза. Това доведе до заключението, че износът не е фактор, който е прекъснал причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от засегнатата държава.
5.3.3. Въздействието на икономическата криза
(138)
Не беше установено икономическата криза да е оказала отрицателно въздействие върху промишлеността на Съюза. Потреблението на биоетанол в Съюза е отбелязало най-големия си ръст през 2009 г. - годината, общоприета за най-лошата от икономическата криза. През същия период производството и продажбите на производителите от Съюза също са се увеличили.
(139)
Въз основа на изложеното по-горе се смята, че икономическата криза не е прекъснала причинно-следствената връзка между вноса на ниски цени от засегнатата държава и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.3.4. Други фактори
(140)
Заинтересованите страни споменаха и други фактори, които биха могли да прекъснат причинно-следствената връзка, например колебания в цените на суровините, по-ниско от очакваното развитие на търсенето, регулаторна рамка в Съюза, за която се твърди, че е неблагоприятна за производителите от Съюза, както и някои предполагаеми вътрешни проблеми на производителите от Съюза.
(141)
По отношение на колебанията в цените на суровините както за цените на царевицата, така и за тези на пшеницата беше установено, че са били променливи през разглеждания период. Разследването показа обаче, че повечето производители хеджират този риск чрез специфичен механизъм на ценообразуване с доставчиците си или чрез финансовите пазари. Следователно дори цените на суровините да са варирали, особено през периода 2008-2010 г., когато цената на царевицата е била по-ниска от тази на пшеницата, цените на суровините през втората половина от РП в общи линии са били еднакви. Това сочи, че евентуалните разлики в цените са сведени до минимум и не са дълготрайни.
(142)
Някои заинтересовани страни изказаха твърдението, че прилагането на RED в държавите-членки е било твърде бавно и че потреблението е изоставало спрямо установените от тази директива цели. Дори ако първоначалните цели да не са били изпълнени напълно в рамките на разглеждания период, обстоятелството, че потреблението през този период е нараснало значително, а именно с 29,2 %, е положителен фактор, който не може да бъде пренебрегнат в анализа. При всички случаи бавното прилагане на RED не може да оправдае наличието на пазара на Съюза на големи обеми от дъмпингов внос на ниски цени, който подбива цените на промишлеността на Съюза и ѝ нанася вреда. Поради това твърдението се отхвърля.
(143)
Заинтересованите страни изтъкнаха и аргумента, че промишлеността на Съюза не е била в състояние самостоятелно да обезпечи търсенето в Съюза поради регулаторната несигурност, както и че системата за сертификация е твърде бавна, с което възпрепятства реализирането на ползите за сертифицираните производители от Съюза. Накрая, някои заинтересовани страни изказаха твърдението, че наличието на вътрешни проблеми при много производители от Съюза през разглеждания период обяснява вредата, която са понесли. Тези твърдения обаче не бяха подкрепени с доказателства и при разследването не се потвърди, че са обосновани. Въпреки това следва да се отбележи, че разследването показа, че предполагаемото ниско равнище на производството на Съюза се дължи най-вече на ниското ниво на продажните цени на пазара на Съюза, което е до значителна степен в резултат на голямото увеличение на дъмпинговия внос на ниски цени от САЩ, подбиващ цените на производителите от Съюза, по-специално през РП. Производителите от ЕС изглежда не са имали друг избор освен да преустановят производствата си, тъй като цените не са били достатъчни, за да покрият дори разходите за суровини, по-специално през РП.
(144)
По тези причини се прави заключението, че споменатите по-горе фактори не биха могли да прекъснат причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от САЩ.
(145)
Накрая страните споменават факта, че значителен обем от вноса е деклариран в позиция по КН 3824, по която има ниска митническа ставка. След края на РП размерът на съответната митническа ставка е повишен. Те смятат, че вредата е нанесена от ниската митническа ставка, а не от дъмпинг. В това отношение е достатъчно да се спомене, че митническите ставки могат да се изменят във всеки момент и следователно не поставят под въпрос наличието на вреда през разследвания период.
5.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(146)
Горният анализ показа, че е бил налице значителен ръст на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос на ниски цени с произход от засегнатата държава през разглеждания период. Освен това беше установено, че цените на този внос са по-ниски от цените на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза.
(147)
Това увеличение на обема и пазарния дял на вноса на ниски цени от засегнатата държава е съвпаднало с цялостно, продължително нарастване на потреблението в Съюза през разглеждания период, както и с отрицателните резултати на промишлеността на Съюза през разглеждания период. Износителите от засегнатата държава са успели да увеличат пазарния си дял чрез системно подбиване на цените на промишлеността на Съюза. В същото време промишлеността на Съюза не е успявала да достигне устойчиви положителни равнища на рентабилност въпреки разрастването на дейността ѝ.
(148)
Проучването на другите известни фактори, които са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, показа, че тези фактори явно не могат да прекъснат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от засегнатата държава и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(149)
Въз основа на гореизложения анализ, при който ясно беше откроено и разграничено въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от нанасящите вреда последици на дъмпинговия внос, беше направено заключението, че дъмпинговият внос от САЩ е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
6.1. Предварителна бележка
(150)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше проучено дали въпреки заключението за наличие на причиняващ вреда дъмпингов внос от засегнатата държава не съществуват убедителни аргументи да се направи заключение, че прилагането на антидъмпингови мерки в случая не е в интерес на Съюза. Анализът на интереса на Съюза се основава на оценка на всички отделни интереси, които са засегнати, включително тези на промишлеността на Съюза, вносителите и ползвателите на разглеждания продукт.
6.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(151)
Разследването показа, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда, причинена от дъмпинговия от САЩ. При отсъствието на мерки за отстраняване на последиците от този внос, изразяващи се в нарушаване на търговията, е твърде вероятно икономическото състояние на промишлеността на Съюза да продължи да се влошава.
(152)
Очаква се налагането на антидъмпингови мита да възстанови условията за ефективна търговия на пазара на Съюза, което ще позволи цените на промишлеността на Съюза да покрият производствените ѝ разходи. Може да се очаква също, че налагането на мерки ще позволи на промишлеността на Съюза да увеличи обема на продажбите и така да си възвърне пазарния дял, изгубен поради наличието на дъмпингов внос. Това от своя страна ще окаже допълнително положително въздействие върху финансовото ѝ състояние и нейната рентабилност.
(153)
По тези съображения е направено заключението, че налагането на антидъмпингови мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от САЩ не би било в разрез с интереса на промишлеността на Съюза.
6.3. Интерес на вносителите
(154)
Две дружества изпратиха отговори на въпросника, предназначен за несвързани вносители в Съюза. В обектите на тези оказващи съдействие вносители бяха извършени проверки на място. И при двете дружества, които бяха посетени, дейността с биоетанол съставлява само малка част от общия им оборот (по-малко от 5 %). Освен това и двете са посочили, че биха могли да прехвърлят евентуалните увеличения на цените върху своите клиенти - ползвателите.
(155)
Въз основа на наличната информация беше направено заключението, че налагането на мерки не би оказало значително отрицателно въздействие върху вносителите.
6.4. Интерес на ползвателите
(156)
Четири дружества изпратиха отговори на въпросника, предназначен за ползвателите в Съюза. Проверки на място бяха проведени в обектите на едно от тях.
(157)
При посетеното дружество дейността с биоетанол съставлява малка част от оборота - по-малко от 5 %. Дружеството е направило оценка на въздействието по отношение на сместа E5 и е изчислило, че мито от 100 EUR/m3 ще доведе до увеличение с 0,005 EUR/литър за крайния потребител.
(158)
Що се отнася до останалите трима ползватели, въз основа на данните, съдържащи се в предоставените от тях отговори на въпросника, става ясно, че въздействието също би било ограничено. При едно от дружествата купуваните от засегнатата държава обеми са доста ограничени и налагането на антидъмпингово мито би имало само минимално отражение върху рентабилността му.
(159)
Останалите двама оказващи съдействие ползватели са свързани и са заявили, че последиците от налагането на антидъмпингови мита могат да се прехвърлят върху клиентите им. Те уточняват също, че имат достатъчно голям избор от източници на доставки и не зависят от вноса от САЩ.
(160)
Заинтересовани страни изказаха твърдението, че в Съюза няма достатъчно капацитет, който да отговори на цялото търсене, както и че Съюзът ще се нуждае от внос, за да се подсигури с необходимия биоетанол. Потвърдените данни за капацитета показват наличие на незает капацитет в Съюза, по-специално с оглед на ниското равнище на продажните цени. Вследствие от това производителите от Съюза биха могли да увеличат производството си, за да задоволят нарастващото търсене, особено след като на пазара бъдат премахнати нарушенията на търговията. Освен това се очаква изграждане и пускане в експлоатация на нови производствени обекти в близкото бъдеще, което ще намали предполагаемия риск от недостиг на продукта в Съюза.
(161)
С оглед на изложеното по-горе е направено заключението, че въвеждането на антидъмпингови мерки върху вноса на биоетанол от САЩ не би оказало значително отрицателно въздействие върху ползвателите в Съюза.
6.5. Заключение относно интереса на Съюза
(162)
Предвид изложеното по-горе е направено заключението, че като цяло, въз основа на наличната информация относно интереса на Съюза, няма убедителни аргументи срещу налагането на антидъмпингови мерки върху вноса на биоетанол с произход от САЩ.
7. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
7.1. Степен на отстраняване на вредата
(163)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
(164)
С цел определяне на нивото на тези мерки бяха взети под внимание дъмпинговите маржове и размерът на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза, без да се надвишават установените дъмпингови маржове.
(165)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от нанасящия вреда дъмпинг, беше счетено, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрие производствените си разходи и да реализира печалба преди облагането с данъци, каквато разумно може да се очаква да бъде реализирана в промишлен сектор от този вид при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на дъмпингов внос, от продажбата на сходния продукт в Съюза.
(166)
В случая, предвид направените по-конкретно в съображения 102 и 103 констатации, се приема, че целевата печалба за промишлеността на Съюза следва да се основава на реализираната печалба, когато вносът от САЩ е бил незначителен, т.е. средният марж на печалбата преди облагане с данъци на един от включените в извадката производители от Съюза през 2008 г. и 2009 г., който към онзи момент вече е осъществявал дейността си от известно време. Поради това се смята, че марж на печалбата в размер на 6,8 % от оборота е обоснован и би могъл да се счита за приемлив минимум, който промишлеността на Съюза би могла да очаква да реализира в отсъствието на причиняващия вреда дъмпинг.
(167)
На тази основа беше изчислена цена, която не причинява вреда, на сходния продукт за промишлеността на Съюза. Тази цена беше получена чрез коригиране на продажните цени на включените в извадката производители от Съюза с фактическата печалба/загуба през РП, като се добави гореспоменатият марж на печалбата.
(168)
След това беше определено необходимото увеличение на цената въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на оказалите съдействие производители износители в САЩ, установена за целите на изчисляването на подбиването на цената, с цената, която не причинява вреда, на продуктите, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза през РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това беше изразена като процент от средната обща CIF стойност на вноса.
7.2. Форма и размер на митата
(169)
С оглед на гореизложеното се счита, че в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мерки върху вноса на разглеждания продукт на нивото на по-ниския от двата маржа - дъмпинговият марж и маржът на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито. Съответно всички митнически ставки следва да бъдат фиксирани на равнището на установените дъмпингови маржове.
(170)
Предложените окончателни антидъмпингови мита са, както следва:
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Окончателно мито
Дъмпингов марж за цялата държава (%)
9,5
31,1
9,5
(171)
Предвид факта, че антидъмпинговото мито ще се прилага и за смеси с обемно съдържание на биоетанол над 10 % (v/v), като това ще се извършва пропорционално на съдържанието им на биоетанол, за ефективното прилагане на мярката от митническите органи на държавите-членки се счита за уместно митото да се определи като фиксирана сума въз основа на чистото съдържание на биоетанол.
(172)
Ставката на антидъмпинговото мито, посочена в настоящия регламент, беше определена въз основа на констатациите от разследването. Следователно тя отразява положението по време на това разследване. Това мито за цялата държава, приложимо спрямо всички дружества, се прилага върху вноса на разглеждания продукт с произход от САЩ.
(173)
Въпреки първоначалното намерение срокът на мерките да бъде ограничен до 3 години предвид предполагаемото динамично развитие на пазара във връзка с разглеждания продукт, този въпрос беше преразгледан, след като бяха получени коментарите на заинтересованите страни. Жалбоподателите, по-конкретно, изказаха твърдението, че на този етап би било прекалено рано да се допусне, че пазарните модели ще претърпят коренна промяна, тъй като преминаването към ново поколение биоетанол твърде вероятно ще отнеме значителен период от време, и поради това не следва да бъде предмет на настоящото предложение. По същия начин би било и прибързано да се предположи какви биха били последиците и въздействието от някои от разглежданите понастоящем регулаторни предложения спрямо всички стопански субекти на пазара. След разглеждане на тези аргументи беше прието, че отклонение от нормалния период на валидност на мерките, предвиден в член 11, параграф 2 от основния регламент, не е целесъобразно. Това не засяга възможността на всяка заинтересована страна да подаде искане за преразглеждане, ако обстоятелствата го изискват, в съответствие с член 11, параграф 3.
8. РЕГИСТРАЦИОНЕН РЕЖИМ
(174)
Комисията получи искане от жалбоподателя относно регистрационен режим на вноса на биоетанол с произход от САЩ. В съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент и след провеждането на консултация с Консултативния комитет Комисията може да възложи на митническите органи да предприемат необходимите действия за въвеждане на регистрационен режим на вноса, така че мерките да могат да бъдат впоследствие приложени спрямо този внос от датата на регистрационния режим. Този режим на вноса може да бъде въведен по искане на промишлеността на Съюза, в което се съдържат достатъчно доказателства, обосноваващи подобно действие. Жалбоподателят изказа твърдението, че тъй като в паралелната антисубсидийна процедура за вноса на биоетанол с произход от САЩ (14) е наложен регистрационен режим, съответните условия са спазени автоматично.
(175)
Следва да се подчертае обаче, че регистрационният режим в аналогичната антисубсидийна процедура е въведен при коренно различни обстоятелства. Както е посочено в съображение 10 от Регламент (ЕС) № 771/2012, независимо от направените заключения за наличие на подлежащо на изравнителни мерки субсидиране и произтекла от това съществена вреда за промишлеността на Съюза по време на разследвания период, Комисията реши да не налага временни изравнителни мита, тъй като за момента беше установено, че основната схема за субсидиране, прилагана през РП, е преустановена, доколкото чрез нея вече не биха се предоставяли предимства в момента на налагане на временните мерки. Налице са обаче данни, че е възможно в следващите месеци САЩ отново да въведат с обратно действие основната схема за субсидиране, подлежаща на изравнителни мерки. В такъв случай Комисията смята, че би била в правото си да приеме (и при необходимост да събере) временни изравнителни мита в рамките на посоченото разследване. Поради това с цел защита правата на Европейския съюз при тези специфични обстоятелства, Комисията реши да възложи на митническите органи да въведат регистрационен режим за вноса. Това специфично съчетание от обстоятелства не се прилага в настоящата антидъмпингова процедура,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящия регламент се налага окончателно антидъмпингово мито върху вноса на биоетанол, понякога наричан „етанол гориво“, т.е. етилов алкохол, произвеждан от селскостопански продукти (посочени в приложение I към Договора за функционирането на Европейския съюз), денатуриран или неденатуриран, с изключение на продуктите със съдържание на вода над 0,3 % (m/m), измерено в съответствие със стандарт EN 15376, както и етилов алкохол, произвеждан от селскостопански продукти (посочени в приложение I към Договора за функционирането на Европейския съюз), съдържащ се в смеси с бензин със съдържание на етилов алкохол над 10 % (v/v), класиран понастоящем в кодове по КН ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 и ex 3824 90 97 (кодове по ТАРИК 2207100012, 2207200012, 2208909912, 2710122111, 2710122592, 2710123111, 2710124111, 2710124511, 2710124911, 2710125111, 2710125911, 2710127011, 2710129011, 3814001011, 3814009071, 3820000011 и 3824909767) и с произход от Съединените американски щати.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо за продукта, описан в параграф 1, е 62,3 EUR за тон нетно тегло. Антидъмпинговото мито се прилага пропорционално (в тегловно изражение) на общото съдържание на чист етилов алкохол, произведен от селскостопански продукти (изброени в приложение I към Договора за функционирането на Европейския съюз) (съдържанието на биоетанол).
3. Продуктите, описани в параграф 1, се освобождават от окончателно антидъмпингово мито, ако са с предназначение, различно от употреба като гориво. Към освобождаването от митото се прилагат условията, предвидени в съответните разпоредби на Европейския съюз по отношение на митническия контрол върху употребата (вж. членове 291 - 300 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията.
4. В случаите, в които стоките са били повредени преди допускането им за реално обращение и поради това действително платената или дължимата цена е изчислена пропорционално за определяне на митническата стойност в съответствие с член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 размерът на антидъмпинговото мито, изчислен върху сумите, определени по-горе, се намалява с процент пропорционално на действително платената или дължимата цена.
5. Прилагат се действащите разпоредби относно митата, освен ако не е посочено друго.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 18 февруари 2013 година.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 157/2013,
18. veebruar 2013,
millega kehtestatakse Ameerika Ühendriikidest pärit bioetanooli impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast nõuandekomiteega konsulteerimist,
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
1.1. Algatamine
(1)
Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) avaldas 25. novembril 2011Euroopa Liidu Teatajas teate (2) Ameerika Ühendriikidest (edaspidi „USA” või „asjaomane riik”) pärit bioetanooli liitu importimist käsitleva dumpinguvastase menetluse (edaspidi „dumpinguvastane menetlus” või „menetlus”) algatamise kohta.
(2)
Samal kuupäeval avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate (3) USAst pärit bioetanooli liitu importimist käsitleva subsiidiumivastase menetluse algatamise kohta ning algatas eraldi uurimise (edaspidi „subsiidiumivastane menetlus”). See menetlus lõpetati 21. detsembril 2012 tasakaalustavaid meetmeid võtmata.
(3)
Dumpinguvastane menetlus algatati kaebuse alusel, mille 12. oktoobril 2011 esitas European Producers Union of Renewable Ethanol Association (ePURE) (edaspidi „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % bioetanooli kogutoodangust liidus. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid nimetatud toote dumpinguhinnaga müümise kohta ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti uurimise alustamise jaoks piisavaks.
1.2. Menetlusega seotud isikud
(4)
Komisjon teatas menetluse algatamisest kaebuse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, USAs asuvatele eksportijatele/tootjatele, importijatele ja teistele teadaolevalt seotud isikutele ning USA ametiasutustele. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ning taotleda ärakuulamist menetluse algatamise teates sätestatud aja jooksul.
(5)
Ära kuulati kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja tõendasid, et nende ärakuulamiseks on konkreetsed põhjused.
1.2.1. USAs asuvate eksportijate/tootjate väljavõtteline uuring
(6)
Pidades silmas USAs asuvate eksportijate/tootjate potentsiaalselt suurt arvu, nähti menetluse algatamise teates ette väljavõttelise uuringu läbiviimine kooskõlas algmääruse artikliga 17.
(7)
Selleks et komisjon saaks otsustada väljavõttelise uuringu vajalikkuse üle ja moodustada vajaduse korral valimi, paluti USAs asuvatel eksportijatel/tootjatel endast komisjonile teada anda 15 päeva jooksul pärast uurimise algatamise teate avaldamist ning täita vastav vorm, esitades kooskõlas menetluse algatamise teates märgituga põhilise teabe oma tegevuse kohta seoses bioetanooli tootmise ja müügiga ajavahemikul 1. oktoobrist 2010 kuni 30. septembrini 2011 (edaspidi „uurimisperiood”).
(8)
Representatiivse valimi moodustamise eesmärgil konsulteeriti ka asjaomaste USA ametiasutustega.
(9)
15-päevase tähtaja jooksul andis endast teada ja esitas nõutud teabe üle 60 eksportija/tootja.
(10)
Vastavalt algmääruse artiklile 17 moodustas komisjon valimi, tuginedes bioetanooli suurimale representatiivsele liitu suunatud ekspordimahule, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik mõistlikul määral uurida. Koostatud valim hõlmas kuut USA bioetanoolitootjat (edaspidi „USA valim”).
(11)
Uurimise ajal leiti, et ühe USA valimisse kaasatud tootja toodangut uurimisperioodil liitu ei eksporditud. Sellepärast jäeti see äriühing valimist välja.
(12)
Uurimise käigus selgus, et kuigi valimisse kaasatud tootjad märkisid valimi moodustamiseks kasutatud vormil, et nad ekspordivad bioetanooli liitu, ei eksportinud ükski neist bioetanooli liidu turule. Tegelikult müüsid nad oma toodangu omamaistele sõltumatutele kauplejatele/segajatele, kes segasid bioetanooli bensiiniga ja müüsid segu edasi oma riigis ja ekspordiks eelkõige liitu. Kohapealse uurimise käigus selgus, et vastupidiselt ettekujutusele, mis oli välja kujunenud valimisse kaasatud USA tootjate poolt vormidel esitatud teabe põhjal, ei olnud need tootjad alati teadlikud sellest, kas nende toodang oli mõeldud liidu turule või oli see mõeldud mis tahes muu turu, sealhulgas USA turu jaoks, ning samuti ei olnud nad teadlikud kauplejate/segajate müügihindadest. See tähendab, et USA bioetanoolitootjad ei ole tegelikult vaatlusaluse toote liitu eksportijad. Tegelikud eksportijad on kauplejad/segajad. Sellest tulenevalt ei olnud esialgses etapis USA valimi tasandil kogutud ja kontrollitud andmete alusel võimalik kindlaks teha, kas USAst pärit bioetanooli eksporditi uurimisperioodil liitu dumpinguhindadega.
(13)
Seega ei saanud selles etapis dumpinguvastaseid meetmeid kohaldada.
(14)
Selleks et selgitada välja bioetanooli eksport liitu, tuginesid USA valimisse kaasatud tootjad peamiselt andmetele, mille olid neile esitanud sõltumatud segajad/kauplejad, keda esialgses etapis ei uuritud. Kuigi esialgses etapis tegi üks selline kaupleja uurimise huvides koostööd ja esitas täiendavaid andmeid, ei olnud need piisavad selleks, et teha täpselt ja usaldusväärselt kindlaks vajalikud andmed, mille alusel arvutada välja dumpingumarginaalid.
(15)
Dumpingu uurimise lõpuleviimiseks peeti seega vajalikuks võtta aluseks pigem andmed, mis käsitlesid kauplejaid ja segajaid, kes vaatlusalust toodet tegelikult liitu eksportisid.
(16)
Seega saadeti dumpingut käsitlevad küsimustikud kaheksale suurimale USA kauplejale/segajale, kes määrati kindlaks USA valimi uurimise raames. Nende kauplejate/segajate eksporditavad kogused moodustavad üle 90 % bioetanooli koguekspordist liitu. Kaks kauplejat/segajat nõustusid uurimise raames koostööd tegema ja nende eksporditavad kogused moodustavad umbes 51 % bioetanooli koguekspordist liitu uurimisperioodi jooksul.
1.2.2. Liidu tootjate väljavõtteline uuring
(17)
Pidades silmas liidu tootjate potentsiaalselt suurt arvu, nähti menetluse algatamise teates ette väljavõttelise uuringu läbiviimine kooskõlas algmääruse artikliga 17.
(18)
Menetluse algatamise teates andis komisjon teada, et ta on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi (edaspidi „ELi valim”). Enne uurimise algatamist teada olnud 19st liidu tootjast kuulus valimisse viis äriühingut ja kontserni. Valim koostati selle põhjal, milline oli teadaolevate tootjate bioetanooli tootmismaht uurimisperioodil, ja nende tootjate asukoha põhjal. Kõnealusesse valimisse kaasatud tootjate toodang moodustab 48 % liidu hinnangulisest kogutoodangust uurimisperioodil.
(19)
Kuid uurimine näitas, et ELi valimisse kaasatud kontsernidesse kuulus suur arv äriühinguid või individuaalseid tootmisüksusi, kes tootsid ja müüsid vaatlusaluse tootega samasugust toodet. Käesoleval juhul oleks see tähendanud 13 äriühingu uurimist ja uurimiseks ettenähtud aega arvesse võttes ei olnud nende kõigi uurimine võimalik. Seega otsustati representatiivse valimi moodustamiseks analüüsida veel kord olemasolevaid andmeid. Leiti, et valim peaks põhinema liidu ja kontsernide suurimatel individuaalsetel tootmisüksustel, võttes samuti arvesse liidu tootjate konkreetset geograafilist jaotust.
(20)
Sellest tulenevalt moodustati lõppkokkuvõttes lõplik ELi valim, millesse kaasati kuus individuaalset tootjat ning mille aluseks võeti bioetanooli tootmis- ja müügimahtude ning tootja geograafilise asukoha representatiivsus hindamisperioodil. Valitud tootjad asusid Belgias, Madalmaades, Prantsusmaal, Ühendkuningriigis, Rootsis ja Saksamaal ning nende toodang moodustas 36 % liidu hinnangulisest kogutoodangust ja 44 % nende äriühingute teatatud kogutoodangust, kes esitasid andmeid valimi moodustamiseks. Kõnealune valim tunnistati representatiivseks liidu tootmisharule tekitatud võimaliku kahju uurimise eesmärgil.
(21)
Huvitatud isikutele anti võimalus esitada märkuseid valimi sobivuse kohta.
(22)
Mõni huvitatud isik väitis, et ELi valim ei olnud nii representatiivne kui algselt moodustatud valim, millesse kuulusid terved kontsernid. Nende arvates on liidu tootmisharu olukorda võimalik objektiivselt hinnata üksnes siis, kui hõlmatud oleksid kõik valimisse kaasatud kontsernidesse kuuluvad äriühingud. Nad väitsid eelkõige, et kulusid ja tulusid saab seostada konkreetsete kontserni kuuluvate äriühingutega, keda ei kontrollita, ning seetõttu ei pruugita neid kulusid ja tulusid kahjuanalüüsis arvesse võtta.
(23)
Sellega seoses tuleb märkida, et komisjon võttis nõuetekohaselt arvesse ja analüüsis kõigi valimisse kaasatud ja kaasamata äriühingute, eelkõige kontserni kuuluvate äriühingute esitatud andmeid eesmärgiga tagada, et kõik valimisse kaasatud äriühingute tootmis- ja müügitegevusega kaasnevad kulud ja tulud oleksid kahjuanalüüsis täielikult ja õigesti kajastatud.
(24)
Mõni huvitatud isik vaidlustas alles tegevust alustavate liidu tootjate kaasamise ELi valimisse. Nad väitsid samuti, et üks äriühing, millel oli 2011. aastal suur kasutamata tootmisvõimsus ning mis asus liikmesriigis, mis ei rakendanud taastuvenergia direktiivi, (4) oleks tulnud valimist välja jätta. Samuti väideti, et nende äriühingute valimisse kaasamise korral peaks komisjon korrigeerima nende andmeid, et võtta arvesse neid erakorralisi asjaolusid.
(25)
Ollakse seisukohal, et kui tegemist on äriühingutega, mis alustasid või taasalustasid oma tegevust alles hiljuti, ei välista see nende kaasamist valimisse. Selliste äriühingute kaasamine valimisse ei ole vastuolus algmääruse artiklis 17 sätestatud kriteeriumidega valimi moodustamise kohta. Neid äriühinguid käsitlevate andmete korrigeerimisega seoses ei tõstatanud huvitatud isikud ühtegi konkreetset küsimust ega esitanud ühtegi põhjendatud tõendit oma väite toetamiseks. Samuti ei näidatud, mille alusel nõutud korrigeerimist teha.
(26)
Peale selle ei ilmnenud uurimise käigus mingeid kulusid, näiteks amortisatsiooni arvestamine kiirendatud korras, mida tuleks korrigeerida, et kõrvaldada tegevuse alustamisest tulenevad mis tahes moonutused. Sellest tulenevalt lükati see väide tagasi.
(27)
Mõni huvitatud isik ei olnud samuti rahul sellega, et üks äriühing, mis oli esialgselt ELi valimisse kaasatud ja mis asus liikmesriigis, kus bioetanooli tarbimis- ja tootmismahud olid suured, ei kuulunud enam ELi valimisse. Need isikud väitsid, et kõnealuse äriühingu majanduslik olukord oli hea, ning olid seisukohal, et just sel põhjusel oli nimetatud äriühing valimist välja jäetud. Nad väitsid lisaks, et valim oli moodustatud selliselt, et oleks tagatud kahju kindlakstegemine. Nende isikute sõnul oleks komisjon pidanud kõigile tootjatele saatma n-ö miniküsimustikud eesmärgiga koguda asjakohaseid andmeid valimi moodustamiseks.
(28)
Miniküsimustike väljasaatmisega seoses tuleb märkida, et enne valimi moodustamist küsis komisjon teavet kõikidelt teadaolevalt asjaga seotud liidu tootjatelt, et koguda valimi moodustamiseks asjakohaseid andmeid. Nagu on märgitud menetluse algatamise teate punktis 5.2.1, oli see teave uurimise algatamise kuupäevast alates kättesaadav toimikus, millega huvitatud isikud võisid tutvuda, ning sellest teabest ei nähtunud vastajate majanduslik olukord. Seega oli komisjoni käsutuses piisavalt asjakohast teavet, et koostada algmääruse artiklis 17 sätestatud kriteeriumidele vastav representatiivne valim, kuid tal ei olnud võimalik valida äriühinguid soovitud tulemustest lähtuvalt. Sellepärast lükati eespool nimetatud väited tagasi.
(29)
Lisaks väideti, et valimisse oleks tulnud kaasata äriühingud, kes toodavad bioetanooli suhkrupeedist, sest tootmine sellest toorainest võib olla palju tulutoovam kui näiteks tootmine nisust. Kuigi seda väidet ei põhjendatud, nähtus olemasolevast teabest, et suhkrupeedist toodetud bioetanool moodustab ainult väikese osa liidu toodangust - ligikaudu 12 % 2011. aastal - ning et kaks valimisse kaasatud äriühingut kasutavad bioetanooli tootmisel lähteainena osaliselt suhkrupeeti. Sellest tulenevalt lükati väide tagasi.
(30)
Eespool esitatud teabele tuginedes ollakse seisukohal, et kahjuanalüüsi eesmärgil eespool selgitatud põhimõtetest lähtuvalt moodustatud valim on liidu tootmisharu silmas pidades representatiivne.
1.2.3. Sõltumatute importijate väljavõtteline uuring
(31)
Pidades silmas menetluses osalevate importijate potentsiaalselt suurt arvu, nähti menetluse algatamise teates ette importijate väljavõttelise uuringu läbiviimine kooskõlas algmääruse artikliga 17.
(32)
Menetluse algatamise teates märgitud tähtaja jooksul esitas nõutud teabe ja nõustus enda valimisse kaasamisega ainult kolm importijat. Koostööd tegevate importijate väikest arvu silmas pidades ei peetud väljavõttelise uuringu läbiviimist vajalikuks.
1.2.4. Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud
(33)
Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevalt asjaga seotud isikutele. Seega saadeti küsimustikud valimisse kaasatud USA eksportijatele/tootjatele, valimisse kaasatud liidu tootjatele, kolmele koostööd tegevale sõltumatule liidus asuvale importijale ja kõigile kasutajatele, kes olid teadaolevalt uurimisega seotud.
(34)
Vastused saadi valimisse kaasatud USA eksportijatelt/tootjatelt, valimisse kaasatud liidu tootjatelt, kahelt sõltumatult importijalt ja neljalt kasutajalt.
(35)
Komisjon küsis teavet huvitatud isikutelt ja kontrollis kogu saadud teavet, mida peeti vajalikuks dumpingu, sellest tuleneva kahju ja liidu huvide lõplikuks kindlakstegemiseks.
(36)
Kontrollkäigud korraldati järgmiste äriühingute valdustesse:
USAs asuvad eksportijad/tootjad
-
Marquis Energy LLC, Hennepin, Illinoisi osariik
-
Patriot Renewable Fuels LLC, Annawan, Illinoisi osariik
-
Platinum Ethanol LLC, Arthur, Iowa osariik
-
Plymouth Energy Company LLC, Merrill, Iowa osariik
-
POET LLC, Wichita, Kansas ja Sioux Falls, Lõuna-Dakota osariik
USAs asuv sõltumatu kaupleja
-
Bio Urja Trading LLC, Houston, Texase osariik
Šveitsis asuv seotud kaupleja
-
Cargill International SA, Genf
Liidus asuvad tootjad
-
Abengoa Energy Netherlands B.V., Rotterdam, Madalmaad
-
BioWanze S.A., Wanze, Belgia
-
Crop Energies Bioethanol GmbH, Mannheim, Saksamaa
-
Ensus, Yarm, Ühendkuningriik
-
Lantmännen Energi/Agroetanol, Norrköping, Rootsi
-
Tereos BENP, Lillebonne, Prantsusmaa
Liidus asuvad sõltumatud importijad
-
Shell Trading Rotterdam B.V., Rotterdam, Madalmaad
-
Greenergy Fuels Limited, London, Ühendkuningriik
Liidus asuvad kasutajad
-
Shell Nederland Verkoopmaatschappij B.V., Rotterdam, Madalmaad
1.3. Uurimisperiood ja vaatlusalune periood
(37)
Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2010 kuni 30. septembrini 2011. Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste arengusuundade uurimine hõlmas ajavahemikku 2008. aasta jaanuarist kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
2.1. Vaatlusalune toode
(38)
Vaatlusalune toode on USAst pärit bioetanool - mida mõnikord nimetatakse etanoolkütuseks -, st põllumajandustoodetest (loetletud Euroopa Liidu toimimise lepingu I lisas) valmistatud denatureeritud või denatureerimata etüülalkohol, välja arvatud tooted, mille veesisaldus on standardi EN 15376 kohaselt mõõdetuna üle 0,3 massiprotsendi, kuid kaasa arvatud põllumajandustoodetest (loetletud Euroopa Liidu toimimise lepingu I lisas) valmistatud etüülalkohol, mis sisaldub bensiinisegudes, mille etüülalkoholi sisaldus on üle 10 mahuprotsendi; vaatlusalune toode kuulub praegu CN-koodide ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 ja ex 3824 90 97 alla.
(39)
Bioetanooli on võimalik toota mitmesugustest põllumajanduslikest lähteainetest, näiteks suhkruroost, suhkrupeedist, kartulist, maniokist ja maisist. USAs eristatakse tooteid tootmiseks kasutatavate lähteainete alusel järgmiselt:
a)
tavapärane biokütus (toodetakse peamiselt maisipõhistest lähteainetest ja nimetatakse tavaliselt maisietanooliks), mida määratletakse kui maisitärklisest saadud taastuvkütust, mida toodetakse tehastes, mille ehitamist alustati pärast USA energiasõltumatuse ja varustuskindluse seaduse jõustumist 2007. aasta detsembris, (5) ja mis peab tulevikus aitama vähendada kasvuhoonegaaside (edaspidi „KHG”) heitkoguseid 20 % võrreldes bensiini ja diislikütuse olelustsükli jooksul eralduvate KHG heitkoguste baastasemega;
b)
täiustatud biokütus, mida määratletakse muu taastuvkütusena kui maisitärklisest saadud etanool ja mida toodetakse taastuvast biomassist ning mille olelustsükli jooksul eralduvad KHG heitkogused, mille on määranud kindlaks USA energiapoliitika seaduse rakendusasutus, on KHG heitkoguste baastasemest vähemalt 50 % väiksemad. See mõiste hõlmab nn tselluloosipõhiseid biokütuseid, näiteks bioetanooli, ja biomassipõhist diislikütust. Täiustatud biokütuste tegevuskava hõlmab tselluloosipõhiste biokütuste, biomassipõhiste diislikütuste ja diferentseerimata täiustatud biokütuste tegevuskava.
(40)
Täpsemalt määratletakse tselluloosipõhist biokütust (6) taastuvkütusena, mis on toodetud taastuvast biomassist saadud tselluloosist, hemitselluloosist või ligniinist ja mille olelustsükli jooksul eralduvad KHG heitkogused, mille on määranud kindlaks USA energiapoliitika seaduse rakendusasutus, on olelustsükli jooksul eralduvate KHG heitkoguste baastasemest vähemalt 60 % väiksemad. Bioetanool kuulub tselluloosipõhiste biokütuste hulka. USA föderaalvalitsus toetab ulatuslikult täiustatud biokütuste, eelkõige põllumajandus- ja metsandusjäätmetest valmistatud tselluloosipõhise bioetanooli tootmisega seotud teadusuuringuid ja katseprojekte. USA ametiisikute sõnul ja avalikkusele kättesaadavate andmete (7) alusel kasvab seda tüüpi bioetanooli tootmine 2014. aastal umbes 4 miljardi liitrini ja 2021. aastaks rohkem kui 50 miljardi liitrini. Uurimisperioodil ei olnud tselluloosipõhise bioetanooli tootmine märkimisväärne.
(41)
Alates uurimisperioodist kuni käesoleva ajani on peamiseks USAs kasutatavaks lähteaineks olnud mais, seevastu liidus kasutatakse põhilise lähteainena nisu.
(42)
Uurimise käigus tehti kindlaks, et puhtal kujul müüakse bioetanooli tavaliselt segajatele/kauplejatele, kes segavad (8) seda bensiiniga eelkõige selleks, et toota kvaliteetseid segusid, mida eksporditakse või müüakse omamaisel turul edasiseks segamiseks ja kasutatakse kütusena. Segamine ei ole eriti keeruline protsess ja selle võib läbi viia, segades tooteid spetsiaalsetes mahutites, lisades soovitud vahekordades bioetanooli ja bensiini.
(43)
Maailmas kasutatavate eri tüüpi bioetanooli ja bioetanooli sisaldavate segude eristamiseks tähistatakse segatud etanoolkütuseid tähega E ja arvuga, mis osutab etanoolkütuse mahuprotsendile segus. Näiteks kütus E85 koosneb 85 % veevabast etanoolist ja 15 % bensiinist. Väikese etanoolisisaldusega segud kannavad tähistusi E5 kuni E25. Neid tuntakse ka gasoholi nimetuse all, ehkki rahvusvaheliselt nimetatakse gasoholiks tavapäraselt segu E10. 2011. aastaks kasutati E10 või väiksema etanoolisisaldusega segusid rohkem kui 20 maailma riigis eesotsas USAga, kus 2010. aastal sisaldas peaaegu kogu jaemüügis müüdud bensiin 10 % bioetanooli.
(44)
Uurimine näitas, et 2005. aasta energiapoliitika seaduse (millega muudeti puhta õhu seadust esimese riikliku taastuvkütuse standardi kehtestamisega) alusel loodud kehtiva riikliku taastuvkütuse standardi (National Renewable Fuel Standard) programmi (RFS1) kohaselt loetakse igat tüüpi bioetanooli biokütuseks. USA Kongress tegi USA keskkonnakaitseametile (US Environmental Protection Agency - EPA) ülesandeks koordineerida kõnealuse programmi väljatöötamist ja rakendamist USA energeetikaministeeriumi (US Department of Energy), USA põllumajandusministeeriumi (US Department of Agriculture) ja sidusrühmadega.
(45)
Riigi energiapoliitika tulemusel sai USAst alates 2005. aastast maailma suurim bioetanooli tootja ja tema toodang moodustab 57,5 % ülemaailmsest toodangust. 2009. aastal tagati USA keskkonnakaitseameti nõuetega, et taastuvkütuseid toodeti vähemalt 11 miljardit USA gallonit, eelkõige selleks, et täita 2007. aasta energiasõltumatuse ja varustuskindluse seadusega (Energy Independence and Security Act of 2007) kehtestatud eesmärgid. Suuremahuline tootmine võimaldas USA tootjatel samuti hakata eksportima bioetanooli muudele turgudele, sealhulgas ELi.
(46)
Ametlike allikate ning turuteabe ja avalikult kättesaadava teabe (9) kohaselt loetakse igat liiki USAs toodetavat, müüdavat või sealt eksporditavat bioetanooli ning kõiki USAs toodetavaid, müüdavaid või sealt eksporditavaid bioetanooli sisaldavaid segusid - täpsemalt bioetanooli ja mineraalbensiini segusid, mida on kirjeldatud põhjenduses 43 - bioetanoolkütusteks, mis on hõlmatud seadusandliku paketiga, mis käsitleb energiatõhususe, taastuvenergia ja alternatiivkütuste valdkondi USAs.
(47)
Leiti, et olenemata tootmises kasutatavate lähteainete või tootmisprotsesside võimalikest erinevustest on kõikidel käesoleva uurimisega hõlmatud bioetanooli liikidel ja bioetanooli sisaldavatel segudel samasugused või väga sarnased põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning neid kasutatakse samal otstarbel. Vaatlusaluse toote omaduste võimalikud väikesed erinevused ei muuda toote põhimääratlust, omadusi ega erinevate huvitatud isikute arusaama tootest.
(48)
Mõni huvitatud isik väitis, et vaatlusaluse toote määratlus pole täpne eelkõige seetõttu, et see ei võimalda kütusena kasutatavat bioetanooli eristada muul otstarbel kasutatavast bioetanoolist. Sellest tulenevalt väitsid nad, et uurimine peaks hõlmama mis tahes otstarbeks ette nähtud ja kõikidest allikatest saadud etanooli, kaasa arvatud sünteetiline etanool, mis konkureerib tööstuslikuks kasutamiseks mõeldud bioetanooliga.
(49)
Teine huvitatud isik väitis vastupidist - nimelt seda, et uurimine peaks hõlmama ainult kütusena kasutatavat bioetanooli ning et tööstuslikuks kasutamiseks mõeldud bioetanool tuleks seega välja jätta.
(50)
Sellega seoses märgitakse, et vaatlusalune toode tuleks määratleda eelkõige selle põhiliste füüsikaliste, tehniliste ja keemiliste omaduste, mitte aga kasutamise või otstarbe alusel. Erinevaks otstarbeks kasutatavatel toodetel võivad nende edasisest kasutusalast olenemata olla tegelikkuses samad või sarnased põhilised omadused ning teatavatel tingimustel võib tootmisharu ja turu eripära arvesse võttes olla vajalik toote määratlust ja kasutusala põhjalikumalt analüüsida.
(51)
Käesoleva juhtumi puhul on selge, et menetluse algatamise teatega ei soovitud toote määratlusega hõlmata sünteetilist etanooli. Sünteetilisel etanoolil on teistsugused omadused kui bioetanoolil ning sünteetiline etanool ei vasta eespool esitatud kriteeriumidele, mis on seotud vaatlusaluse toote määratlusega. Uurimises ei osalenud ühtegi tootjat, kes oleks keskendunud selle toote tootmisele. Sellepärast ei ole võimalik vaatlusaluse toote määratlusega hõlmata sünteetilist etanooli ja see jäetakse uurimise alt välja. Vastupidiselt mõne huvitatud isiku ettepanekule ei muuda see selgitus uurimise ulatust ega vaatlusaluse toote määratlust ning sellel ei olnud mingit mõju kasutatud andmete kvaliteedile.
(52)
Kütusena kasutataval bioetanoolil ja muuks otstarbeks mõeldud bioetanoolil võivad olla sarnased omadused. Kuid uurimise käigus uuriti dumpingut nende USA ettevõtjate tasandil, kes tootsid või segasid kütusena kasutamiseks mõeldud bioetanooli, täpsemalt kütusesegudesse lisatavat bioetanooli. Sarnaselt keskenduti liidu tootjate uurimise raames kütusena, mitte aga muul otstarbel kasutatavale bioetanoolile. Sellest tulenevalt ei peaks muul otstarbel kui kütusena kasutatav bioetanool olema hõlmatud käesoleva uurimisega.
(53)
Nendel importijatel, kes ei kasuta USAst imporditud bioetanooli kütusena, on võimalus esitada deklaratsioon vastavalt eesmärgipärast kasutamist käsitlevatele sätetele, mis on esitatud liidu tolliseadustiku rakendussätete (10) artiklites 291-300.
2.2. Samasugune toode
(54)
Leiti, et bioetanoolil, mida toodab liidu tootmisharu ja mida müüakse ELi turul, on USAst liitu eksporditud bioetanooliga sarnased põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused.
(55)
Nagu kirjeldatakse põhjenduses 39, on bioetanooli võimalik toota mitmesugustest lähteainetest. Kuid uurimise tulemused ei osutanud, nagu sõltuksid lõpptoote omadused sellest, millist lähteainet kasutati. Leiti, et USAs eeskätt maisist toodetud ja liitu eksporditud vaatlusalune toode on asendatav liidu tootjate poolt liidus eelkõige nisust toodetud ja liidus müüdud tootega. Peale selle tehti kindlaks, et bioetanooli kasutamises turul tegutsevate ettevõtjate ja tarbijate poolt ning nende ettekujutuses bioetanoolist ei ole erinevusi või need ei ole olulised.
(56)
Sellest tulenevalt järeldatakse, et liidus toodetud ja müüdud bioetanooli ning USAst eksporditud vaatlusalust toodet tuleks käsitada samasuguse tootena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
(57)
Mõni valimisse kaasatud USA tootja väitis, et USA turul toodetav ja müüdav bioetanool ei ole vaatlusaluse tootega samasugune, sest see ei vasta täpselt menetluse algatamise teates esitatud tootekirjeldusele. USA turul müüdaval bioetanoolil on veesisaldus üle 0,3 % piirmäära ja see vastab pigem USA standardile (ASTM), mitte standardile EN 15376.
(58)
Kuid uurimine näitas, et USA turul müümiseks toodetud bioetanoolil on vaatlusaluse tootega suures osas samasugused põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused. Algmääruse artikli 1 lõikes 4 on sätestatud, et samasugune toode ei pea tingimata olema vaatlusaluse tootega täiesti sarnane, vaid selleks võib olla ka toode, mis ei ole vaatlusaluse tootega küll täiesti sarnane, kuid on omadustelt sellega väga sarnane. See on nii USA turul müüdava bioetanooli ja liitu eksporditava bioetanooli puhul. On pretsedente, kus tooteid käsitati teatavatest erinevustest olenemata vaatlusaluse tootega samasuguste toodetena (11).
(59)
Sellest tulenevalt otsustati esialgsed järeldused tühistada ning järeldada, et USA standardile ASTM vastav ja USA turul müüdav bioetanool on vaatlusaluse tootega samasugune toode algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
3. DUMPING
3.1. Sissejuhatus
(60)
Nagu on selgitatud põhjendustes 6 kuni 16, hõlmas uurimine - eesmärgiga teha kindlaks dumpingu võimalik olemasolu - ühelt poolt bioetanooli tootjaid ning teiselt poolt kauplejaid/segajaid, kes eksportisid vaatlusalust toodet liidu turule.
(61)
Algmääruse artikli 9 lõike 5 kohaselt täpsustatakse tollimaksu kehtestavas määruses tollimaks iga asjaomase tarnija jaoks või kui see on raskendatud, siis iga asjaomase tarniva riigi jaoks.
(62)
Teatavad tootjad väitsid, et on võimalik kindlaks teha ja jälgida nende tooteid, mida müüakse USA ettevõtjatele ekspordi (eelkõige liitu suunatud ekspordi) eesmärgil. Nad osutasid taastuvenergia direktiiviga ettenähtud sertifitseerimisprotsessile, kuid ei suutnud näidata seost nende USA turul toimuva müügi ja muude ettevõtjate poolt liitu suunatud ekspordi vahel. Nagu eespool põhjenduses 12 ja hiljem põhjenduses 63 märgitud, ei olnud kõnealused tootjad teadlikud liitu suunduva ekspordi hinnatasemest.
(63)
Antud juhtumi puhul leiti, et tulenevalt bioetanoolitööstuse struktuurist ja sellest, mil viisil vaatlusalust toodet USA turul toodetakse ja müüakse ning liitu eksporditakse, on USA tootjate jaoks individuaalsete dumpingumarginaalide kindlaksmääramine raskendatud. Täpsemalt öeldes, USA valimisse kaasatud tootjad ei eksportinud vaatlusalust toodet liitu ning uuritud kauplejad/segajad hankisid bioetanooli erinevatelt tootjatelt ning segasid ja müüsid seda eelkõige ekspordiks liitu. Seega ei olnud vastupidiselt eespool nimetatud isikute väidetele võimalik jälgida kõiki oste eraldi ja võrrelda normaalväärtuseid vastavate ekspordihindadega; samuti ei ole võimalik kindlaks teha tootjat liitu eksportimise hetkel. Teisisõnu sisaldab iga liitu suunduv saadetis bioetanooli, mille on tootnud USA eri tootjad ja mitte üksnes USA valimisse kuuluvad tootjad. Lisaks sellele näitas uurimine, et USA valimisse kuulunud tootjatele nende USAs asuvate USA klientide poolt makstav hinnatase ei vastanud liitu eksproditud vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavatele hindadele.
(64)
Sellepärast ollakse seisukohal, et tuleks kehtestada ühtne üleriigiline dumpingumarginaal.
3.2. Normaalväärtus
(65)
Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 2 selgitas komisjon esmalt välja, kas vaatlusaluse toote omamaine müük sõltumatutele klientidele kahe koostööd tegeva kaupleja/segaja poolt toimus representatiivses mahus, st kas sellise müügi kogumaht moodustas uurimisperioodil vähemalt 5 % liitu suunatud ekspordi kogumahust.
(66)
Võttes arvesse, et samasuguse toote müük omamaisel turul toimus piisavas koguses, määrati normaalväärtus kindlaks USA sõltumatute klientide poolt kahele eespool nimetatud kauplejale/segajale tavapärase kaubandustegevuse raames makstud või makstava hinna alusel.
3.3. Ekspordihind
(67)
Koostööd tegevad kauplejad/segajad esitasid andmeid, mis võimaldasid ekspordihinna kindlaks määrata tegelikult makstud või makstava hinna alusel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8. Nende tehingutega seoses, mille puhul import liitu toimus seotud kaupleja kaudu, määrati ekspordihind vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 kindlaks selle jaemüügihinna alusel, millega seotud kaupleja müüs toodet esimest korda edasi sõltumatutele liidu tarbijatele.
(68)
Seoses Šveitsis asuva seotud kaupleja kaudu toimuva müügiga ei arvatud müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit ekspordihindadest maha, sest neid ei peetud importimise ja liidus edasimüügi vahelisel ajal tekkinud kuludeks. Uurimine näitas, et seotud kaupleja põhitegevusala oli sularahahaldus nn suhkruäri, sealhulgas biokütustega tegeleva ettevõtja jaoks ning põllumajandustegevusega kaasnevate riskide maandamine tuletislepingute sõlmimise abil nii börsivälistel kui ka organiseeritud finantsturgudel.
(69)
Mõni USA tootja väitis, et institutsioonidel on tavaks kasutada dumpingumarginaali arvutamisel ekspordihinnana hinda, millega eksportija müüb toodet esimesele sõltumatule kliendile. Antud juhul oleks selleks hind, millega USA tootjad müüvad toodet USAs asuvatele sõltumatutele kauplejatele/segajatele. Kuid nagu on märgitud põhjendustes 62 ja 63, ei eksportinud ükski USAs asuv bioetanooli tootja vaatlusalust toodet liitu ega olnud teadlik liitu suunduva ekspordi hinnatasemest. Seetõttu ei saa nende omamaist hinda kasutada, sest see ei ole vaatlusaluse toote eest liidus makstud või makstav ekspordihind. Sellepärast ei saa selle väitega nõustuda.
3.4. Võrdlus
(70)
Koostööd tegevate kauplejate/segajatega seoses kindlaks määratud kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlus tehti tootetüüpide lõikes tehasehindade alusel, võttes algmääruse artikli 2 lõike 10 kohaselt arvesse tegurites ilmnenud erinevusi, mis mõjutasid hindu ja hindade võrreldavust. Üks kaupleja/segaja väidab, et omamaist müüki käsitlevad andmed ei olnud representatiivsed. Kuna kauplejad/segajad ei esitanud andmeid kogu omamaise müügi kohta, põhinevad arvutused küsimustikus esitatud ja kohapealsete kontrollkäikude käigus saadud andmetel.
(71)
Üks kaupleja/segaja väidab, et omamaine müügihind peaks põhinema NYMEX-ist saadud hetketuru andmetel. Komisjon on arvamusel, et kahelt kauplejalt/segajalt saadud kontrollitud andmed on usaldusväärsemad.
(72)
Sel eesmärgil hinda korrigeeriti, et võtta nõuetekohaselt arvesse transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude erinevusi, kui see oli asjakohane ja põhjendatud.
(73)
Vaatlusaluse toote ja samasuguse tootega seoses ilmnes eripära, et kauplejate/segajate bioetanoolisegude müüki on uurimisperioodil toetatud peamiselt aktsiisisoodustuste kaudu. Normaalväärtuse ja ekspordihinna kindlaksmääramiseks kasutatakse meetodit, mille puhul võetakse täiel määral arvesse asjaomaste kauplejate/segajate tegelikku müügihinda nii omamaisel kui ka eksporditurul. Seega, kui võrreldakse kauplejate/segajate poolt USA turul küsitavat müügihinda ja nende liidu turule suunatud ekspordihinda eesmärgiga arvutada vaatlusaluse toote dumpingu tase, välistatakse sellega toetuste igasugune võimalik mõju hindadele, sest toetused mõjutasid hindamisperioodil võrdselt nii omamaist müüki kui ka eksporti. Üks kaupleja/tootja väitis, et ta ei saanud omamaise müügi eest toetust. Ta ei suutnud siiski oma väidet tõestada. Lisaks sellele on seda väidet raske ühildada USA ametiasutuste esitatud teabega subsiidiumide kasutamise kohta.
3.5. Dumping
(74)
Nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 11, võrreldi vaatlusaluse toote iga tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust vastava tooteliigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. Sellele võrdlusele tuginedes järeldati, et koostööd tegevad sõltumatud kauplejad/segajad tegelesid dumpinguga.
(75)
Koostööd tegevaid kauplejaid/segajaid käsitlevatele koondandmetele tuginedes määrati kindlaks kaalutud keskmine dumpingumarginaal 9,5 %, mis on USA jaoks kindlaksmääratud üleriigiline dumpingumarginaal.
(76)
Mõni valimisse kaasatud USA tootja väitis, et lõplike dumpinguvastaste meetmete kehtestamise korral tuleks tema jaoks näha ette individuaalne marginaal. Põhjenduste 6 kuni 16 sisule ja põhjendustes 60 kuni 64 esitatud selgitustele tuginedes ei saa selle väitega nõustuda, sest uurimine kinnitas,et nende ettevõtjate toodete eksporti liitu ei saanud jälgida eelkõige seetõttu, et neil puudus uurimisperioodil eksport liitu ning neile ei olnud tavaliselt teada ei ekspordi aeg ega liidu importijate poolt makstud või makstav hind - seega ei saanud nende tootjate puhul ekspordihinda ja dumpingumarginaali usaldusväärselt kindlaks määrata.
(77)
Mõned tootjad küsisid lisateavet dumpingu arvutamise kohta kahe koostööd tegeva kaupleja/segaja puhul. Tuleb siiski arvesse võtta, et küsitud teave sisaldab ärisaladust ja seega ei saa seda avaldada muudele isikutele peale asjaomase isiku. Teisalt on institutsioonidel tavaks avaldada dumpingu kindlaksmääramise üldine meetod kõikidele isikutele, kelle individuaalseid andmeid arvutamisel ei kasutatud. Kõnealust meetodit kirjeldati kõikidele huvitatud isikutele saadetud ülddokumendis.
4. KAHJU
4.1. Liidu toodang ja liidu tootmisharu
(78)
Liidu toodang määrati kindlaks turuaruande alusel, mille esitas kaebuse esitaja uurimise ajal. Nimetatud aruandes samasuguse toote liidu kogutoodangu kohta esitatud teavet võrreldi teabega, mille esitasid 17 koostööd tegevat liidu tootjat. Kahe andmekogumi vahel tuvastati väike, umbes 5 % erinevus. Selle põhjuseks on asjaolu, et mõni suhteliselt väike koostööst hoiduv liidu tootja ei esitanud teavet toodangu kohta. Selle põhjal hinnati liidu kogutoodangu mahuks uurimisperioodil 3,42 miljonit tonni. Liidu tootjad, kelle toodang moodustab liidu kogutoodangu, on liidu tootmisharuks algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning seega osutatakse neile koos kui liidu tootmisharule.
4.2. Liidu tarbimine
(79)
Liidu tarbimine määrati kindlaks liidu tootmisharu kogutoodangu põhjal, lisades sellele kolmandatest riikidest pärit impordi mahud, mis tehti kindlaks parimate olemasolevate statistiliste andmete alusel, kuid maha arvati liidu tootmisharu teatatud varude erinevus ja eksport. Mõni huvitatud isik väitis, et tarbimise kindlaksmääramiseks kasutatud statistilised andmed ei olnud täielikud, sest nende puhul ei ole arvesse võetud bioetanooli olulist importi muudest kolmandatest riikidest, mis toimus eelkõige uurimisperioodil. Samuti olid nad seisukohal, et komisjon on hinnanud USAst pärit impordi mahtu tegelikust suuremaks ning et tarbimise ja turuosa näitajad ei olnud seega usaldusväärsed.
(80)
Neid väiteid analüüsiti ja võrreldi olemasoleva teabega. Kolmandatest riikidest pärit impordi küsimuses ei esitanud huvitatud isikud mingeid tõendeid vaatlusaluse toote impordimahtude kohta. Sellest olenemata võeti kolmandatest riikidest pärit importi arvesse impordimahtude hindamisel. Uurimisperioodil USAst imporditud mahtude kohta koostatud hinnangus tuvastati tehniline viga. Sellest tulenevalt on impordimahte uuesti hinnatud ja vajaduse korral korrigeeritud. See ei mõjuta siiski kahju kohta tehtud järeldusi ja põhjuslikku seost käsitlevat hinnangut.
(81)
Vaatlusaluse toote impordiga seoses tuleks rõhutada, et vaatlusaluse toote kohta puuduvad konkreetsed kombineeritud nomenklatuuri koodid. Peale selle hõlmavad need kombineeritud nomenklatuuri koodid, mille all vaatlusalust toodet saab tolliasutustele deklareerida, vaatlusalusele tootele lisaks ka muid tooteid.
(82)
Bioetanoolisegude impordiga seoses ilmnes sõltumatute importijate poolt küsimustikule antud kontrollitud vastustest, et enamik impordist deklareeriti tollile TARICi koodi 3824909799 all. Impordimahtude kohta ei ole võimalik siiski saada andmeid otse Eurostatilt, sest kõnealune TARICi kood hõlmab peale vaatlusaluse toote muid erinevaid kemikaale.
(83)
Kombineeritud nomenklatuuri koodide 2207 10 00 ja 2207 20 00 all deklareeritud impordiga seoses ei olnud võimalik eristada vaatlusalust toodet ja muid uurimisega hõlmamata tooteid, sest puudus piisav teave imporditud toote kohta.
(84)
Kuna Eurostatilt ei olnud võimalik saada täielikku teavet impordi kohta, siis otsustati sellest tulenevalt kasutada ka muid teabeallikaid eesmärgiga teha kindlaks vaatlusaluse toote import liidu turule.
(85)
Selleks et saada parim hinnang USAst pärit vaatlusaluse toote impordi kohta, peeti kõige usaldusväärsemaks võtta aluseks USA rahvusvahelise kaubanduse komisjoni (US International Trade Commission - ITC) koostatud statistika. Teatatud ekspordimahud vastavad USA tariifistiku koodidele 2207 10 60 ja 2207 20 00.
(86)
Selle impordi hindamisel lähtuti mõistlikkuse põhimõttest ning USAst liidu turule suunatud impordi kindlaksmääramisel võeti arvesse kõiki USA rahvusvahelise kaubanduse komisjoni teatatud koguseid.
(87)
Brasiiliast liitu imporditud koguste hindamisel tugineti järgmistele teabeallikatele: Ühendkuningriigi taastuvkütuste agentuuri (United Kingdom Renewable Fuels Agency) koostatud aruanded Ühendkuningriiki imporditud koguste kohta; Madalmaadelt, Rootsilt ja Soomelt ning Eurostatilt impordi kohta saadud väljavõtted tolliandmebaasist. Madalmaade, Rootsi ja Soome puhul hinnati impordimahtu importijate ja eksportijate nimede ja olemasolevate tootekirjelduste põhjal. Nende impordikoguste hindamisel toimiti konservatiivselt. Impordimahtude arvutamisel võeti arvesse kõiki teatatud koguseid.
(88)
Lisaks kasutati Eurostati andmeid ka selleks, et hinnata liitu suunatud ülejäänud impordikoguseid nende liikmesriikide puhul, keda ei ole nimetatud eespool põhjenduses 87. Impordimahte korrigeeriti selle alusel, kui suurt osa bioetanoolist kasutati liidus kütusena. Selle korrigeerimise alused on esitatud kaebuses. Nimetatud protsendimäär saadi Euroopa Komisjoni avaldatud iga-aastasest etüülalkoholi bilansist (12). Liidus oli kütusena kasutatava bioetanooli osakaal 2008. aastal 54 %, 2009. aastal 66 % ning 2010. aastal 68 %. Uurimisperioodil kasutati 2010. aasta kohta esitatud näitajat, et teha kindlaks uurimisperioodil toimunud asjakohane import.
(89)
Muudest riikidest pärit impordi hindamiseks kasutati teabeallikatena Eurostati ning Madalmaadelt, Rootsilt ja Soomelt impordi kohta saadud väljavõtteid tolliandmebaasist. Kasutatav metoodika oli sama nagu see, mida kasutati Brasiiliast pärit impordi kindlakstegemise puhul.
(90)
USAst ja Brasiiliast pärit impordi keskmise CIF-hinna arvutamisel ühiku kohta kasutati teabeallikana Madalmaadelt, Rootsilt ja Soomelt impordi kohta saadud väljavõtteid tolliandmebaasist. USA puhul kasutati ka kontrollitud andmeid, mille esitas küsimustikule vastuseks sõltumatu importija. USA puhul määrati 2008. ja 2009. aasta keskmised CIF-hinnad kindlaks USA rahvusvahelise kaubanduse komisjoni poolt nende aastate kohta teatatud keskmise hinna alusel, mida väljendati 2010. aasta kohta saadud keskmise CIF-hinna suhtes.
(91)
Varude erinevus määrati kindlaks liidu tootmisharu käsitleva teabe alusel, mille esitas kaebuse esitaja.
(92)
Selle põhjal tehti kindlaks, et liidu tarbimine on arenenud järgmiselt:
2008
2009
2010
Uurimis-periood
Liidu kogutoodang (tonnides) (A)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Kolmandatest riikidest, sealhulgas asjaomasest riigist pärit koguimport (tonnides) (B)
1 252 705
1 130 703
859 605
1 031 226
Liidu tootmisharu kogueksport ELi mittekuuluvatesse riikidesse (tonnides) (C)
26 263
41 023
53 085
59 633
Varude erinevus (13) (tonnides) (C)
0
4 730
-8 415
-5 458
Liidu tarbimine (tonnides)
3 379 559
3 882 897
4 089 600
4 366 554
Indeks (2008 = 100)
100
115
121
129
Allikas:
(A) turuaruanne, (B) Eurostat, USA rahvusvahelise kaubanduse komisjon, Ühendkuningriigi taastuvkütuste agentuur ning Madalmaade, Rootsi ja Soome tolliandmebaasidest pärit andmed impordi kohta; (C) kaebus, valimisse kaasatud liidu tootjate poolt küsimustikule antud vastused, kaebuses esitatud teave liidu tootmisharu kohta.
(93)
Vaatlusalusel perioodil suurenes liidu tarbimine märgatavalt ehk 29 %. Seda suurenemist soodustas taastuvenergia direktiivi rakendamine liikmesriikides. Nimetatud direktiiviga seati sihid taastuvenergia tarbimise suurendamiseks.
4.3. Asjaomasest riigist pärit import ELi
4.3.1. Asjaomasest riigist pärit impordi maht, turuosa ja hind
(94)
USAst pärit ja liitu suunatud impordi maht, turuosa ja hind arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt:
2008
2009
2010
Uurimis-periood
USAst pärit impordi maht (tonnides) (A)
63 406
53 332
348 868
686 185
Indeks (2008 = 100)
100
84
550
1 082
Turuosa (%)
1,9
1,4
8,5
15,7
Indeks (2008 = 100)
100
73
454
837
Keskmine hind (eurot tonni kohta) (B)
590,6
552,5
542,5
626,7
Indeks (2008 = 100)
100
94
92
106
Allikas:
(A) USA rahvusvahelise kaubanduse komisjoni deklareeritud ekspordimaht, (B) Madalmaade, Rootsi ja Soome tolliandmebaasidest pärit andmed impordi kohta ning kontrollitud vastused, mille andsid küsimustikule sõltumatud importijad.
(95)
USAst pärit impordi maht kasvas vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt - 63 406 tonnilt 686 185 tonnile. Sama märkimisväärselt suurenes vaatlusalusel perioodil USA eksportijatele kuuluv turuosa liidus, nimelt 1,9 %-lt 15,7 %-ni.
(96)
Kuigi USAst pärit impordi keskmised hinnad tõusid vaatlusalusel perioodil 6 %, olid USA eksportijate küsitavad hinnad järjepidevalt madalamad liidu tootjate keskmistest hindadest, nagu on selgitatud põhjenduses 117. USA eksportijate selline hinna süstemaatilist allalöömist hõlmav kaubandustava selgitab, miks suurenes nende turuosa vaatlusalusel perioodil nii märkimisväärselt.
4.3.2. Asjaomasest riigist pärit impordi hinna allalöömine
(97)
Selleks et hinnata igasugust hinna allalöömist uurimisperioodil, võrreldi iga tooteliigi kaalutud keskmisi müügihindu, mida valimisse kaasatud liidu tootjad küsisid liidu turul sõltumatutelt klientidelt ning mis korrigeeriti tehasehindade tasemele, iga tooteliigi vastavate kaalutud keskmiste hindadega, mida USA eksportijad küsisid esimeselt sõltumatult kliendilt liidu turul ning mis kehtestati CIF-hindade alusel. Õiglase hinnavõrdluse tagamiseks korrigeeriti USA hindu, et võtta nõuetekohaselt arvesse kehtivaid tollimakse ja importimisjärgseid kulusid.
(98)
Selle võrdluse tulemused näitasid, et hinna allalöömise keskmine määr oli järjepidevalt 5,6 % valimisse kaasatud liidu tootjate müügihindadest uurimisperioodil. Selline hinna allalöömine on tõend hinnasurvest, mida asjaomasest riigist pärit import avaldas liidu turule eelkõige uurimisperioodil.
4.4. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
4.4.1. Sissejuhatavad märkused
(99)
Algmääruse artikli 3 lõikes 5 on sätestatud, et uurides dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnatakse kõiki majandusnäitajaid, et anda hinnang liidu tootmisharu seisundile vaatlusalusel perioodil.
(100)
Kahjuanalüüs, milles võrreldakse selliseid makromajanduslikke näitajaid nagu toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse kasutamine, müügimaht, turuosa, kasv, varud, tööhõive, tootlikkus ja dumpingumarginaali suurus, põhineb liidu tootmisharu kui tervikut käsitlevatel andmetel, mis saadi ePURE-lt.
(101)
Kahjuanalüüs, mis on seotud selliste makromajanduslike näitajatega nagu hinnad, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus, kapitali kaasamise võime, palgad ja laovarud, on tehtud andmete põhjal, mille esitasid valimisse kaasatud liidu tootjad küsimustikule antud kontrollitud vastustes.
(102)
Bioetanoolitööstus on liidus veel algusjärgus. Äriühingud on hiljuti investeerinud uutesse tootmisrajatistesse või suurendanud olemasolevat tootmisvõimsust, et neil oleks võimalik rahuldada liidus kasvavat nõudlust. Asjaolu, et vaatlusalusel perioodil alustasid tootmist uued tootjad, mõjus soodsalt selliste näitajate arengule nagu toodang, tootmisvõimsus, müügimaht ja tööhõive.
(103)
Uurimine näitas samuti, et seda laadi tootmisharu puhul kulub tegevuse alustamisest tavapärase tootmistaseme saavutamiseks kaks kuni kolm aastat.
4.4.2. Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse kasutamine
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Tootmismaht (tonnides)
2 153 118
2 797 948
3 274 665
3 389 503
Indeks (2008 = 100)
100
130
152
157
Tootmisvõimsus (tonnides)
3 443 766
3 992 640
4 670 076
4 734 915
Indeks (2008 = 100)
100
116
136
137
Tootmisvõimsuse kasutamine (%)
63
70
70
72
Indeks (2008 = 100)
100
112
112
114
Allikas:
liidu tootmisharu käsitlevad andmed, mis saadi kaebuse esitajalt.
(104)
Taastuvenergia direktiivi kohaldamise tulemusel kasvas liidu toodang vaatlusalusel perioodil olulisel määral - umbes 57 %. Ajavahemikul 2008-2010 suurenes liidu toodang 36 %, kuid seejärel kasv aeglustus järsult, moodustades vaatlusalusel perioodil ainult 3,5 % võrreldes 2010. aastaga.
(105)
Tootmisvõimsus suurenes vaatlusalusel perioodil 37 % ja arenes sarnaselt toodanguga.
(106)
Tootmisvõimsuse kasutamine suurenes vaatlusalusel perioodil 14 % ning see toimus vaatlusaluse perioodi alguses. Võttes arvesse, et 2009. aastal olid teatavad liidu tootjad alles tegevust alustamas, võis eeldada, et tootmisvõimsuse kasutamine edaspidi paraneb, sest tootjatel kulub pärast tegevuse alustamist tavaliselt kaks kuni kolm aastat, enne kui nad saavutavad tavapärase tootmistaseme, nagu on selgitatud põhjenduses 103. Nii see aga siiski ei läinud.
(107)
Seega kinnitas uurimine, et taastuvenergia direktiivi oodatava avaldamise tõttu alustas mitu ELis asuvat äriühingut oma tegevust vaatlusalusel perioodil või vaatlusaluse perioodi alguses. See tõi kaasa soodsad arengud eriti seoses eespool kirjeldatud kahjunäitajatega eelkõige ajavahemikul kuni 2010. aastani. Kuid liidu turul valitsev olukord muutus kooskõlas USAst pärit dumpinguhinnaga impordi kasvuga 2010. aastal ning tegevuse mahu suurenemine, mida uurimisperioodil oodati, ei realiseerunud.
4.4.3. Müügimaht ja turuosa
2008
2009
2010
Uurimis-periood
Müügimaht (tonnides)
2 035 367
2 650 526
3 117 410
3 229 326
Indeks (2008 = 100)
100
130
152
159
Turuosa (%)
60,2
68,3
76,2
74,0
Indeks (2008 = 100)
100
113
126
122
Allikas:
liidu tootmisharu käsitlevad andmed, mis saadi kaebuse esitajalt.
(108)
Vaatlusalusel perioodil suurenes liidu tootmisharu müügimaht 59 % ning turuosa võideti juurde 13,8 protsendipunkti. Aastatel 2008-2010 suurenes müügimaht ühtlases tempos, kuid 2010. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal suurenes müügimaht vähem kui tarbimine, mis kasvas sellel perioodil 6,8 %.
(109)
Sarnaselt suurenes liidu tootmisharu turuosa kuni 2010. aastani, misjärel see uurimisperioodil vähenes. 2010. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, mil USAst pärit impordi turuosa peaaegu kahekordistus, saades juurde 7,2 protsendipunkti, kaotas liidu tootmisharu turuosast 2,2 protsendipunkti.
4.4.4. Kasv
(110)
Vaatlusalusel perioodil suurenes liidu tarbimine märgatavalt, nimelt 29,2 %. Kuigi asjaomasel perioodil suurenesid ka müügimaht ja turuosa, ei saanud liidu tootmisharu sellest tarbimise kasvust täit kasu, eelkõige alates 2010. aastast. 2010. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal liidu tootmisharu müügimahu kasv aeglustus ning turuosa vähenes võrreldes eelmiste aastatega.
(111)
Mõni huvitatud isik väitis, et vaatlusalusel perioodil teatavate näitajate põhjal kindlaks tehtud kasvusuundumused ei näita, nagu oleks tootmisharu kahju kannatanud. Nagu eespool selgitatud, näitas uurimine siiski, et liidu tootmisharu kasvu aeglustumine 2010. aastal ja uurimisperioodil kattus USAst pärit madala dumpinguhinnaga impordi järsu kasvuga.
4.4.5. Tööhõive ja tootlikkus
2008
2009
2010
Uurimis-periood
Töötajate arv
2 331
2 419
2 523
2 552
Indeks (2008 = 100)
100
104
108
109
Tootlikkus
(ühikutes töötaja kohta)
924
1 157
1 298
1 328
Indeks (2008 = 100)
100
125
141
144
Allikas:
liidu tootmisharu käsitlevad andmed, mis saadi kaebuse esitajalt.
(112)
Tööhõive kasvas vaatlusalusel perioodil 9 %. Täpsemalt öeldes, ajavahemikul 2008-2010 kasvas see 8 %, kuid uurimisperioodil oli kasv kõigest 1 %. Selline kasvukõver peegeldab tootmisvõimsuse ja toodangu kasvu liidus.
(113)
Liidu tootmisharu töötajate tootlikkust mõõdeti toodanguna ühe töötaja kohta aastas. Vaatlusalusel perioodil suurenes tootlikkus olulisel määral ehk 44 %. See peegeldab kogemuste omandamise mõju ning tõhususe suurenemist nii tegevuse alustamise etapis kui ka pärast seda.
4.4.6. Tegeliku dumpingumarginaali suurus
(114)
Võttes arvesse asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi mahtu, turuosa ja hindu, ei saa uurimisperioodil kindlaks määratud dumpingumarginaalide mõju liidu tootmisharule pidada tähtsusetuks.
4.4.7. Taastumine varasema dumpingu mõjust
(115)
See küsimus ei ole antud juhul asjakohane, kuna varasema dumpingu mõju puudub.
4.4.8. Liidu tootmisharu keskmised ühikuhinnad
2008
2009
2010
Uurimis-periood
Ühikuhind (eurodes)
702,59
634,88
657,41
768,59
Indeks (2008 = 100)
100
90
94
109
Allikas:
valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule.
(116)
Vaatlusalusel perioodil kerkisid liidu tootmisharu hinnad üldiselt 9 %. 2009. aastal hinnad langesid võrreldes 2008. aastaga, kuid seejärel tõusid pidevalt kuni uurimisperioodi lõpuni. Uurimine näitas siiski, et hinnatõus ei olnud piisav selleks, et liidu tootmisharul oleks olnud võimalik katta oma kulud. Müügihindade ja kulude vaheline lõhe suurenes veelgi, seda eelkõige uurimisperioodil. See areng kattub USAst pärit madala dumpinguhinnaga impordi üha suurema tungimisega liidu turule.
(117)
Uurimine näitas, et vaatlusalusel perioodil olid liidu tootmisharu hinnad pidevalt kõrgemad (kuni 23 %) USAst pärit impordi dumpinguhindadest.
4.4.9. Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime
2008
2009
2010
Uurimis-periood
Maksustamiseelne puhaskasum (eurodes)
-33 305 225
1 343 823
-33 932 738
-82 070 168
Indeks (2008 = - 100)
- 100
4
- 102
- 246
Liidu müügi kasumlikkus (% netomüügist)
-11,65
0,33
-5,72
-9,74
Indeks (2008 = - 100)
- 100
3
-49
-84
Rahavoog (eurodes)
-2 528 061
34 783 260
48 733 697
36 832 646
Indeks (2008 = - 100)
- 100
1 376
1 928
1 457
Rahavoog (% liidu müügist sõltumatutele isikutele)
-0,9
8,7
8,2
4,4
Indeks (2008 = - 100)
- 100
980
930
494
Investeeringud (eurodes)
330 441 830
86 279 988
38 710 739
23 018 175
Indeks (2008 = 100)
100
26
12
7
Investeeringutasuvus (%)
-10
2
-88
- 357
Indeks (2008 = - 100)
- 100
15
- 870
-3 538
Allikas:
valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule.
(118)
Liidu tootmisharu kasumlikkus määrati kindlaks nii absoluutsummades (maksustamiseelne netokasum) kui ka protsendina, mille maksustamiseelne netokasum või -kahjum moodustab samasuguse toote müügikäibest. Vaatlusalusel perioodil oli liidu tootmisharu kasumlikkus negatiivne; erandiks oli 2009. aasta, kui valimisse kaasatud äriühingutel õnnestus jõuda kasumiläveni.
(119)
Investeeringutasuvust iseloomustas samasugune areng ning tasuvus oli tunduvalt väiksem sellest, mis oli vajalik liidu tootmisharu püsimajäämiseks.
(120)
2008. aastal oli rahavoog negatiivne, kuid 2009. ja 2010. aastal olukord paranes. Uurimisperioodil hakkas rahavoog siiski taas vähenema - see kajastas liidu tootmisharu vähenevat võimet oma tegevust ise rahastada.
(121)
Kasumlikkuse, rahavoo ja investeeringutasuvuse areng vaatlusalusel perioodil piiras liidu tootmisharu võimet oma tegevusse investeerida ning kahjustas liidu tootmisharu arengut, nagu näitab selgelt investeeringute vähenemine 93 % sellel perioodil.
4.4.10. Palgad
2008
2009
2010
Uurimis-periood
Palgad (eurodes)
45 066 253
57 253 228
68 711 959
76 030 008
Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)
75 691
81 233
88 638
99 646
Indeks (2008 = 100)
100
107
117
132
Allikas:
valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule.
(122)
Vaatlusalusel perioodil kasvasid palgad 32 %, mis peegeldas töötajate tootlikkuse kasvu.
4.4.11. Varud
2008
2009
2010
Uurimis-periood
Lõppvarud (tonnides)
34 585
24 022
38 649
31 408
Indeks (2008 = 100)
100
69
112
91
Varude ja toodangu suhe (%)
8,3
3,5
3,8
2,5
Allikas:
valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule.
(123)
Vaatlusalusel perioodil varude tase mõnevõrra vähenes.
4.5. Järeldus kahju kohta
(124)
Uurimine näitas, et madala dumpinguhinnaga import liidu turule kasvas järsult 2010. aastal ning eelkõige uurimisperioodil. Sellel perioodil paranesid teatavad liidu tootmisharu majandusliku olukorraga seotud kahjunäitajad, kuid kasv ei olnud kooskõlas tarbimise suurenemisega vaatlusalusel perioodil ning sellest tulenevalt ei paranenud olukord piisavalt, et liidu tootmisharu oleks saanud oma tegevust arendada.
(125)
Nagu uue ja kasvava tegevusvaldkonna puhul tavaline, arenesid teatavad näitajad - nagu müügimaht, toodang ja tootmisvõimsuse kasutamine - vaatlusalusel perioodil positiivses suunas. Seda saab selgitada asjaoluga, et sellel perioodil sisenesid turule uued liidu tootjad. Sellest olenemata näitas uurimine, et olukord, mis valitses liidu turul alates 2010. aastast, kui suurenes järsult madala hinnaga import, ei võimaldanud liidu tootjatel saavutada piisavat tootmis- ja hinnataset, mis oleks taganud arengu ja aidanud säilitada vaatlusalusel perioodil tehtud olulisi investeeringuid.
(126)
Leiti, et madala hinnaga impordi abil löödi liidu tootmisharu hindu pidevalt alla. Hinnatase ei olnud selline, mis oleks võimaldanud asjaomasel tootmisharul katta oma kulud ja tagada tootmise arendamiseks vajaliku rahavoo ja kasumi.
(127)
Liidu tootmisharu finantstulemustega seotud kahjunäitajad - nagu kasumlikkus, rahavoog ja investeeringutasuvus - tõepoolest halvenesid või jäid kõvasti allapoole tavapärast taset. See mõjutas oluliselt liidu tootmisharu võimet kapitali kaasata ja oma tegevusse rohkem investeerida.
(128)
Eespool toodut silmas pidades leiti, et liidu tootmisharu kandis uurimisperioodil olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.
5. PÕHJUSLIK SEOS
5.1. Sissejuhatus
(129)
Kooskõlas dumpinguvastast menetlust käsitleva algmääruse artikli 3 lõigetega 5 ja 6 uuriti, kas asjaomasest riigist pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import on põhjustanud liidu tootmisharule kahju. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid liidu tootmisharu samaaegselt kahjustada; selle eesmärk oli tagada, et nende muude tegurite tekitatavat võimalikku kahju ei omistataks dumpinguhinnaga impordile.
5.2. Dumpinguhinnaga impordi mõju
(130)
Nagu eespool märgitud, suurenes liidu tarbimine vaatlusalusel perioodil märgatavalt - 29,2 %. Seevastu asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi maht suurenes olulisel määral, st 1,9 %-lt liidu turu mahust vaatlusaluse perioodi alguses 15,7 %-ni uurimisperioodil. See pani liidu tootmisharu selge surve alla, seda eelkõige alates 2010. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni, mil selline import enam kui kahekordistus. Alates 2010. aastast ja eelkõige uurimisperioodil imporditi liidu turule vaatlusalust USAst pärit toodet madala hinnaga suures koguses ning selle abil toimus liidu tootmisharu hindade allalöömine. Selline olukord ei võimaldanud tootmisharul uurimisperioodil eeldatud viisil areneda.
(131)
Mõni huvitatud isik on väitnud, et liidu tootmisharu olukord paranes just alates 2010. aastast kuni uurimisperioodini - st. samal ajal, mil USAst pärit import kahekordistus. Nagu on selgitatud eespool põhjendustes 102 ja 107, mõjutas teatavate kahjunäitajate - näiteks toodang ja müügimaht - arengut positiivselt asjaolu, et paljud liidu tootjad hakkasid vaatlusalusel perioodil turule sisenema. Liidu tootmisharu kaotas siiski uurimisperioodil turuosa võrreldes 2010. aastaga, samas kui liidu turg koges samal ajal USAst pärit dumpinguhinnaga impordi suurimat kasvu. Hinna allalöömise ja hinnasurve mõjul halvenes liidu tootmisharu üldine finantsseisund, eelkõige kasumlikkus.
(132)
Madala hinnaga impordil oli seega suur tähtsus selles, et liidu tootmisharu kandis uurimisperioodil olulist kahju.
5.3. Muude tegurite mõju
(133)
Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka järgmiseid teadaolevaid liidu tootmisharu kahjustada võivaid tegureid eesmärgiga tagada, et nende tegurite tekitatud mis tahes kahju ei omistataks dumpinguhinnaga impordile: import kolmandatest riikidest, liidu tootmisharu eksporditegevus, majanduskriisi mõju ja muud tegurid, nagu toorainehindade kõikumine, nõudluse areng ja liidu tootmisharu moodustavate äriühingute väidetavad sisemised probleemid.
5.3.1. Import kolmandatest riikidest (Brasiilia)
(134)
Olemasoleva teabe kohaselt ei eksportinud vaatlusalusel perioodil ükski kolmas riik peale Brasiilia vaatlusalust toodet ELi olulistes kogustes. Brasiilia kehtestatud impordihinnad on liidu tootjate hindadest palju väiksemad. Brasiiliast pärit impordi maht ja selle turuosa ilmutasid vaatlusalusel perioodil siiski selgeid vähenemise märke (vastavalt -81 % ja -25,8 %). Sellest tulenevalt, kuna impordimahud vähenesid uurimisperioodil nii madala tasemeni, ei saa neid pidada sellisteks, et nende tõttu oleks katkenud põhjuslik seos USAst pärit madala hinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel.
2008
2009
2010
Uurimis-periood
Brasiiliast pärit impordi maht (tonnides)
1 022 980
884 020
396 249
195 342
Indeks (2008 = 100)
100
86
39
19
Brasiiliast pärit impordi turuosa (%)
30,3
22,8
9,7
4,5
Keskmine CIF-hind ühiku kohta
(eurodes imporditud tonni kohta)
560,8
496,2
580,8
622,4
Indeks (2008 = 100)
100
88
104
111
Allikas:
Eurostat, Ühendkuningriigi taastuvkütuste agentuur, Madalmaade, Rootsi ja Soome tolliandmebaasidest pärit andmed impordi kohta ning kaebus.
(135)
Huvitatud isikud väitsid, et Brasiiliast pärit import toimus kogu vaatlusaluse perioodi jooksul miinimumtasemest suuremas koguses ning et kaupa imporditi liidu turule dumpinguhindadega. Nad väitsid lisaks, et USAst pärit impordiga täideti kõigest Brasiiliast pärit impordi äralangemise tõttu tekkinud vaba turuosa. USAst pärit importi ei saa seega väidetavalt pidada liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju põhjuseks.
(136)
Nagu eespool selgitatud, siis vähenes Brasiiliast pärit import vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt. Selle impordi turuosa kahanes 30,3 %-lt 4,5 %-le ajal, mil tarbimist iseloomustas väga suur kasv. Võttes arvesse Brasiilia eksportijate poolt liidu turul kehtestatud hinnataset, ei saa välistada, et Brasiiliast pärit bioetanooli müük suurendas teataval määral liidu tootmisharu kantud kahju. Leitakse siiski, et asjaomane import vähenes uurimisperioodil sellisele tasemele, et seda ei saa pidada kõnealuse kahju peamiseks põhjuseks. Tõepoolest, 2010. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal, mil Brasiiliast pärit import vähenes umbes 200 000 tonni, suurenes USAst pärit dumpinguhinnaga import üle 330 000 tonni. Selle põhjal võib väita, et Brasiiliast pärit bioetanooli müük liidu turul, seda eelkõige uurimisperioodil, ei olnud nii suur, et selle mõjul oleks katkenud põhjuslik seos, mis tehti kindlaks sellel perioodil USAst pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel.
5.3.2. Liidu tootmisharu eksporditegevus
2008
2009
2010
Uurimis-periood
Eksportmüügi maht (tonnides)
26 263
41 023
53 085
59 633
Allikas:
kaebus ja valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule.
(137)
Uurimine näitas, et uurimisperioodil eksportis liidu tootmisharu bioetanooli väikestes kogustes hindadega, mis olid liidu turul valitsevatest hindadest enamasti kõrgemad. See andis alust järeldada, et eksporditegevus ei olnud tegur, mille tõttu oleks katkenud põhjuslik seos liidu tootmisharu kantud kahju ja asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi vahel.
5.3.3. Majanduskriisi mõju
(138)
Leiti, et majanduskriis ei avaldanud liidu tootmisharule negatiivset mõju. Bioetanooli tarbimine liidus suurenes kõige rohkem 2009. aastal, st aastal, mida peetakse üldiselt majanduskriisi halvimaks aastaks. Samal ajal suurenesid ka tootmine ja müük liidu tootmisharu poolt.
(139)
Eespool toodut arvesse võttes leitakse, et majanduskriis ei olnud tegur, mille tõttu oleks katkenud põhjuslik seos asjaomasest riigist pärit madala hinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel.
5.3.4. Muud tegurid
(140)
Huvitatud isikud nimetasid ka muid tegureid, mille tõttu oleks põhjuslik seos võinud katkeda - näiteks toorainehindade kõikumine, oodatust väiksem nõudluse kasv, liidu õigusraamistik, millega väidetavalt kahjustatakse liidu tootjate huve, ning liidu tootjate teatavad väidetavad sisemised probleemid.
(141)
Toorainehindade kõikumisega seoses leiti, et nii maisi kui ka nisu hinnad olid vaatlusalusel perioodil kõikuvad. Uurimine näitas, et enamik tootjaid siiski maandavad seda riski oma tarnijatega kokku lepitud konkreetse hinnakujundusmehhanismi abil või finantsturgude kaudu. Sellest tulenevalt võib väita, et kuigi lähteainete hinnad erinesid eelkõige ajavahemikul 2008-2010, kui maisi hind oli väiksem kui nisu hind, olid lähteainete hinnad uurimisperioodi teisel poolel üldiselt samasugused. See näitab, et mis tahes hinnaerinevused viidi miinimumini ning need ei olnud püsivat laadi.
(142)
Mõni huvitatud isik väitis, et taastuvenergia direktiivi rakendamine liikmesriikides on olnud liiga aeglane ning tarbimine ei arenenud kooskõlas eespool nimetatud direktiivis sätestatud sihtidega. Kuid isegi kui esialgseid sihte vaatlusaluse perioodi jooksul täiel määral ei saavutatud, on positiivne, et tarbimine suurenes asjaomasel perioodil märkimisväärselt - nimelt 29,2 % -, ning seda näitajat ei saa analüüsis tähelepanuta jätta. Igal juhul ei saa taastuvenergia direktiivi väidetavalt aeglase rakendamisega põhjendada madala dumpinguhinnaga impordi suurt mahtu liidu turul ning asjaolu, et sellega löödi alla liidu tootmisharu hindu ja põhjustati nimetatud tootmisharule kahju. Sellest tulenevalt lükati väide tagasi.
(143)
Huvitatud isikud on samuti väitnud, et liidu tootmisharu üksi ei saanud liidu nõudlust rahuldada tulenevalt valitsevast regulatiivsest ebakindlusest ning et sertifitseerimissüsteem on väga aeglane, mis vähendab sertifitseeritud liidu tootjate eeliseid. Mõni huvitatud isik on lisaks väitnud, et liidu tootjate kantud mis tahes kahju põhjuseks olid sisemised probleemid, mis kimbutasid paljusid liidu tootjaid vaatlusalusel perioodil. Neid väiteid siiski ei põhjendatud ning uurimine ei kinnitanud, et neil väidetel oleks alust olnud. Sellest olenemata tuleb märkida, et uurimise tulemusel selgus, et liidu toodangu väidetavalt madal tase oli peamiselt tingitud liidu turul valitsenud madalatest müügihindadest, mida mõjutas suures osas USAst pärit madala dumpinguhinnaga ja liidu tootjate hindu alla lööva impordi järsk kasv eelkõige uurimisperioodil. Ilmnes, et liidu tootjatel ei olnud muud valikut kui tootmine peatada, sest hinnad ei võimaldanud neil isegi toorainekulusid katta, seda eelkõige uurimisperioodil. Sellest tulenevalt ei anna eespool nimetatud põhjendamata väited alust arvata, et nende tõttu oleks katkenud põhjuslik seos dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule uurimisperioodil tekitatud kahju vahel.
(144)
Seega järeldatakse, et kõigi eespool nimetatud tegurite tõttu ei oleks katkenud põhjuslik seos liidu tootmisharu kantud kahju ja USAst pärit dumpinguhinnaga impordi vahel.
(145)
Huvitatud isikud märgivad lõpetuseks, et uurimisperioodil deklareeriti märkimisväärne osa impordist CN rubriigi 3824 all, mille eest tuleb maksta madalat tollimaksu. Nimetatud tollimaksu suurendati pärast uurimisperioodi lõppu. Osapoolte arvates põhjustasid kahju madalad tollimaksud, mitte dumpinguhinnaga müük. Sellega seoses piisab, kui tõdeda, et tollimaksud võivad muutuda mis tahes ajal ning seega ei saa selle väitega seada küsimuse alla kahju olemasolu uurimisperioodil.
5.4. Järeldus põhjusliku seose kohta
(146)
Eespool esitatud analüüs näitas, et asjaomasest riigist pärit madala hinnaga impordi maht ja turuosa suurenesid vaatlusalusel perioodil olulisel määral. Peale selle leiti, et asjaomased impordihinnad olid väiksemad hindadest, mida liidu tootmisharu küsis liidu turul.
(147)
Sellise asjaomasest riigist pärit madala hinnaga impordi mahu ja turuosa suurenemisega samaaegselt toimus tarbimise üldine ja pidev suurenemine liidus ning samale ajale langesid ka liidu tootmisharu negatiivsed tulemused vaatlusalusel perioodil. Asjaomases riigis asuvatel eksportijatel õnnestus liidu tootmisharu hindade süstemaatilise allalöömisega oma turuosa suurendada. Samal ajal ei suutnud liidu tootmisharu saavutada jätkusuutlikku ja positiivset kasumlikkuse taset olenemata oma tegevuse laiendamisest.
(148)
Muude teadaolevate liidu tootmisharu kahjustada võinud tegurite uurimine näitas, et need tegurid ei näi olevat sellised, et nende tõttu oleks katkenud põhjuslik seos asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel.
(149)
Eespool esitatud analüüsi põhjal, mille käigus eristati nõuetekohaselt kõikide teadaolevalt liidu tootmisharu olukorda mõjutanud tegurite toimet dumpinguhinnaga impordi kahjulikust mõjust, jõuti järeldusele, et USAst pärit dumpinguhinnaga import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.
6. LIIDU HUVID
6.1. Sissejuhatavad märkused
(150)
Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuriti, kas olenemata järeldusest, et asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import põhjustas kahju, oli mõjuvaid põhjuseid järeldada, et antud juhtumi puhul ei olnud liidu huvides võtta vastu dumpinguvastaseid meetmeid. Liidu huvide analüüs põhines kõigi erinevate seotud huvide, sealhulgas liidu tootmisharu, vaatlusaluse toote importijate ja kasutajate huvide hindamisel.
6.2. Liidu tootmisharu huvid
(151)
Uurimine näitas, et USAst pärit dumpinguhinnaga import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Sellise impordi poolt kaubandusele avalduva moonutava mõju kõrvaldamiseks võetavate meetmete puudumisel näib tõenäoline, et liidu tootmisharu majanduslik olukord halveneb veelgi.
(152)
Eeldatakse, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamisega taastatakse liidu turul tõhusad kaubandustingimused, mis võimaldavad liidu tootmisharul kehtestada hinnad, mis kajastavad tootmiskulusid. Võib eeldada, et meetmete kehtestamine võimaldab liidu tootmisharul ka suurendada müügimahtu ja seeläbi võita tagasi turuosa, mis kaotati dumpinguhinnaga impordi tulemusel. See avaldab omakorda soodsat mõju liidu tootmisharu finantsseisundile ja kasumlikkusele.
(153)
Sellepärast jõuti järeldusele, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine USAst pärit asjaomase toote impordi suhtes ei ole vastuolus liidu tootmisharu huvidega.
6.3. Importijate huvid
(154)
Liidus asuvatele sõltumatutele importijatele mõeldud küsimustikule vastas kaks äriühingut. Nende koostööd tegevate importijate valdustesse korraldati kontrollkäigud. Mõlema kontrollitud äriühingu puhul moodustab bioetanooliga seotud äritegevus üksnes väikese osa nende kogukäibest (alla 5 %). Peale selle märkisid mõlemad äriühingud, et neil on võimalik kanda igasugune hinnatõus üle oma klientidele, st kasutajatele.
(155)
Olemasoleva teabe põhjal järeldati, et meetmete kehtestamine ei avaldaks importijatele märkimisväärset negatiivset mõju.
6.4. Kasutajate huvid
(156)
Liidus asuvatele kasutajatele mõeldud küsimustikule vastas neli äriühingut. Nendest ühe valdustesse korraldati kontrollkäigud.
(157)
Kontrollitud äriühingu puhul moodustab bioetanool väikese osa tema kogukäibest (alla 5 %). Äriühing on koostanud mõjuhinnangu seoses seguga E5 ja arvutanud välja, et kui kehtestatakse tollimaks 100 eurot/m3, tooks see lõppkasutajale kaasa hinnatõusu 0,005 eurot liitri kohta.
(158)
Ka ülejäänud kolme kasutaja puhul nähtub küsimustikule saadetud vastustes sisalduvatest andmetest, et mõju oleks piiratud. Ühe äriühingu puhul on asjaomasest riigist ostetud kogused üsna väikesed ning dumpinguvastase tollimaksu kehtestamine avaldaks äriühingu kasumlikkusele üksnes minimaalset mõju.
(159)
Kaks teist koostööd tegevat kasutajat on seotud kasutajad ning nad on deklareerinud, et nad saavad mis tahes kehtestatavad dumpinguvastased tollimaksud oma klientidele üle kanda. Peale selle selgitasid nad, et neil on piisavalt erinevaid tarneallikaid ning nad ei ole USAst pärit impordist sõltuvad.
(160)
Huvitatud isikud väitsid, et liidus puudub kogunõudluse rahuldamiseks piisav tootmisvõimsus ning liit peab vajaminevate koguste tagamiseks bioetanooli importima. Kontrollitud tootmisvõimsuse näitajate põhjal selgus, et liidus on kasutamata tootmisvõimsust, võttes eelkõige arvesse müügihindade madalat taset. Sellest tulenevalt suudaksid liidu tootjad suurendada oma toodangu mahtu, et rahuldada kasvavat nõudlust, seda eelkõige juhul, kui kaubandusmoonutused turult kõrvaldatakse. Lisaks on oodata, et lähemal ajal ehitatakse uusi tehaseid ja need võetakse kasutusele ning see aitab vähendada mis tahes väidetavat puudujäägi riski liidus.
(161)
Eespool toodut silmas pidades jõuti järeldusele, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine USAst pärit bioetanooli impordi suhtes ei avaldaks liidus asuvatele kasutajatele olulist negatiivset mõju.
6.5. Järeldus liidu huvide kohta
(162)
Eespool esitatut silmas pidades järeldati, et liidu huve käsitleva olemasoleva teabe põhjal puuduvad üldiselt mõjuvad põhjused, mis õigustaksid dumpinguvastaste meetmete kehtestamata jätmist USAst pärit bioetanooli impordi suhtes.
7. LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED
7.1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase
(163)
Dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleks kehtestada lõplikud dumpinguvastased meetmed, et dumpinguhinnaga import ei saaks põhjustada liidu tootmisharule edasist kahju.
(164)
Nende meetmete taseme kindlaksmääramisel võeti arvesse dumpingumarginaale ja tollimaksumäära, mis on vajalik liidu tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks, ületamata seejuures kindlakstehtud dumpingumarginaale.
(165)
Kahjuliku dumpingu mõju kaotamiseks vajaliku tollimaksumäära arvutamisel võeti arvesse, et mis tahes meetmed peaksid võimaldama liidu tootmisharul katta oma tootmiskulud ja saada sellist maksustamiseelset kasumit, mida asjaomast liiki tootmisharul oleks samasuguse toote müügist võimalik liidus mõistlikul määral teenida tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumise korral.
(166)
Võttes arvesse eelkõige põhjendustes 102 ja 103 esitatud järeldusi, leitakse, et liidu tootmisharu jaoks seatud sihtkasum peaks põhinema kasumil, mida saadi siis, kui USAst pärit import oli tähtsusetu, st ühe valimisse kaasatud liidu tootja (kelle ettevõte ei olnud kõnealusel ajal algusfaasis) 2008. ja 2009. aasta keskmisel maksustamiseelsel kasumimarginaalil. Seega leitakse, et kasumimarginaal 6,8 % käibest oleks põhjendatud ja seda võiks pidada sobivaks minimaalseks marginaaliks, mida liidu tootmisharu oleks võinud uurimisperioodil tavapärastes kaubandustingimustes kahjuliku dumpingu puudumise korral saavutada.
(167)
Selle põhjal arvutati liidu tootmisharu jaoks samasuguse toote mittekahjustav hind. Selle hinna saamiseks korrigeeriti valimisse kaasatud liidu tootjate müügihindu uurimisperioodi jooksul saadud tegeliku kasumiga või tegelikult kantud kahjumiga ning saadud tulemusele liideti eespool nimetatud kasumimarginaal.
(168)
Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes USAs asuvate koostööd tegevate eksportivate tootjate kaalutud keskmist impordihinda - nagu see oli kindlaks määratud hinna allalöömise arvutustes - mittekahjustava hinnaga, millega liidu tootmisharu müüs uurimisperioodil tooteid liidu turul. Seejärel väljendati kõik võrdluse tulemusel kindlaks tehtud erinevused protsendimäärana keskmisest impordi CIF-koguhinnast.
7.2. Tollimaksude vorm ja tase
(169)
Eespool toodut silmas pidades leiti, et kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleks vastavalt väiksema tollimaksu põhimõttele kehtestada vaatlusaluse toote impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased meetmed sellisel tasemel, mis vastaks dumpingu- või kahjumarginaali määrale, olenevalt sellest, kumb on väiksem. Sellest tulenevalt tuleks kõik tollimaksumäärad kehtestada kindlakstehtud dumpingumarginaalide tasemel.
(170)
Kavandatavad lõplikud dumpinguvastased tollimaksud on järgmised:
Dumpingu-marginaal
Kahjumarginaal
Lõplik tollimaks (%)
Kogu riiki hõlmav ühtne dumpingumarginaal (%)
9,5
31,1
9,5
(171)
Pidades silmas asjaolu, et dumpinguvastast tollimaksu kohaldatakse ka segude suhtes, mis sisaldavad bioetanooli üle 10 mahuprotsendi - kusjuures sel juhul võetakse proportsionaalselt arvesse nende segude bioetanoolisisaldust -, peetakse meetme tõhusaks rakendamiseks liikmesriikide tolliasutuste poolt asjakohaseks kehtestada puhta bioetanooli sisalduse põhjal kindlasummaline tollimaks.
(172)
Käesolevas määruses sätestatud dumpinguvastase tollimaksu määr määrati kindlaks kirjeldatud uurimise tulemuste põhjal. Sellepärast kajastab see nimetatud uurimise ajal tuvastatud olukorda. Asjaomast kogu riiki hõlmavat ja kõigi äriühingute suhtes kohaldatavat ühtset tollimaksu kohaldatakse USAst pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes.
(173)
Kui esialgu kavandati vaatlusaluse tootega seotud kiirete turuarengute tõttu piirata kõnealuste meetmete kehtivust kolme aastaga, siis pärast huvitatud isikutelt saadud märkusi hinnati olukorda uuesti. Kaebuse esitajad rõhutasid, et käesolevas etapis on liiga vara eeldada suuri muutusi turuolukorras, kuna üleminek uue põlvkonna bioetanoolile võib tõenäoliselt palju aega võtta ning seega ei tohiks seda käesolevas ettepanekus arvestada. Peale selle oleks liiga vara hinnata mõnede praegu arutuse all olevate õigusakti ettepanekute tulemust ja mõju kõigi turul osalejate jaoks. Pärast nende väidete läbivaatamist jõuti järeldusele, et erandi tegemine algmääruse artikli 11 lõikes 2 sätestatud tavapärasest meetmete kehtivusajast ei ole asjakohane. See ei piira mis tahes huvitatud isiku võimalust paluda läbivaatamist, kui asjaolud seda nõuavad vastavalt artikli 11 lõikele 3.
8. REGISTREERIMINE
(174)
Komisjon sai kaebuse esitajalt taotlusi USAst pärit bioetanooli impordi registreerimiseks. Vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 6 võib komisjon pärast nõuandekomiteega konsulteerimist anda tolliasutustele korralduse võtta kohaseid meetmeid impordi registreerimiseks, et selle impordi suhtes saaks edaspidi alates registreerimise kuupäevast meetmeid kohaldada. Impordi registreerimisnõude võib kehtestada pärast liidu tootmisharu vastavat taotlust, mis sisaldab piisavat tõendusmaterjali õigustamaks sellist sammu. Kaebuse esitaja väitis, et kuna USAst pärit bioetanooli impordi suhtes paralleelselt läbi viidud subsiidiumivastase menetluse tulemusel kehtestati selline registreerimisnõue, (14) olid need tingimused automaatselt täidetud.
(175)
Tuleb siiski rõhutada, et paralleelselt läbi viidud subsiidiumivastase menetluse kohane registreerimisnõue kehtestati täiesti erinevate asjaolude alusel. Nagu on märgitud määruse (EL) nr 771/2012 põhjenduses 10, siis vaatamata sellele, et uurimisperioodil on tõendatult makstud tasakaalustatavaid subsiidiume ja seeläbi on tekitatud kahju liidu tootmisharule, otsustas komisjon ajutised tasakaalustavad tollimaksud kehtestamata jätta, sest esialgselt tehti kindlaks, et uurimisperioodil jõus olnud peamine subsiidiumikava ei kehtinud enam, sest selle kava raames ei oleks enam saadud kasu sel ajal, kui ajutised meetmed oleksid kehtima hakanud. Siiski olid olemas tõendid, et USA võib eelolevatel kuudel tagasiulatuvalt taaskehtestada peamise subsiidiumikava, mis leiti olevat tasakaalustav. Komisjon leidis, et sellisel juhul oleks tal kõnealuse uurimise raames olnud õigus kehtestada ajutised tasakaalustavad tollimaksud (ja neid hiljem koguda). Sellest tulenevalt otsustas komisjon Euroopa Liidu õiguste kaitseks ja nendel erilistel asjaoludel anda tolliasutustele korraldus import registreerida. Need erilised asjaolud ei kehti käesoleva dumpinguvastase menetluse puhul,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Ameerika Ühendriikidest pärit bioetanooli impordi suhtes; bioetanool, millele osutatakse ka kui etanoolkütusele, on põllumajandustoodetest (loetletud Euroopa Liidu toimimise lepingu I lisas) valmistatud denatureeritud või denatureerimata etüülalkohol, välja arvatud tooted, mille veesisaldus on standardi EN 15376 kohaselt mõõdetuna üle 0,3 massiprotsendi, kuid kaasa arvatud põllumajandustoodetest (loetletud Euroopa Liidu toimimise lepingu I lisas) valmistatud etüülalkohol, mis sisaldub bensiinisegudes, mille etüülalkoholi sisaldus on üle 10 mahuprotsendi, ning mis kuulub praegu CN-koodide ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 ja ex 3824 90 97 (TARICi koodid 2207100012, 2207200012, 2208909912, 2710122111, 2710122592, 2710123111, 2710124111, 2710124511, 2710124911, 2710125111, 2710125911, 2710127011, 2710129011, 3814001011, 3814009071, 3820000011 ja 3824909767) alla.
2. Lõikes 1 kirjeldatud toote suhtes kohaldatava lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr on 62,3 eurot netotonni kohta. Dumpinguvastast tollimaksu kohaldatakse proportsionaalselt põllumajandustoodetest (loetletud Euroopa Liidu toimimise lepingu I lisas) valmistatud puhta etüülalkoholi protsentuaalsele kogusisaldusele massis (bioetanooli sisaldus).
3. Lõikes 1 kirjeldatud tooted on lõplikust dumpinguvastasest tollimaksust vabastatud, kui need on mõeldud kasutamiseks muul otstarbel kui kütusena. Tollimaksuvabastust võimaldatakse Euroopa Liidu asjakohastes õigusnormides sätestatud tingimustel, pidades silmas sellise kauba kasutamise suhtes kohaldatavat tollikontrolli (vt määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklid 291-300).
4. Juhul kui kaubad on enne vabasse ringlusesse laskmist saanud kahjustada ja sellest tulenevalt on tegelikult makstud või makstav hind tolliväärtuse kindlaksmääramise eesmärgil jaotatud osadeks vastavalt määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklile 145, vähendatakse eespool sätestatud summade alusel arvutatud dumpinguvastase tollimaksu summat protsendi võrra, mis vastab protsendile, mille võrra tegelikult makstud või makstavat hinda korrigeeriti.
5. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse tollimakse käsitlevaid kehtivaid õigusnorme.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 18. veebruar 2013