РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1283/2014 НА КОМИСИЯТА
от 2 декември 2014 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Република Корея и Малайзия след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 11, параграф 2 от него,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Действащи мерки
(1)
Действащите антидъмпингови мерки върху вноса на някои принадлежности за тръбопроводи („ПТ“ или „разглеждания продукт“) с произход от Република Корея и Малайзия („засегнатите държави“) бяха наложени първоначално с Регламент (ЕО) № 1514/2002 на Съвета (2) („първоначалните мерки“).
(2)
Действащите антидъмпингови мита за Малайзия са 75 %, с изключение на дружествата Anggerik Laksana Sdn Bhd и Pantech Steel Industries Sdn Bhd, които подлежат на антидъмпингово мито съответно в размер на 59,2 % и 49,9 %. За Република Корея митото е 44 % за всички дружества.
(3)
Първоначалните мерки бяха запазени с Регламент (ЕО) № 1001/2008 на Съвета (3), последно изменен с Регламент (ЕС) № 363/2010 на Съвета (4) („действащите мерки“).
1.2. Действащи мерки по отношение на други трети държави
(4)
По отношение на разглеждания продукт, извън обхвата на настоящата процедура, понастоящем има действащи антидъмпингови мерки върху износа от Китайската народна република и Тайланд (5). Мерките по отношение на разглеждания продукт с произход от Китай бяха разширени по обхват, за да се включи вносът на същия продукт, изпращан от Тайван (6), Индонезия (7), Шри Ланка (8) и Филипините (9). На 3 септември 2014 г., съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент, Комисията започна преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките върху вноса на ПТ от Китайската народна република и разширени по обхват, за да включват и Тайван, Индонезия, Шри Ланка и Филипините. Тя публикува известие за започване в Официален вестник на Европейския съюз (10). Срокът на действие антидъмпинговите мерки върху износа от Тайланд е изтекъл.
(5)
През януари 2013 г. бяха наложени мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Турция (11).
1.3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие
(6)
На 8 февруари 2013 г. Европейската комисия („Комисията“) публикува известие за предстоящото изтичане на срока на действие на действащите антидъмпингови мерки (12) по отношение на ПТ с произход от Република Корея и Малайзия.
(7)
На 26 юни 2013 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на посочените мерки съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 („основния регламент“).
(8)
Искането е подадено от Комитета за защита на отрасъла за стоманени съединителни елементи за челно заваряване на Европейския съюз („заявителя“) от името на производители, които представляват над 40 % от общото производство на Съюза на разглеждания продукт.
(9)
Основание за искането е вероятността изтичането на срока на действие на мерките да доведе до повторно възникване на дъмпинг и на вреда за промишлеността на Съюза.
(10)
На 15 октомври 2013 г. Комисията започна преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Тя публикува известие за започване в Официален вестник на Европейския съюз (13).
1.4. Заинтересовани страни
(11)
В известието за започване Комисията прикани всички заинтересовани страни да се свържат с нея, за да вземат участие в разследването в рамките на преразглеждането. Комисията уведоми изрично заявителя, другите известни производители от Съюза, ползвателите и вносителите, производителите износители от Република Корея и Малайзия и корейските и малайзийските органи за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие, и ги прикани да съдействат.
(12)
Всички заинтересовани страни имаха възможността да представят коментари относно започването на преразглеждането и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури.
1.4.1. Извадка
(13)
В известието за започване Комисията посочи, че може да изготви извадка от производителите от Съюза, вносителите и корейските производители износители в съответствие с член 17 от основния регламент.
а) Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(14)
В известието за започване Комисията обяви, че е направила временен подбор на извадка от производители от Съюза, и прикани заинтересованите страни да представят коментари. Извадката беше подбрана въз основа на производството и обема на продажбите на сходния продукт през разследвания период в рамките на преразглеждането („РПП“) в Съюза, като същевременно се гарантира географското покритие, и беше съставена от четирима производители от Съюза или групи производители от Съюза (пет отделни дружества), разположени в Германия, Франция, Италия, Румъния и Австрия. Не бяха получени коментари и временно подбраните дружества бяха запазени в окончателната извадка.
(15)
След започване на процедурата обаче Комисията трябваше да изключи от извадката двама производители от Съюза поради липса на сътрудничество. Останалите две дружества/група от дружества (три отделни дружества), представляват 49 % от производството на Съюза и 45 % от продажбите в ЕС, както и разполагат с производствени обекти в три различни държави. Поради това изменената извадка беше сметната за все още представителна за промишлеността на Съюза.
б) Изготвяне на извадка от вносители
(16)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от несвързаните вносители да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Въпреки това нито един вносител не оказа съдействие в хода на разследването.
в) Изготвяне на извадка от производители износители в Република Корея
(17)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички производители износители в Корея да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към мисията на Република Корея към Европейския съюз с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(18)
Двама корейски производители износители предоставиха поисканата информация, но само един се съгласи да съдейства и да бъде включен в извадката. Поради това беше решено, че не е необходимо изготвяне на извадка от корейски производители износители.
г) Производители износители в Малайзия
(19)
С оглед на малкия брой известни производители износители от Малайзия в известието за започване Комисията не предвиди изготвянето на извадка.
(20)
Комисията прикани всички производители износители да заявят своя интерес в срок от 15 дни след публикуването на известието за започване. Освен това Комисията се обърна към мисията на Малайзия към Европейския съюз с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
1.4.2. Отговори на въпросника
(21)
Комисията изпрати въпросници на всички включени в извадката дружества в Съюза, на оказващото съдействие корейско дружество и на всички известни производители износители от Малайзия.
(22)
Един производител от Съюза не отговори на въпросника, а друг производител от Съюза представи само частичен отговор и не отговори на изпратеното до него писмо с искане за допълнителна информация. Впоследствие тези двама производители от Съюза бяха изключени от извадката (вж. съображение 15 по-горе). Един корейски производител износител предостави отговор на въпросника. Нито един от производителите износители в Малайзия не представи отговор на въпросника.
1.4.3. Проверки на място
(23)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от повторно възникване на дъмпинга и на произтичащата от него вреда и за оценка дали налагането на мерките би било в противоречие с интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в съответствие с член 16 от основния регламент в помещенията на следните дружества:
Производители от Съюза:
-
Erne Fittings GmbH, Schlins, Австрия и свързаното дружество Siekman Fittings, Lohne, Германия;
-
Vallourec Fittings S.A., Франция.
Производители износители в Република Корея:
-
TK Corporation, Busan.
1.5. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(24)
Разследването за вероятност от повторно възникване на дъмпинга обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“).
(25)
Проучването на тенденциите, които имат значение за оценката на вероятността от продължаване или повторно възникване на вредата, обхвана периода от 1 януари 2010 г. до края на РПП („разглеждания период“).
1.6. Оповестяване
(26)
На 12 септември 2014 г. Комисията оповести на всички заинтересовани страни съществените факти и съображения, въз основа на които възнамерява да запази действащите антидъмпингови мерки, и прикани всички заинтересовани страни да представят коментари. Коментарите от заинтересованите страни бяха разгледани от Комисията и взети под внимание, когато това бе уместно.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(27)
Продуктът, предмет на преразглеждането, са принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, с произход от Република Корея и Малайзия, класирани понастоящем в кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 („разглежданият продукт“ или „ПТ“).
2.2. Сходен продукт
(28)
Разследването в рамките на преразглеждането потвърди, както и при първоначалното разследване, че ПТ, произведени в засегнатите държави, продавани на вътрешния пазар и/или изнасяни в Съюза и/или на други пазари за износ, имат едни и същи основни физически, технически и химични характеристики и крайни приложения като продуктите, продавани в Съюза от промишлеността на Съюза.
(29)
Поради тази причина Комисията реши, че този продукт е сходен продукт по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ВEРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ДЪМПИНГ
(30)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент Комисията разгледа дали изтичането на срока на действие на действащите мерки може да доведе до повторно възникване на дъмпинга от засегнатите държави.
3.1. Република Корея
3.1.1. Предварителни бележки
(31)
Един от най-големите корейски производители на ПТ, TK Corporation, оказа съдействие при разследването. Това оказало съдействие дружество представлява 25 %-40 % от корейския износ на ПТ (точната цифра не се предоставя от съображения за поверителност). TK Corporation предостави на Комисията отговор на въпросника, включително данни за вътрешните и експортните продажби и за производствените разходи. Комисията счете, че анализът на корейския дъмпинг през РПП и части от анализа за повторното му възникване може да се основат на данните на това дружество предвид дела му в корейския износ на ПТ. Отговорът на TK Corporation беше проверен.
3.1.2. Дъмпинг на вноса през РПП
(32)
През РПП само незначителен обем ПТ (по-малко от 50 тона) са били внесени в Съюза от Корея. Някои от тези продажби са реализирани от единствения оказал съдействие производител износител, TK Corporation. Ясно е, че посочените количества не са представителни, тъй като представляват по-малко от 0,1 % от производството на TK Corporation. Освен това не е ясно дали антидъмпинговото мито върху вноса от TK Corporation е било платено, което поражда съмнения дали вносът действително е влязъл на митническата територия на Съюза. Също така тези продажби се отнасят за три конкретни проекта със съответните им спецификации за принадлежности (поради което са непредставителни продажби) и продажбите са извършени в „пакет“ с други принадлежности (главно от неръждаема стомана). Поради горепосочените причини не можеше да се направи съдържателен анализ на дъмпинга въз основа на вноса на ПТ от TK Corporation в Съюза през РПП.
(33)
След оповестяването TK Corporation изрази мнението, че Комисията е трябвало да изготви своя анализ на дъмпинга въз основа на експортните продажби на дружеството в Съюза, поради следните причини: i) експортните продажби на дружеството за Съюза през РПП са били значителни и поради това представителни, тъй като са включвали „не по-малко от 26 фактури с 282 отделни трансакции въпреки наличието на мита“; ii) при липса на яснота по отношение на плащането на антидъмпинговото мито някои от продажбите (предназначени за офшорен проект) няма да са предмет на антидъмпингово мито, докато за други продажби, осъществени през РПП, антидъмпинговите мита не винаги са били платени от износителите в резултат от неправилна класификация на тези продукти, поради което вносителите не са знаели, че има дължими антидъмпингови мита. Междувременно вносителите бяха уведомени за посочената грешка и оттогава са изплатили тези антидъмпингови мита с обратно действие; и iii) условията за експортни продажби за Съюза са били нормални, тъй като не са прилагани по-кратки срокове за доставка, нито начислените цени са били предмет на кръстосана компенсация.
(34)
Тези коментари бяха надлежно анализирани. Ниското равнище на експортните продажби на дружеството за Съюза - в абсолютно изражение, както и спрямо неговото общо производство на сходния продукт (под 0,1 %), не бе оспорено от TK Corporation. Комисията поддържа своята позиция, че този много малък обем, както в относително, така и в абсолютно изражение, не се счита за представителен.
(35)
Освен това въз основа на предоставените документи Комисията не можеше да установи коя част от твърдените продажби на ТК Corporation в Съюза в крайна сметка са били правилно класифицирани и внесени, а също твърдението, че цените не са били предмет на кръстосана компенсация, не можеше да бъде проверено и поради това не можеше да бъде прието, тъй като подкрепящите документи са предоставени едва след проверката на място. Във всеки случай и по двата въпроса, предвид заключението от анализа в съображение 34 по-горе, не е необходимо Комисията да направи окончателна преценка, тъй като дори общо отчетеният обем на продажбите на TK Corporation в Съюза не може да се счита за достатъчно представителен.
(36)
Поради това Комисията потвърждава, че продажбите на TK Corporation в Съюза през РПП не могат да се използват за съдържателен анализ на дъмпинга в рамките на настоящото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие.
3.1.3. Доказателства за вероятност от повторно възникване на дъмпинга
(37)
Комисията анализира дали съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга, ако срокът на действие на мерките изтече. При този анализ бяха взети предвид следните елементи: експортната цена за други местоназначения, производственият капацитет и свободният капацитет в Корея, както и привлекателността на пазара на Съюза.
3.1.3.1. Износ от Корея за други местоназначения
(38)
Предвид малкия обем на вноса на ПТ от Корея за Съюза и липсата на надеждност на цените за тези продажби (вж. съображения 32-36), Комисията стигна до заключението, че следва да се използват данните за продажбите на ПТ от Корея за други държави с цел да се направи оценка на евентуалното бъдещо равнище на експортните цени за Съюза, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече.
(39)
Бе счетено за целесъобразно първо да се анализират корейските продажби за Съединените американски щати (САЩ), тъй като за разлика от всички други корейски експортни местоназначения, този пазар е сходен по големина с този на Съюза, има много местни производители, но и с голям дял на вноса и много ниски вносни тарифни ставки, което го прави един силно конкурентен пазар. Освен това САЩ е основно местоназначение на износа от Корея като цяло, включително за TK Corporation.
(40)
В допълнение, в хода на разследването бяха разгледани всички други експортни продажби на ПТ от Корея.
(41)
Изчисления за дъмпинга бяха направени за продажбите в САЩ, както и за продажбите във всички други местоназначения за износ (с изключение на Съюза поради причините, изложени в съображения 32-36 по-горе).
а) Нормална стойност
(42)
В съответствие с член 2, параграф 1 от основния регламент нормалната стойност за TK Corporation бе основана на платената или подлежаща на плащане цена от независими клиенти на вътрешния пазар на дружеството при обичайни търговски условия, когато това беше възможно.
(43)
За видовете на продукта, които не позволяват да се приложи тази методология, нормалната стойност бе конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(44)
Това беше направено въз основа на действителните производствени разходи на TK Corporation, предоставени в отговора на въпросника, а именно действителните производствени разходи, към които бяха прибавени разходите за продажба и общите и административните разходи (ПОАР) и печалба в съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент.
б) Експортна цена
(45)
Както е обяснено в съображения 32-36, продажбите на TK Corporation за Съюза не можеха да бъдат използвани за изчислението на дъмпинга и поради това експортните цени се основаваха на износа на дружеството за пазари на трети държави.
(46)
В съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент беше използвана експортната цена на TK Corporation за други държави, коригирана на равнище франко завода, като се вземат предвид, по целесъобразност, разходите, inter alia, за транспорт, мита и данъци.
в) Сравнение и корекции
(47)
Нормалната среднопретеглена стойност и среднопретеглената експортна цена на ПТ бяха сравнени, в съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент, на равнище франко завод.
(48)
За целите на справедливото сравнение между нормалната стойност и експортната цена, бяха отчетени разликите, констатирани във факторите, влияещи на цените и на съпоставимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. За целта бяха направени корекции, отчитащи сухопътното и морското навло, разходите за застраховки, обработка и товарене и допълнителните разходи.
(49)
За да се направи разграничение между различните видове на разглеждания продукт, в първоначалната методология на контролния номер на продукта (КНП) за определяне на видовете на продукта беше предвидена 11-цифрова система. Изчисленията на дъмпинга бяха направени с леко намалена КНП структура от 7 цифри. Полетата, свързани със стандарта за спецификация и чистотата на материала бяха заменени с опростен критерий, разграничаващ между продукти, произведени от въглеродна стомана и легирана стомана. Това беше направено, тъй като беше установено, че има малка разлика между използваните стандартни спецификации (като например ANSI или EN) и системите за класификация на материала следват използвания стандарт. Поради тази причина опростената система подобри съпоставимостта за изчисленията на дъмпинга (и на вредата) за хиляди КНТ, без да се изопачава резултатът от самото изчисление.
(50)
TK Corporation отправи искане Комисията да увеличи първоначалната КНП система до 16 цифри, което беше отхвърлено, тъй като използваната система вече можеше да категоризира разглеждания продукт по ефикасен начин. Освен това следва да се отбележи, че беше ясно, че изчислените дъмпингови маржове (и тези на вредата) не биха се променили съществено - ако са въз основа на 7, 11 или 16 цифри, тъй като средните продажни цени на TK Corporation на различните пазари са варирали в значителна степен.
(51)
Вторият въпрос във връзка с изчисляването касае метода за изчисляване на обема, който да бъде използван за изчислението на дъмпинга. TK Corporation направи твърдението, че тъй като за вписване на количеството в техните фактури за продажба, ценови листи за (евентуални) клиенти, както и в счетоводните им книжа са използвани „бройки“, в изчислението като мерна единица следва също да се използват бройки. Във въпросника се изискваше количеството да се посочи в тегло, но за някои от своите продажби TK Corporation отговориха в бройки. За тези продажби преобразуването от бройки в тегло беше направено от TK Corporation като част от процеса на изискване на допълнителни данни. Комисията реши, че използването на теглото е най-добрата методология, поради следното:
-
бройките като мерна единица могат да доведат до отклонения по отношение на средната единична цена, тъй като те не съответстват на дадено тегло на бройка, което е важен фактор при определянето на разходите (а оттук и на цената) на разглеждания продукт,
-
теглото е необходимо за изчисленията на вредата, тъй като това е методологията, използвана от производителите от Съюза, и би било нецелесъобразно да се използват различни методологии при изчисленията на дъмпинга и вредата (подбиването на цените); както и
-
в данните на митническите служби на Съюза и в корейските статистически данни за износа е регистрирано единствено теглото за разглеждания продукт.
(52)
Освен това следва да се отбележи, че като цяло изчислените дъмпингови маржове не се променят в голяма степен, ако са въз основа на бройки, предвид значителните различия в средните цени на TK Corporation на различните пазари.
(53)
След оповестяването TK Corporation отново изрази становището, че Комисията е трябвало да основе своите изчисления на дъмпинга въз основа на бройки, а не на тегло. Една от посочените причини е, че данните за продажбите и разходите на TK Corporation са дадени в бройки и по този начин преобразуването в тегло може да доведе до отклонения при изчисляването на дъмпинговия марж.
(54)
Що се отнася до съпоставимостта с промишлеността на Съюза, TK Corporation изтъкна, че Комисията не е изчислила маржа на вредата, а по отношение на дъмпинговия марж не е необходимо да се прави сравнение с данните за разходите и продажбите на промишлеността на Съюза. Освен това TK Corporation направи твърдението, че използваната в трансакциите мерна единица, включително и от промишлеността на Съюза, следва да е бройка, а не килограм или тон.
(55)
Накрая, TK Corporation не вижда значението на факта, че в данните на митническите служби на Съюза и в корейските статистически данни за износа е регистрирано теглото.
(56)
Гореизложените коментари бяха надлежно анализирани. На първо място е важно да се отбележи, че TK Corporation не предостави „алтернативно“ изчисление на дъмпинга на база бройка. Всъщност, въпреки че твърдят, че „изчислението на бройка“ ще доведе до по-точен резултат, те не успяват в действителност да докажат това. Комисията отново заявява, че изчислените дъмпингови маржове са значителни и, както е обяснено в съображение 52, не са установени съществени разлики между дъмпинговите маржове, изчислени въз основа на тегло и съответно въз основа на бройки. С други думи, неоспоримо е, че независимо от използвания метод се установяват големи дъмпингови маржове. Освен това, важно е да се припомни, че преобразуването от бройки в тегло в данните за продажбите и разходите на TK Corporation е направено от самата TK Corporation, използвайки тяхна собствена методология. Освен това техният каталог, който е на разположение на уебсайта на дружеството, дава информация за приблизителното тегло на всеки вид принадлежност.
(57)
Трансакциите на промишлеността на Съюза са изразени едновременно в тегло и бройки, както е видно във фактурите, проверени от Комисията. Освен фактурирането теглото е методиката, използвана за определянето на капацитета, обема на производството и производствените разходи - не само в Съюза, но и в целия свят, както и в Корея. Суровините, които представляват най-големият елемент в производствените разходи на разглеждания продукт, се закупуват в тонове. Други фактори, като например потреблението на енергия, разходите за труд и навло, също се изчисляват въз основа на теглото. Промишлеността на Съюза също така определя отстъпките за клиентите в края на годината въз основа на обема (в тонове), закупен от клиента, а не въз основа на броя на единиците. Освен това в настоящото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие беше необходимо да се изчислят маржовете на подбиване на цените (което беше направено; вж. съображения 98-105), и поради това е погрешен аргументът, че не е необходимо да се направи сравнение между данните за промишлеността на Корея и на Съюза, както се предполага от твърдението, обобщено в съображение 54 по-горе.
(58)
Събраните и използвани статистически данни в световен мащаб в хода на разследването, включително статистическите данни за корейския износ и митническите статистически данни на Съюза, са изразени единствено в тегло. Те бяха използвани, inter alia, за анализиране на корейския износ на разглеждания продукт за Съюза и за трети държави. С цел да установи делът на TK Corporation в него и да се извърши кръстосана проверка на обема на техните продажби за Съюза, както е посочено в отговора им на въпросника, беше необходимо данните на TK Corporation да бъдат преобразувани в тегло, тъй като не беше възможно статистическите данни за корейския износ и митническите статистически данни на Съюза да бъдат преобразувани в бройки.
(59)
Накрая, важно е да се отбележи, че в предишни разследвания (като например разследването, довело до първоначалните мерки, и първото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие), както и в по-скорошни разследвания относно същия продукт от Русия и Турция, също е използвана методологията въз основа на теглото.
(60)
С оглед на гореизложеното Комисията потвърждава, че твърдението, че изчисленията следва да се направят на база бройки, следва да бъде отхвърлено.
г) Дъмпинг през РПП
(61)
Изчислените по този начин дъмпингови маржове за TK Corporation са 46 % и 27 % в зависимост от местоназначението на износа.
3.1.3.2. Производствен капацитет на Корея
(62)
Що се отнася до общия производствен капацитет на Корея и нейния свободен капацитет, в хода на разследването Комисията не получи информация от нито един корейски производител, с изключение на TK Corporation. Комисията съответно трябваше да се позове на член 18 от основния регламент, за да направи констатации в това отношение, и информацията, с която разполага, е проверената информация, предоставена от TK Corporation, касаеща само това дружество, и информацията за цялата държава, включена в искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие.
(63)
Свободният капацитет, деклариран от TK Corporation, бе надлежно проверен. Чрез екстраполиране на свободния капацитет, деклариран от TK Corporation през РПП въз основа на дела им в общия корейски обем на износа, Комисията изчисли, че общият свободен капацитет в Корея възлиза на най-малко 15 000 тона, което представлява около 25 % от общото потребление на Съюза. Относно това изчисление обаче е важно да се отбележи, че производствените обеми в сравнение с производствения капацитет са много специфични за дружеството, и освен това, въпреки че TK Corporation е един от по-големите производители на сходния продукт в Корея, дружеството е само едно от всички дружества и определено няма господстваща позиция. Поради това Комисията направи кръстосана проверка на тази констатация с информацията, съдържаща се в искането.
(64)
Информацията за свободния капацитет, предоставена в искането, се основава на прогнозни данни за капацитета и производството за всички корейски производители, посочени от заявителя. По отношение на производствения капацитет на трите най-големи производителя са използвани обществено достъпните данни. За другите (много по-малки) корейски производители тези данни не са обществено достояние и следователно заявителят е използвал други разумни методи за оценяване на техния производствен капацитет. Освен това с цел определяне на свободния капацитет заявителят е приел определено равнище на корейското вътрешно потребление и е взел предвид вноса в Корея, както и износа от Корея. Както при изчисляването на производствения и свободния капацитет бяха направени съответните отчисления, за да се вземе предвид производството на други видове продукти, които не попадат в обхвата на продукта. Тази съвкупност от информация очевидно бе счетена за по-пълна и убедителна от информацията, посочена в съображение 63 по-горе. Не бяха получени коментари, които да противоречат на тези данни. На тази основа, като се използват наличните факти, свободният капацитет в Корея се оценява на 119 300 тона, което се равнява, само по себе си, на два пъти размера на пазара на Съюза през РПП.
3.1.3.3. Привлекателност на пазара на Съюза
(65)
Припомня се, че ПТ се използват предимно в петролната и газовата промишленост, строителството, производството на енергия, корабостроенето и промишлените инсталации. Нито един от наличните факти не сочи съществен растеж или спад на тези отрасли в Корея, поради което се счита, че корейският вътрешен пазар на ПТ ще се задържи сравнително стабилен през следващите години и няма да даде възможност за съществено разрастване на корейските ПТ. Освен Корея, основните пазари за износ на тези отрасли са Съюза, САЩ, държавите от Близкия Изток и Югоизточна Азия. В хода на разследването не бе открита информация, която да предполага, че на някой от тези пазари търсенето ще намалее или ще се увеличи в значителна степен през следващите години.
(66)
Корея вече има високо равнище на износа за САЩ, държавите от Близкия Изток и Югоизточна Азия и поради това тези пазари не разполагат със значителен потенциал за растеж на корейската промишленост. Припомня се също, че във връзка с корейския износ за САЩ беше установен значителен дъмпинг от 46 %. Поради факта, че пазарът на Съюза е един от най-големите пазари в света, той е привлекателен пазар за растеж, ако мерките бъдат отменени, тъй като към момента корейските производители износители не са се възползвали изцяло от него предвид действащите мерки.
(67)
Що се отнася до размера и условията на пазара, американският пазар и пазарът на Съюза са сходни. И на двата пазара има голям брой местни производители, а вносът има значителен пазарен дял. Разследването показа, че средната продажна цена на пазара на Съюза (като се вземат предвид всички продажби на производителите от Съюза, както и всички продажби за внос в Съюза), е 2 600 EUR/t. Следователно средната цена на пазара на Съюза е сходна със средната цена на пазара на САЩ за корейските производители износители (2 700 EUR/t), с тази разлика, че в САЩ те не подлежат на антидъмпингови мерки. Поради тази причина настоящите ограничени корейски продажби за Съюза вероятно се дължат на съществуващите мерки по отношение на разглеждания продукт. Припомня се, че през РПП САЩ е бил най-големият пазар за износа на корейските износители. Това показва, че Съюзът ще бъде привлекателен пазар за корейските износители и че ако митата бъдат отменени, може да се очаква пазарът на Съюза да привлече сходни по големина обеми като тези на пазара на САЩ. През РПП корейските ПТ представляват 20-25 % от целия внос на ПТ в САЩ, а като пазарен дял от общия пазар на ПТ на САЩ - от 10 % до 15 % (точните данни не се предоставят от съображения за поверителност). С други думи, корейските производители вероятно ще използват наличния свободен капацитет, както е описано в съображение 64, за да навлязат отново на пазара на Съюза, ако мерките бъдат отменени.
(68)
Както е обяснено в съображение 39 по-горе, с изключение на САЩ, няма второ местоназначение за корейския износ, което може да бъде надлежно използвано в анализа на развитието на пазара на Съюза, ако срокът на действие на мерките изтече. Поради тази причина обединяването на всички експортни продажби в местоназначения, различни от Съюза или САЩ, в настоящия анализ не се счита, че ще доведе до надеждни средни цени с оглед на различните обстоятелства, характерни за тези (много по-малки) отделни пазари. Предвид ограничения характер на анализа, както е описано по-горе, и липсата на значителен потенциал за растеж на тези „други пазари“ в близко бъдеще обаче не се очаква тези пазари да поемат значителен допълнителен внос от Корея.
3.1.3.4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(69)
Предвид гореизложеното съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече. Разследването показа, че корейските продажби на ПТ в САЩ и в други трети държави се реализират на дъмпингови цени с дъмпингови маржове съответно от 46 % и 27 %.
(70)
Освен това свободният капацитет на Корея е значителен в сравнение с потреблението на Съюза през РПП. Ако този капацитет се използва за износ за Съюза и в ценова конкуренция с производителите от Съюза или с основния внос от трети държави, съществува голяма вероятност този износ да се осъществява на дъмпингови цени.
3.2. Малайзия
3.2.1. Предварителни бележки
(71)
При липсата на съдействие от страна на производители износители от Малайзия цялостният анализ трябваше да се основава на наличната информация на Комисията от други източници. В това отношение, както и в съответствие с разпоредбите на член 18 от основния регламент, Комисията проучи различните статистически източници. Статистическите данни за вноса, събрани съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент („базата данни по член 14, параграф 6“), предоставиха най-добрата налична информация, за да се установят количествата и цените на вноса за пазара на ЕС. Други източници като Евростат не бяха използвани, тъй като разглежданият продукт не може да бъде разграничен от другите продукти, при които също се използва 8-цифрен код.
3.2.2. Дъмпинг на вноса през РПП
(72)
Базата данни по член 14, параграф 6 показва, че не е осъществен внос на пазара на ЕС от Малайзия. Поради това беше направено заключението, че през РПП не е имало продължаване на дъмпинга на малайзийския износ.
3.2.3. Доказателства за вероятност от повторно възникване на дъмпинга
(73)
Комисията анализира дали съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга, ако срокът на действие на мерките изтече. При този анализ бяха взети предвид следните елементи: експортната цена за други местоназначения, производственият капацитет и свободният капацитет в Малайзия, както и привлекателността на пазара на Съюза.
3.2.3.1. Износ от Малайзия за други местоназначения
(74)
Предвид липсата на внос на ПТ от Малайзия за пазара на Съюза Комисията прибягна до данни от друга държава. САЩ бяха счетени за подходяща държава, тъй като пазарът ѝ е сходен по големина с този на Съюза, има много местни производители, но и голям дял на вноса, което прави пазара много конкурентен. Освен това САЩ определено е най-голямото местоназначение за износа от Малайзия, където през РПП е реализиран 87 % от малайзийския износ. Този подход е идентичен на подхода, използван при предишното разследване за Малайзия, както и при оценката на „вероятността от повторно възникване на вредата“.
а) Нормална стойност
(75)
При липсата на съдействие от страна на малайзийски производители износители, нормалната стойност бе основана, в съответствие с член 18 от основния регламент, на данните, предоставени в искането за преразглеждане, а именно изчислените разходи за производство, към които бяха добавени 6 % за ПОАР и печалбата, изразена като процент от цената франко завода. Счита се, че процентът е по консервативна оценка. Това се потвърждава от факта, че за единственото сътрудничещо дружество в тази процедура (TK Corporation, Корея) действителната стойност е много над 6 %.
б) Експортна цена
(76)
В съответствие с член 18 от основния регламент и при липсата на съдействие от страна на производители износители от Малайзия, експортната цена беше изчислена, като се използваха малайзийските експортни цени на разглеждания продукт за САЩ, получени от статистиката за вноса в САЩ.
в) Сравнение
(77)
Нормалната среднопретеглена стойност и среднопретеглената експортна цена на ПТ бяха сравнени, съгласно член 2, параграф 11 от основния регламент, на равнище франко завода.
(78)
За целите на справедливото сравнение между нормалната стойност и експортната цена, бяха отчетени разликите, констатирани във факторите, влияещи на цените и на съпоставимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. В това отношение процентът за ПОАР и печалбата, посочен в съображение 75 по-горе, е на база франко завода и не включва сухопътното и морското навло, разходите за застраховки, обработка и товарене и допълнителните разходи.
г) Дъмпингов марж през РПП
(79)
По методологията, описана по-горе, използвана и при първото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие, с което се разшири обхватът на мерките („действащите мерки“), беше установен дъмпингов марж в размер на 57,7 %.
3.2.3.2. Производствен капацитет на Малайзия
(80)
При липсата на сътрудничество от Малайзия не беше предоставена информация относно производството и свободния капацитет. Според предоставената в искането информация в Малайзия има общ инсталиран капацитет от около 55 000 тона и свободен капацитет от близо 27 000 тона. В анализа, довел до този обем, не е включено производството (капацитета) на други продукти, поради което се счита за разумна стойност. Малайзийският свободен капацитет от 27 000 тона се равнява на около 40 % от общото потребление на Съюза през РПП.
3.2.3.3. Привлекателност на пазара на Съюза
(81)
Що се отнася до развитието на основните промишлени пазари на ползвателите в световен мащаб, както е обяснено в съображение 65 по-горе, пазарът на Съюза е един от най-големите пазари за ПТ и в досието няма информация, която да предполага, че на някой от тези пазари търсенето ще намалее или ще се увеличи в значителна степен през следващите години.
(82)
Разследването разкри, че продажните цени на производителите от Съюза на пазара на Съюза са по-високи от малайзийските експортни цени на други експортни пазари, особено на пазара на САЩ. В действителност средната цена на пазара на Съюза е 2 600 EUR/t, докато според статистически данни на САЩ средната вносна цена на малайзийския внос в САЩ е 1 600 EUR/t. Поради това пазарът на Съюза ще бъде привлекателен пазар за износители от Малайзия, ако мерките бъдат отменени. Това е от особено значение с оглед на малайзийския свободен капацитет, но също така се припомня, че понастоящем 87 % от износа от Малайзия е насочен към САЩ, където малайзийските производители износители продават на значително по-ниски цени.
3.2.3.4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(83)
Предвид гореизложеното съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга, ако се допусне изтичане на срока на действие на мерките. Бе установено, че малайзийските продажби на ПТ в САЩ се реализират на дъмпингови цени с дъмпингов марж от 57,7 %.
(84)
Освен това свободният капацитет на Малайзия е значителен в сравнение с потреблението на Съюза през РПП. С оглед на равнището на цените в Съюза този капацитет вероятно ще бъде използван, поне частично, за износ за Съюза, ако мерките бъдат отменени. Може да се очаква също, че в този случай голяма част от износа за САЩ ще бъде пренасочена към пазара на Съюза предвид преобладаващите цени на пазара на Съюза в сравнение с тези в САЩ.
3.3. Заключение относно вероятността за повторно възникване на дъмпинга
(85)
Предвид изложеното по-горе, т.е. високите дъмпингови маржове, наличния голям свободен капацитет в засегнатите държави, заедно с техния голям капацитет за износ и привлекателността на пазара на Съюза по отношение на цените и големината, може да се направи заключението, че ако се позволи срокът на действие на мерките да изтече, дъмпинговият внос от Република Корея и Малайзия за Съюза ще бъде възобновен.
4. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДА
4.1. Определение за промишленост и производство на Съюза
(86)
Промишлеността на Съюза не е претърпяла значими структурни промени в сравнение с нейното състояние, както е описано в Регламент (ЕО) № 1001/2008 на Съвета, посочен в съображение 3 по-горе. Двадесет и двама производители от Съюза са произвеждали сходния продукт през РПП. Те представляват „промишлеността на Съюза“ по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(87)
Общото производство на Съюза през РПП е установено на около 57 736 тона. Комисията определи тази стойност въз основа на цялата налична информация за промишлеността на Съюза, като например проверените данни за включените в извадката дружества и данните, предоставени от заявителя.
(88)
Включените в извадката дружества/група от дружества в рамките на разследването, представляват 49 % от производството на Съюза и 45 % от продажбите на Съюза (вж. съображение 15 по-горе). Поради това данните от извадката са представителни за състоянието на промишлеността на Съюза.
4.2. Потребление на Съюза
(89)
Комисията установи потреблението на Съюза, като взе предвид i) обема на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза въз основа на данните, предоставени от заявителя, и ii) вноса от трети държави въз основа на базата данни по член 14, параграф 6.
(90)
Потреблението на Съюза се променя по следния начин:
Таблица 1
Потребление на Съюза (метрични тонове)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Общо потребление на Съюза
55 497
62 426
58 941
59 992
Индекс (2010 г.= 100)
100
112
106
108
Източник: Данни, предоставени от заявителя, и базата данни по член 14, параграф 6
(91)
През 2011 г. потреблението се е увеличило с 12 % в сравнение с равнището през 2010 г. То е спаднало отново през 2012 г., но е останал над равнището от 2010 г. (увеличение от 6 %). Между 2010 г. и РПП потреблението в Съюза бележи ръст от 8 %.
4.3. Внос от засегнатите държави
4.3.1. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатите държави
Република Корея
(92)
Комисията определи обема на вноса въз основа на информацията от базата данни по член 14, параграф 6. Пазарният дял на вноса бе установено, въз основа на данни от базата данни съгласно член 14, параграф 6 и данните, предоставени от заявителя.
(93)
Вносът в Съюза от Република Корея се е променял, както следва:
Таблица 2
Обем на вноса (метрични тонове) и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на вноса от Република Корея (в тонове)
301
208
204
18
Индекс
100
69
68
6
Пазарен дял
0,5 %
0,3 %
0,3 %
0,03 %
Индекс
100
62
64
6
Източник: Данни, предоставени от заявителя, и базата данни по член 14, параграф 6
(94)
През разглеждания период обемът на вноса от Република Корея, беше много ниска в сравнение с общата консумация в ЕС. През РПП обемът намаля допълнително до 18 тона. Нивата на вноса са останали на това ниско равнище след налагането на първоначалните мерки през 2002 г. и поради това може да се приеме, че са резултат от антидъмпинговите мерки, които са в сила.
Малайзия
(95)
Комисията определи обема на вноса въз основа на информацията от базата данни по член 14, параграф 6. Пазарният дял на вноса бе установен, въз основа на данни от базата данни по член 14, параграф 6 и данните, предоставени от заявителя.
(96)
Вносът в Съюза от Малайзия се е променял, както следва:
Таблица 3
Обем на вноса (метрични тонове) и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на вноса от Малайзия (в тонове)
19,4
0,03
0,27
0,13
Индекс
100
0
1
1
Пазарен дял
0,03 %
0
0,0005 %
0,0002 %
Индекс
100
0
1
1
Източник: Данни, предоставени от заявителя, и базата данни по член 14, параграф 6
(97)
През разглеждания период обемът на вноса от Малайзия е бил много нисък в сравнение с общата консумация в Съюза. Най-висок (но все още твърде нисък) обем е бил внесен през 2010 г. (19,4 тона), но от 2010 г. насам обемът на вноса на практика е бил преустановен. Нивата на вноса са отбелязали колебание след налагането на първоначалните мерки през 2002 г., но те никога не са достигнали нивата от периода преди налагането на мерките. Следователно може да се предположи, че много ниското ниво на вноса след налагането на първоначалните мерки през 2002 г. е резултат от антидъмпинговите мерки, които са в сила.
4.3.2. Цени на вноса от засегнатите държави и подбиване на цените
Република Корея
(98)
През РПП много малкият обем на вноса в Съюза на дружеството, оказало съдействие в разследването (TK Corporation), е бил значително под цените на промишлеността на Съюза на CIF равнище. Както е посочено в съображение 32 по-горе обаче, съществуват съмнения дали тези продукти действително са влезли на митническата територия на Съюза.
(99)
Въпреки това общият корейски внос е много малък (вж. съображение 32), тъй като представлява само 0,03 % от пазарния дял на Съюза (вж. таблица 2 по-горе). С оглед на много ограничения внос от Република Корея за Съюза и предвид голямото разнообразие от различните видове на продукта, цените на този внос не можеха да бъдат използвани, за да се определи подбиването на цените.
(100)
Поради тази причина Комисията използва експортните цени от Корея за САЩ и за други държави като заместители, за да определи какво би било подбиването на цените, ако корейските дружества продават на тези цени за Съюза.
(101)
Тъй като износът в световен мащаб на TK Corporation представлява около 25 % - 40 % от целия износ на ПТ от Република Корея, тези продажби бяха счетени за представителни за корейските експортни продажби. Така тези цени бяха използвани, за да се направи сравнението. Комисията коригира експортните цени, като към тях добави митата и таксата за товарене и обработване.
(102)
По този начин бе установено, че маржът на подбиване на цените е 17 % за продажбите в САЩ и 10 % за продажбите в световен мащаб.
Малайзия
(103)
Нито едно дружество в Малайзия не оказа съдействие в разследването. Въз основа на статистическа информация от базата данни по член 14, параграф 6, вносът в Съюза през РПП е бил незначителен (вж. таблица 3 по-горе). С оглед на много ограничения внос от Малайзия и предвид голямото разнообразие от различните видове на продукта, цените на този внос не можеха да бъдат използвани, за да се определи подбиването на цените.
(104)
Поради това Комисията определи подбиването на цените, използвайки същата методология, както при предишното преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие, а именно чрез сравняване на експортните цени от Малайзия за САЩ с продажните цени на пазара на Съюза. Комисията коригира експортната цена, като към нея добави митата и таксата за товарене и обработване.
(105)
По този начин бе установен марж на подбиване на цените в размер на 34 % за продажбите в САЩ. Комисията също така сравни продажните цени от Малайзия за други държави и маржът на подбиване за тези продажби е 28 %.
4.3.3. Внос от трети държави
(106)
Таблицата по-долу показва развитието на вноса в Съюза от други трети държави през разглеждания период по отношение на обема и пазарния дял, както и средната цена на този внос.
Таблица 4
Внос от трети държави
Държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Китайска народна република
Обем в тонове
5 618
5 867
6 844
6 589
Индекс
100
104
122
117
Пазарен дял
10 %
9 %
12 %
11 %
Средна цена
1 125
1 261
1 544
1 426
Индекс
100
112
137
127
Други трети държави
Обем в тонове
11 668
12 938
11 630
12 036
Индекс
100
111
100
103
Пазарен дял
21 %
21 %
20 %
20 %
Средна цена
2 175
2 352
2 437
2 482
Индекс
100
108
112
114
Общо за всички трети държави, с изключение на засегнатите държави
Обем в тонове
17 286
18 805
18 474
18 625
Индекс
100
109
107
108
Пазарен дял
31 %
30,1 %
31,3 %
31 %
Средна цена
1 834
2 011
2 106
2 108
Индекс
100
110
115
115
Източник: базата данни по член 14, параграф 6
(107)
Пазарният дял на вноса с произход от трети държави (различни от засегнатите държави) е достигнал 31 % от общото потребление на Съюза през РПП. Най-голям пазарен дял държи вносът от Китайската народна република - 11 % от общото потребление на Съюза. През РПП другият съществен внос идва от Тайланд (4 % от пазара на Съюза), Виетнам (3 % от пазара на Съюза) и Саудитска Арабия (от липса на внос през 2010 г. до 4 % пазарен дял през РПП).
(108)
Цените, на които този внос влиза в Съюза, са относително ниски в сравнение със средните цени на промишлеността на Съюза, и по-специално вноса от Китайската народна република. Дори с антидъмпинговото мито от 58,6 % върху вноса от Китайската народна република, средната цена на китайския внос е по-ниска от цената на вътрешния пазар на Съюза (вж. таблица 4 по-горе).
4.4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.4.1. Общи бележки
(109)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(110)
За анализа на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията анализира макроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в искането за преразглеждане, и на статистически данни. Данните се отнасят до всички известни производители от Съюза. Комисията анализира микроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза. Данните се отнасят до включените в извадката производители от Съюза. И двата набора от данни бяха счетени за представителни за икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
(111)
Макроикономическите показатели са: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност и възстановяване от предишен дъмпинг.
(112)
Микроикономическите показатели са: средните цени за единица продукция, единични разходи, разходи за труд, запаси, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал. Данните, отнасящи се до микроикономическите показатели се основават на проверени данни от двете включени в извадката дружества или само от групата от дружества. Тези данни следователно се предоставят само под формата на индекси или диапазони с цел запазване на поверителния им характер.
4.4.2. Макроикономически показатели
4.4.2.1. Производство, производствен капацитет, използване на капацитета
(113)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета се променят, както следва:
Таблица 5
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Производствен обем (в тонове)
48 017
52 754
55 787
57 736
Индекс
100
110
116
120
Производствен капацитет (в тонове)
179 912
180 364
180 364
180 364
Индекс
100
100,3
100,3
100,3
Използване на капацитета
26,7 %
29,2 %
30,9 %
32 %
Индекс
100
110
116
120
Източник: искането
(114)
През разглеждания период обемът на производството се увеличава с 20 %. Тъй като потреблението на Съюза нараства само с 8 % през същия период, останалата част от производството е изнесена.
(115)
Използването на капацитета през РПП изглежда ниско (32 % през РПП). В съответствие със стандартната практика на тази конкретна промишленост и с метода, използван в предишни процедури, отчетените данни за капацитета, посочени в таблицата по-горе, се основават на теоретичния максимален капацитет на база 3 смени на ден, 6 дни в седмицата, 48 седмици на година. В действителност обаче промишлеността осъществява дейност само на база 2 смени на ден, 5 дни в седмицата, 48 седмици на година. Поради тази причина отчетените данни за капацитета не отразяват непременно точно действителния капацитет през РПП.
(116)
През разглеждания период използването на капацитета се подобрява леко. Увеличението с 20 процента на използването на капацитета се дължи на увеличения обем на производството през разглеждания период.
4.4.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(117)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза се променят, както следва:
Таблица 6
Обем на продажбите и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на продажбите на пазара на Съюза (в тонове)
38 185
43 414
40 262
41 350
Индекс
100
114
105
109
Пазарен дял
68,8 %
69,5 %
68,3 %
68,9 %
Индекс
100
101
99
100
Източник: искането
(118)
През 2011 г. обемът на продажбите на пазара на Съюза се увеличава с 14 % в сравнение с обема, реализиран през 2010 г. Впоследствие обемът на продажбите намалява до 41 350 тона, което представлява увеличение с 9 % през разглеждания период.
(119)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза остава общо взето стабилен през целия разглеждан период.
4.4.2.3. Растеж
(120)
В унисон с умереното нарастване на потреблението на Съюза през разглеждания период (+ 8 %), продажбите на производителите от Съюза нарастват с 9 %.
4.4.2.4. Заетост и производителност
(121)
През разглеждания период заетостта и производителността се променят, както следва:
Таблица 7
Заетост и производителност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Брой наети лица
1 064
1 022
979
957
Индекс
100
96
92
90
Производителност (единица/наето лице)
45
52
57
60
Индекс
100
114
126
134
Източник: искането
(122)
През разглеждания период броят на наетите лица намалява постепенно с 10 %. В резултат от това, заедно с увеличението на производството, производителността на работната сила на производителите от Съюза, измерена като продукция (в тонове) на наето лице за една година, нараства с 34 % между 2010 г. и РПП.
4.4.3. Микроикономически показатели
4.4.3.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(123)
През разглеждания период среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза се променят, както следва:
Таблица 8
Продажни цени в Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Средна единична продажна цена в Съюза за целия пазар (EUR/t)
2 500-3 000
2 500-3 000
2 400-2 900
2 300-2 800
Индекс
100
100
98
94
Производствени разходи за единица продукция (EUR/t)
3 500-4 000
3 300-3 800
3 400-3 900
3 300-3 800
Индекс
100
94
97
94
Източник: проверените данни на включените в извадката дружества
(124)
През разглеждания период продажните цени в Съюза са намалели с 6 %. Макар че цените се задържат относително стабилни между 2010 г. и 2012 г., най-големият спад е отбелязан между 2011 г. и РПП.
(125)
Тъй като постоянните разходи са важна част от производството, нарастването на производството с 20 % през РПП е довело до намаляване на производствените разходи за единица продукция. Средната продажна цена за единица продукция съответно е намаляла.
4.4.3.2. Разходи за труд
(126)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза се променят, както следва:
Таблица 9
Средни разходи за труд на наето лице
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Средна надница за труд на наето лице (EUR)
45 000-50 000
50 000-55 000
51 000-56 000
52 000-57 000
Индекс
100
107
108
110
Източник: проверените данни на включените в извадката дружества
(127)
Средните разходи за труд на наето лице са се увеличили през разглеждания период. В периода между 2010 г. и РПП средните разходи за труд на наето лице са се увеличили с 10 %.
4.4.3.3. Запаси
(128)
През разглеждания период равнищата на запасите на включените в извадката производители от Съюза се променят, както следва:
Таблица 10
Запаси
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
5 500-6 000
5 000-5 500
5 600-6 100
6 000-6 500
Индекс
100
93
104
111
Складови наличности в края на периода като процент от производството
25 % - 30 %
20 % - 25 %
21 % - 26 %
22 % - 27 %
Индекс
100
79
83
87
Източник: проверените данни на включените в извадката дружества
(129)
Складовите наличности в края на периода намаляват със 7 % през 2011 г., след което през РПП нарастват с 11 % спрямо 2010 г. В сравнение с производството, между 2010 г. и РПП складовите наличности в края на периода намаляват с 13 %.
4.4.3.4. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(130)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на производителите от Съюза, включени в извадката, се променят, както следва:
Таблица 11
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
- 20 %/- 15 %
- 15 %/- 10 %
- 10 %/- 5 %
- 14 %/- 9 %
Индекс
100
118
151
133
Паричен поток (в евро) (индекс)
100
- 10 515
- 6 086
- 8 933
Инвестиции (в евро) (индекс)
100
115
112
105
Възвръщаемост на инвестициите
- 25 %/- 20 %
- 45 %/- 40 %
- 40 %/- 35 %
- 45 %/- 40 %
Индекс
100
81
64
80
Източник: проверените данни на включените в извадката дружества
(131)
Комисията определи рентабилността на включените в извадката производители от Съюза, чрез изразяване на печалбата преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби.
(132)
През разглеждания период промишлеността на Съюза понася значителни загуби. През 2010 г. промишлеността регистрира загуба от - 20 %/- 15 %. Между 2010 г. и РПП загубите намаляват с 33 %, но крайната стойност все още остава отрицателна през РПП: - 14 %/- 9 %. Нетният паричен поток е способността на производителите от Съюза да самофинансират дейността си. Паричният поток е бил положителен през 2010 г. Той внезапно спада през 2011 г., достигайки отрицателни стойности, на които се задържа през РПП.
(133)
При инвестициите се наблюдава тенденция на увеличаване. Спрямо 2010 г. през 2011 г. те се увеличават с 15 %, а през 2012 г. - с 12 %, като през РПП се задържат с 5 % над нивото от 2010 г.
(134)
Възвръщаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Тя е от порядъка на - 25 %/- 20 % през 2010 г., след това намалява до около - 45 %/- 40 %, на които нива се задържа през РПП.
4.4.3.5. Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(135)
Тъй като вносът от засегнатите държави намалява значително и през разглеждания период е незначителен (вж. таблици 2 и 3 по-горе), размерът на дъмпинговите маржове не може да бъде оценен. С оглед обаче на оценката в съображения 136-144 по-долу, беше установено, че промишлеността на Съюза все още е в нестабилно и уязвимо състояние.
4.5. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(136)
В Регламент (ЕО) № 1001/2008 Съветът стигна до заключението, че антидъмпинговите мерки върху вноса на разглеждания продукт от Република Корея и Малайзия, въведени през 2002 г., са довели само до частично възстановяване на промишлеността на Съюза. Тенденцията (с положителен характер) през разглеждания период в предишното преразглеждане (януари 2002 г. - юни 2007 г.) на показателите за вредата се дължи до голяма степен на повишеното търсене през 2007 г. и 2008 г.
(137)
След 2008 г. състоянието на промишлеността на Съюза обаче се е влошило съществено (в сравнение с 2007 г. и 2008 г.). Това развитие се дължи до голяма степен на спада на търсенето след 2008 г.
(138)
Някои показатели сочат положително развитие от 2010 г. насам. Например между 2010 г. и РПП потреблението в Съюза се увеличава с 20 %. Това увеличение се дължи отчасти на повишеното потребление на Съюза, което нараства с 8 % през същия период. В резултат от увеличението на производството има по-добро използване на капацитета, който се увеличава с повече от 20 %. Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза нараства с 9 %, което съответства на увеличението на потреблението на Съюза, а пазарният дял на дружествата от Съюза остава непроменен. Като следствие от намаляването на броя на наетите лица с 10 % производителността също се увеличава (с 34 %).
(139)
Използването на капацитета обаче е ниско. Това се обяснява отчасти с факта, че е планирано съществуващата инфраструктура да се експлоатира на 3 смени на ден и 6 дни на седмица и максималният капацитет е изчислен съответно. През разглеждания период обаче промишлеността на Съюза е работила на две смени дневно, 5 дни седмично.
(140)
Тъй като постоянните разходи са важна част от производството, промишлеността на Съюза понася значителни загуби през разглеждания период. Въпреки подобрението с 30 % на финансовите резултати между 2010 г. и РПП загубите все още са били значителни през РПП (загуби в диапазона между - 14 % и - 9 %).
(141)
Тези големи загуби, заедно със значителния отрицателен паричен поток, са важни показатели, които показват уязвимото състояние на промишлеността на Съюза.
(142)
Следва да се отбележи, че в Регламент (ЕС) № 78/2013 на Съвета, с който бяха наложени антидъмпингови мерки срещу вноса на разглеждания продукт от Русия и Турция, бе установено, че промишлеността на Съюза е в застрашено и тежко икономическо състояние. Разглежданият период в тази процедура е от януари 2008 г. до септември 2011 г. и отчасти се припокрива с разглеждания период в рамките на настоящото разследване (14).
(143)
Мерките, приети в горепосочения регламент изглежда са имали положително въздействие, тъй като при някои показатели за вредата (например производство, използване на капацитета, производителност, рентабилност и потребление) се наблюдава положителна тенденция. Както обаче показва настоящото разследване, промишлеността на Съюза не се е възстановила напълно от предишния дъмпинг.
(144)
Поради това Комисията стига до заключението, че състоянието на промишлеността на Съюза е все още уязвимо и в някои отношения - далеч от това, което би могло да се очаква, ако тя се беше възстановила в пълна степен от вредата, установена при предишните разследвания.
5. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДА
5.1. Въздействие на прогнозния обем на вноса и на ценовия ефект, в случай че мерките бъдат отменени
(145)
В съображение 85 Комисията стигна до заключението, че отмяната на мерките би довело по всяка вероятност до повторно възникване на дъмпингов внос от засегнатите държави.
(146)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза е в уязвимо състояние. Макар че през РПП състоянието слабо се е подобрило, през разглеждания период промишлеността на Съюза никога не е реализирала печалба.
(147)
Следователно всяко повторно възникване на дъмпингов внос от засегнатите държави би влошило допълнително нестабилното състояние на промишлеността на Съюза. Съществува риск този внос да заеме пазарния дял на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Това ще доведе до още по-слабо използване на капацитета на промишлеността на Съюза, което е един от основните елементи, на които се дължат отрицателните резултати на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(148)
Повторното възникване на дъмпинговия внос би упражнило още по-силен ценови натиск върху промишлеността на Съюза и по този начин би допринесло за по-нататъшното влошаване на финансовите резултати на промишлеността на Съюза.
(149)
Поради това Комисията стига до заключението, че отмяната на мерките спрямо Република Корея и Малайзия по всяка вероятност би довело до повторно възникване на дъмпингов внос от тези държави, което да доведе до натиск върху цените на промишлеността на Съюза, обема на продажбите и пазарния дял, както и до влошаване на икономическото ѝ състояние. Отмяната на мерките срещу Република Корея и Малайзия би довело до повторно възникване на вредата вследствие на вероятното задълбочаване на вече лошото икономическо състояние, в което се намира понастоящем промишлеността на Съюза.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(150)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията разгледа дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки спрямо Република Корея и Малайзия ще е в противоречие на интереса на Съюза като цяло. Интересът на Съюза бе определен на базата на оценка на всички различни засегнати интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, на вносителите, на търговците на едро и на ползвателите.
(151)
На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
(152)
При първоначалното разследване бе счетено, че налагането на мерки не е в противоречие с интереса на Съюза. Тъй като настоящото разследване е преразглеждане и мерките са в сила от 2002 г., анализът им позволява оценяването на несъразмерно отрицателно въздействие върху заинтересованите страни чрез настоящите антидъмпингови мерки.
(153)
Въз основа на това беше разгледано дали въпреки заключенията за повторното възникване на дъмпинга и за вероятността от повторно възникване на вредата не са налице основателни причини, които в конкретния случай биха довели до заключението, че запазването на мерките няма да е в интерес на Съюза.
6.1. Интерес на промишлеността на Съюза
(154)
Макар че действащите антидъмпингови мерки предотвратяват навлизането на дъмпингов внос на пазара на Съюза, промишлеността на Съюза се намира в нестабилно състояние, както се потвърждава от отрицателните тенденции при някои ключови показатели за вредата.
(155)
Ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, има вероятност вероятното навлизане на значителни обеми дъмпингов внос от засегнатите държави да доведе до повторно възникване на вредата. Това навлизане вероятно би причинило, наред с другото, загуба на пазарен дял, спад на продажните цени, намаляване на използването на капацитета и като цяло би довело до сериозно влошаване на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
(156)
Поради това Комисията стига до заключението, че запазването на антидъмпинговите мерки спрямо Република Корея и Малайзия не би било в противоречие с интереса на промишлеността на Съюза.
6.2. Интерес на несвързаните вносители и ползвателите
(157)
При първоначалното разследване беше установено, че въздействието от налагането на мерките няма вероятност да окаже сериозно отрицателно въздействие върху състоянието на вносителите и на ползвателите в Съюза. Нито един от вносителите или ползвателите не оказа съдействие на настоящото разследване. Предвид липсата на доказателства, че действащите мерки са оказали съществено влияние върху тези групи, може да се заключи, че продължаването на действието на мерките няма да окаже отрицателно влияние в значителна степен върху вносителите и ползвателите в Съюза.
6.3. Заключение относно интереса на Съюза
(158)
Въз основа на гореизложеното Комисията стигна до заключението, че не са налице основателни причини, поради които налагането на мерки върху вноса на ПТ с произход от Република Корея и Малайзия да не е в интерес на Съюза.
7. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(159)
От изложените по-горе съображения следва, че съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на някои принадлежности за тръбопроводи с произход от Република Корея и Малайзия, следва да бъдат запазени.
(160)
Независимо от това, както се вижда от настоящото разследване, общото състояние на промишлеността на Съюза постепенно се подобрява и налагането през 2013 г. на окончателни антидъмпингови мерки срещу вноса от Русия и Турция на същия продукт (вж. съображение 5) изглежда има допълнителен положителен ефект върху състоянието на промишлеността на Съюза, както е обяснено в съображение 143. Впоследствие въз основа на цялостния анализ на вредата и на вероятното развитие на пазара в контекста на мерките в сила бе преценено, че по-кратък период от пет години може да е достатъчен на промишлеността на Съюза да завърши своето икономическо и финансово възстановяване.
(161)
Освен това състоянието на промишлеността на Съюза и анализът на вредата не може да се оценяват само предвид (евентуалния) внос на разглеждания продукт от Република Корея и Малайзия; състоянието на промишлеността на Съюза се влияе от другия внос и от мерките срещу него, и по-специално горепосочените мерки срещу Русия и Турция.
(162)
Поради това се счита, че с оглед на специфичните обстоятелства в настоящия случай, по изключение мерките следва да не бъдат удължени за целия петгодишен период, предвиден по силата на основния регламент, а следва да изтекат едновременно с окончателните мерки върху вноса от Турция и Русия, в частност. Това привеждане в съответствие на продължителността на мерките дава възможност и за всеобхватен и съгласуван преглед на въздействието върху промишлеността на Съюза на евентуалните дъмпингови практики, ако такова преразглеждане е необходимо в бъдеще.
(163)
Срокът на действащите понастоящем мерки върху вноса на ПТ от Русия и Турция ще изтече на 29 януари 2018 г. Следователно окончателните антидъмпингови мерки срещу вноса на ПТ с произход от Корея и Малайзия следва да бъдат съответно приведени в съответствие и поради това следва да изтекат на същата дата.
(164)
Комитетът за защита на отрасъла за стоманени съединителни елементи за челно заваряване на Европейския съюз изразява съгласие, че предложеният срок на действие ще даде възможност за съвместна процедура по преразглеждане в бъдеще, ако такава бъде поискана, и по този начин - за един задълбочен анализ на дъмпинга и на вредата, обхващащ вноса от няколко държави. Той твърди обаче, че след РПП общият внос на разглеждания продукт от всички държави масово е нараснал, докато средната цена на вноса рязко е спаднала. Това развитие след РПП предполагаемо е довело до влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза и условията за налагане на окончателни антидъмпингови мерки за период, по-малък от пет години, вече не са налице.
(165)
Комисията отбелязва, че предполагаемото развитие след РПП (т.е. увеличаването на вноса при намалени цени) се основава на обществено достъпни данни на Евростат, които включват видове на продукта, които не са обхванати от настоящото разследване. Статистическите данни за вноса след РПП -на разположение на Комисията и които се отнасят само за разглеждания продукт, показват обаче, че след РПП вносът е намалял с 10-15 %, макар и средната цена на този внос също да е намаляла (15-20 %). Комисията счита, че развитието след РПП на вноса на разглеждания продукт, при липса на всякакви други подкрепящи доказателства относно състоянието на промишлеността на Съюза, не прави недействителни изводите на Комисията по отношение на подходящия период за налагане на окончателни антидъмпингови мерки (вж. съображения 160-163). Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(166)
Съобразно с това и с оглед на заключенията, направени по отношение на вероятността от повторно възникване на дъмпинга и на вредата от него, действащите антидъмпингови мерки, приложими към вноса на принадлежности за тръбопроводи с произход от Република Корея и Малайзия, запазени с Регламент (ЕО) № 1001/2008 на Съвета, последно изменен с Регламент (ЕС) № 363/2010 на Съвета, следва да бъдат запазени до 29 януари 2018 г.
(167)
Комитетът, учреден съгласно член 15, параграф 1 от основния регламент, не представи становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, класирани понастоящем в кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 (кодове по ТАРИК 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 и 7307998098), с произход от Република Корея и Малайзия.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произведени от изброените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Митническа ставка (%)
Код по ТАРИК
Малайзия
Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
Pantech Steel Industries Sdn Bhd
49,9
A961
Всички други дружества
75,0
A999
Република Корея
Всички дружества
44,0
-
3. Освен ако е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Срокът му на действие изтича на 29 януари 2018 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 2 декември 2014 година.
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1283/2014,
2. detsember 2014,
millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit rauast või terasest toruliitmike impordi suhtes
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 2,
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
1.1. Kehtivad meetmed
(1)
Kehtivad dumpinguvastased meetmed kehtestati teatavate Korea Vabariigist ja Malaisiast (edaspidi „asjaomased riigid”) pärit rauast või terasest toruliitmike (edaspidi „toruliitmikud” või „vaatlusalune toode”) impordi suhtes algselt nõukogu määrusega (EÜ) nr 1514/2002 (2) (edaspidi „algsed meetmed”).
(2)
Malaisia suhtes kehtiv dumpinguvastane tollimaksumäär on 75 %, välja arvatud äriühingute Anggerik Laksana Sdn Bhd ja Pantech Steel Industries Sdn Bhd jaoks, mille suhtes kehtib vastavalt 59,2 % ja 49,9 % dumpinguvastane tollimaksumäär. Korea Vabariigi suhtes kehtiv maksumäär on kõigi äriühingute puhul 44 %.
(3)
Algsed meetmed säilitati nõukogu määrusega (EÜ) nr 1001/2008, (3) mida viimati muudeti nõukogu määrusega (EL) nr 363/2010 (4) (edaspidi „kehtivad meetmed”).
1.2. Muude kolmandate riikide suhtes kehtivad meetmed
(4)
Väljaspool käesolevat menetlust kehtivad vaatlusaluse toote puhul dumpinguvastased meetmed praegu ekspordi suhtes Hiina Rahvavabariigist ja Taist (5). Hiinast pärit vaatlusaluse toote suhtes kehtestatud meetmeid on laiendatud Taiwanist, (6) Indoneesiast, (7) Sri Lankalt (8) ja Filipiinidelt (9) lähetatud sama toote impordile. 3. septembril 2014 algatas komisjon algmääruse artikli 11 lõike 2 alusel aegumise läbivaatamise Hiina Rahvavabariigist pärit toruliitmike impordi suhtes, mida laiendati Taiwanile, Indoneesiale, Sri Lankale ja Filipiinidele. Komisjon avaldas Euroopa Liidu Teatajas (10) algatamisteate. Dumpinguvastased meetmed Taist pärit ekspordi suhtes on aegunud.
(5)
Jaanuaris 2013 kehtestati meetmed Venemaalt ja Türgist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes (11).
1.3. Aegumise läbivaatamise algatamine
(6)
8. veebruaril 2013 avaldas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) teatise Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit toruliitmike suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (12).
(7)
26. juunil 2013 sai komisjon taotluse algatada meetmete aegumise läbivaatamine vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 (edaspidi „algmäärus”) artikli 11 lõikele 2.
(8)
Taotluse esitas Euroopa Liidu terasest põkk-keevitusliitmike tootmisharu kaitsekomitee (edaspidi „taotluse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 40 % liidu vaatlusaluse toote kogutoodangust.
(9)
Taotlus põhineb väitel, et meetmete aegumine tingiks tõenäoliselt dumpingu kordumise ja liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise.
(10)
15. oktoobril 2013 algatas komisjon algmääruse artikli 11 lõike 2 alusel aegumise läbivaatamise. Ta avaldas Euroopa Liidu Teatajas (13) algatamisteate.
1.4. Huvitatud isikud
(11)
Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid läbivaatamisega seotud uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Komisjon andis aegumise läbivaatamise algatamisest eraldi teada taotluse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, kasutajatele ja importijatele, Korea Vabariigi ja Malaisia eksportivatele tootjatele ning Korea Vabariigi ja Malaisia ametivõimudele ja kutsus neid üles koostööd tegema.
(12)
Kõikidele huvitatud isikutele anti võimalus esitada läbivaatamise algatamise kohta märkusi ning taotleda, et komisjon ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutav ametnik neid ära kuulaks.
1.4.1. Väljavõtteline uuring
(13)
Algatamisteates märkis komisjon, et ta võib moodustada liidu tootjatest, importijatest ja Korea eksportivatest tootjatest algmääruse artikli 17 kohaselt valimi.
a) Liidu tootjate väljavõtteline uuring
(14)
Algatamisteates märkis komisjon, et ta on esialgselt valinud liidu tootjate valimi, ja kutsus huvitatud isikuid esitama selle kohta märkusi. Valim moodustati samasuguse toote tootmis- ja müügimahtude alusel liidus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, jälgides samal ajal geograafilist jaotust, ning see koosnes neljast liidu tootjast või tootjate kontsernist (viis individuaalset äriühingut), mis asusid Saksamaal, Prantsusmaal, Itaalias, Rumeenias ja Austrias. Ühtegi märkust ei esitatud ning esialgselt valimisse valitud äriühingud jäid lõplikku valimisse.
(15)
Pärast menetluse algatamist tuli komisjonil siiski jätta koostöö puudumise tõttu valimist välja kaks liidu tootjat. Kahe ülejäänud äriühingu/äriühingute kontserni (kolm individuaalset äriühingut) toodang moodustab 49 % liidu toodangust ja 45 % liidu müügist ning neil on tootmisrajatised kolmes eri riigis. Seega peeti muudetud valimit ikkagi liidu tootmisharu suhtes representatiivseks.
b) Importijate väljavõtteline uuring
(16)
Selleks, et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja juhul, kui on, moodustada valim, palus komisjon, et kõik sõltumatud importijad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. Uurimise raames ei teinud koostööd mitte ükski importija.
c) Korea Vabariigi eksportivate tootjate väljavõtteline uuring
(17)
Selleks, et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja juhul, kui on, moodustada valim, palus komisjon, et kõik Korea eksportivad tootjad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. Lisaks sellele palus komisjon Korea Vabariigi esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemast, ja/või nendega ühendust võtta.
(18)
Kaks Korea eksportivat tootjat esitasid nõutud teabe, kuid ainult üks nõustus koostööd tegema ja valimisse kuuluma. Seega otsustati, et Korea eksportivate tootjate väljavõtteline uuring ei ole vajalik.
d) Malaisia eksportivad tootjad
(19)
Arvestades Malaisia teadaolevate eksportivate tootjate väikest arvu, ei näinud komisjon algatamisteates ette väljavõttelist uuringut.
(20)
Komisjon palus kõigil eksportivatel tootjatel endast 15 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamist teada anda. Lisaks sellele palus komisjon Malaisia esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemast, ja/või nendega ühendust võtta.
1.4.2. Küsimustiku vastused
(21)
Komisjon saatis küsimustikud kõikidele valimisse kaasatud liidu äriühingutele, koostööd tegevale Korea äriühingule ja kõikidele teadaolevatele Malaisia eksportivatele tootjatele.
(22)
Üks liidu tootja ei vastanud küsimustikule, üks teine liidu tootja esitas üksnes pooliku vastuse ega vastanud puudustele viitavale kirjale, mis talle saadeti. Need kaks liidu tootjat jäeti seejärel valimist välja (vt põhjendus 15). Üks Korea eksportiv tootja vastas küsimustikule. Mitte ükski Malaisia eksportiv tootja küsimustikule ei vastanud.
1.4.3. Kontrollkäigud
(23)
Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks, et teha kindlaks dumpingu ja sellest tuleneva kahju kordumise tõenäosus ning hinnata, kas meetmete kehtestamine oleks liidu huvidega vastuolus. Algmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:
liidu tootjad
-
Erne Fittings GmbH, Schlins Austria ja seotud äriühing Siekman Fittings, Lohne, Saksamaa;
-
Vallourec Fittings S.A., Prantsusmaa.
Korea Vabariigi eksportivad tootjad
-
TK Corporation, Busan.
1.5. Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood
(24)
Dumpingu kordumise tõenäosuse uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2012 kuni 30. septembrini 2013 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”).
(25)
Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2010 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
1.6. Järelduste teatavakstegemine
(26)
12. septembril 2014 tegi komisjon kõigile huvitatud isikutele teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses kehtivad dumpinguvastased meetmed jõusse jätta, ja palus kõikidel huvitatud isikutel selle kohta märkusi esitada. Komisjon kaalus huvitatud isikute märkusi ja võttis neid arvesse, kui see oli asjakohane.
2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
2.1. Vaatlusalune toode
(27)
Vaatlusaluseks tooteks on Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit rauast või terasest (välja arvatud roostevaba teras) toruliitmikud (välja arvatud valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud), mille välisläbimõõt on kuni 609,6 mm ja mida kasutatakse põkk-keevitusel või muul otstarbel ning mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ja ex 7307 99 80 alla (edaspidi „vaatlusalune toode” või „toruliitmikud”).
2.2. Samasugune toode
(28)
Nagu algne uurimine, nii kinnitas ka läbivaatamisega seotud uurimine, et asjaomastes riikides toodetud ja sealsel siseturul müüdud ja/või liitu ja/või muudele eksporditurgudele eksporditud toruliitmikel on samad füüsikalised, tehnilised ja keemilised omadused ning sama kasutusotstarve nagu toodetel, mida liidu tootmisharu müüb liidu turul.
(29)
Komisjon otsustas, et seepärast käsitatakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
3. DUMPINGU KORDUMISE TÕENÄOSUS
(30)
Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 kontrollis komisjon, kas kehtivate meetmete aegumine võiks tõenäoliselt põhjustada asjaomastest riikidest tuleva dumpingu jätkumist või kordumist.
3.1. Korea Vabariik
3.1.1. Sissejuhatavad märkused
(31)
Uurimise käigus tegi koostööd üks Korea suurimaid toruliitmike tootjaid - TK Corporation. Selle koostööd tegeva äriühingu toodang moodustas 25-40 % Korea toruliitmike ekspordist (konfidentsiaalsuse tõttu täpset arvu ei esitata). TK Corporation esitas komisjonile küsimustiku vastused, sealhulgas andmed omamaise ja eksportmüügi ning tootmiskulude kohta. Komisjon leidis, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Koreast tulnud dumpingu analüüsi ja dumpingu kordumise analüüsi teatavate osade aluseks võiks olla selle äriühingu esitatud andmed, arvestades tema osakaalu Korea toruliitmike ekspordis. Äriühingu TK Corporation vastust kontrolliti.
3.1.2. Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
(32)
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil imporditi Koreast liitu kõigest tähtsusetul määral toruliitmikke (alla 50 tonni). Osa sellest müügist langes ainsa koostööd tegeva eksportiva tootja, äriühingu TK Corporation arvele. Oli selge, et need kogused ei ole representatiivsed, sest need moodustasid vähem kui 0,1 % äriühingu TK Corporation toodangust. Lisaks ei olnud selge, kas äriühingu TK Corporation impordi eest on tasutud dumpinguvastast tollimaksu, mis seab kahtluse alla, kas kaubad sisenesid tegelikult liidu tolliterritooriumile. Peale selle toimus see müük kolme konkreetse projekti jaoks, millel olid toruliitmikele omad nõuded (seega oli tegemist ebatüüpilise müügiga), ja müük toimus „paketina” koos muude liitmikega (peamiselt roostevabast terasest). Eespool nimetatud põhjustel ei saanud äriühingu TK Corporation poolt läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul liitu imporditud toruliitmike põhjal koostada mõtestatud dumpinguanalüüsi.
(33)
Pärast järelduste teatavakstegemist tegi TK Corporation esildise, et komisjon oleks dumpingu analüüsil pidanud aluseks võtma äriühingu liitu suunatud eksportmüügi, ja seda järgmistel põhjustel: i) tema liitu suunatud eksportmüük oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oluline ja seega tüüpiline, selle moodustasid „tervelt 26 arvet, mis hõlmasid kokku 282 üksiktehingut, vaatamata kehtinud tollimaksudele”; ii) kuna puudus selgus dumpinguvastase tollimaksu tasumise osas, ei kuulunud mõned müügitehingud (mis olid ette nähtud ühe offshore-projekti tarvis) dumpinguvastase tollimaksuga maksustamisele, teiste läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toimunud müügitehingute puhul ei tasunud importijad iga kord dumpinguvastaseid tollimakse, sest toode klassifitseeriti valesti, mille tulemusena importijad ei teadnud, et tuleb tasuda dumpinguvastane tollimaks. Vahepeal aga informeeriti importijaid sellest veast ja nüüdseks on nad kõnealused dumpinguvastased tollimaksud tagantjärele ära tasunud; ja iii) liitu suunatud eksportmüügi tingimused olid tavapärased, lühemaid tarneaegu ei rakendatud, ja küsitud hindade puhul ei esinenud ka ristkompenseerimist.
(34)
Neid märkusi analüüsiti nõuetekohaselt. TK Corporation ei vaidlustanud, et tema liitu suunatud eksportmüük oli nii absoluutnäitajates kui ka võrrelduna äriühingu samasuguse toote kogutoodanguga (alla 0,1 %) väike. Komisjon jääb seisukohale, et niisugune maht, mis on nii suhtelistes kui ka absoluutnäitajates väga väike, ei vasta tüüpilise mahu tingimustele.
(35)
Peale selle ei saanud komisjon esitatud dokumentide põhjal kindlaks teha, milline osa TK Corporationi väidetavast liitu suunatud müügist klassifitseeriti lõpuks õigesti ja imporditi, samuti ei saanud kontrollida väidet, et hindade suhtes ei esinenud ristkompenseerimist, seepärast ei saanud seda väidet aktsepteerida, sest tõendavad dokumendid esitati alles pärast kontrollkäiku. Igal juhul, arvestades põhjenduses 34 nimetatud analüüsi järeldusi, ei ole kummagi küsimuse puhul komisjonil vaja teha lõplikke järeldusi, sest äriühingu TK Corporation puhul ei saa isegi kogu liitu suunatud teatatud müügimahtu pidada piisavalt tüüpiliseks.
(36)
Seepärast kinnitab komisjon, et äriühingu TK Corporation poolt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu suunatud müüki ei saa käesoleva aegumise läbivaatamisega seotud uurimise käigus kasutada mõtestatud dumpinguanalüüsiks.
3.1.3. Tõendid dumpingu kordumise tõenäosuse kohta
(37)
Komisjon analüüsis, kas dumpingu kordumine oleks tõenäoline, juhul kui meetmetel lastakse aeguda. Selle käigus analüüsiti järgmisi elemente: ekspordihind muudesse sihtkohtadesse, tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Koreas ning liidu turu atraktiivsus.
3.1.3.1. Eksport Koreast muudesse sihtkohtadesse
(38)
Kuna toruliitmike import Koreast liitu oli väikese mahuga ja selle müügi hinnad polnud usaldusväärsed (põhjendused 32-36), järeldas komisjon, et selleks, et hinnata tõenäolist tulevast liidu turule suunatud ekspordi hinnataset juhul, kui meetmetel lastakse aeguda, tuleb kasutada andmeid toruliitmike müügi kohta Koreast muudesse riikidesse.
(39)
Leiti, et on asjakohane analüüsida kõigepealt Korea müüki Ameerika Ühendriikidesse (edaspidi „USA”), kuna erinevalt teistest Korea ekspordi sihtkohtadest on nimetatud turg sama suurusjärguga nagu liidu turg ning seal on palju omamaiseid tootjaid, ent ka impordi osakaal on suur ja imporditariifide määrad madalad, mistõttu turul on väga tihe konkurents. Lisaks on USA Koreast lähtuva ekspordi ja ka äriühingu TK Corporation ekspordi olulisemaid sihtkohti.
(40)
Lisaks vaadeldi uurimise käigus ka igasugust muud toruliitmike eksportmüüki Koreast.
(41)
Dumpinguarvutused tehti nii USAsse müügi kui ka kõikide muude ekspordisihtkohtade kohta (välja arvatud liit põhjendustes 32-36 nimetatud põhjustel).
a) Normaalväärtus
(42)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 1 põhines normaalväärtus äriühingu TK Corporation puhul tavapärase kaubandustegevuse käigus sõltumatute klientide poolt omamaisel turul makstud või makstavatel hindadel, kui see oli võimalik.
(43)
Nende tooteliikide puhul, mis ei võimaldanud kasutada seda metoodikat, arvutati normaalväärtus algmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt.
(44)
Aluseks võeti äriühingu TK Corporation tegelikud tootmiskulud, nagu need olid esitatud küsimustiku vastustes, nimelt toote valmistamise tegelik maksumus, millele lisati tegelikud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 6.
b) Ekspordihind
(45)
Nagu on selgitatud põhjendustes 32-36, ei olnud äriühingu TK Corporation müüki liidus võimalik dumpingu arvutamiseks kasutada ja ekspordihindade aluseks võeti seega äriühingu eksport kolmandate riikide turgudele.
(46)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 võeti aluseks äriühingu TK Corporation teistesse riikidesse suunatud ekspordi hind, mis korrigeeriti tagasi tehasehinna tasandile, võttes vajaduse korral arvesse muu hulgas transpordi-, tollimaksu- ja muid maksukulusid.
c) Võrdlused ja korrektsioonid
(47)
Kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 toruliitmike kaalutud keskmise ekspordihinnaga, kusjuures mõlemad tehti kindlaks tehasehinna tasandil.
(48)
Selleks et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse nende tegurite erinevusi, mis mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust. Sellega seoses korrigeeriti maismaa- ja mereveo-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid.
(49)
Et teha vahet vaatlusaluse toote eri liikide vahel, nägi algne toote kontrollnumbri metoodika tooteliikide eristamiseks ette 11-kohalise numbrisüsteemi. Dumpinguarvutustes kasutati veidi lühendatud, seitsmekohalist toote kontrollnumbrit. Tootenormi ja materjali klassi väljad asendati lihtsustatud kriteeriumiga, mis võimaldas teha vahet süsinikterasest ja legeeritud terasest toodete vahel. Seda seetõttu, et leiti, et kasutatud tootenormide (nt ANSI ja EN) vahelised erinevused on väga väikesed ja materjaliklassid tulenevad kasutatud standarditest. Seega suurendas lihtsustatud süsteem tuhandete toote kontrollnumbrite puhul dumpingu- (ja kahju-) arvutuste kattuvusastet, ilma arvutustulemust ennast moonutamata.
(50)
TK Corporation palus komisjonil suurendada algne toote kontrollnumbrite süsteem 16 kohani, kuid see taotlus lükati tagasi, sest kasutatud süsteem suutis juba vaatlusalust toodet tõhusalt kategoriseerida. Lisaks tuleb toonitada, et oli selge, et arvutatud dumpingu- (ja kahju-) marginaalid ei muutuks kuigivõrd, kui nad arvutada 7, 11 või 16 numbrikoha põhjal, sest äriühingu TK Corporation keskmised müügihinnad eri turgudel erinevad oluliselt.
(51)
Teine arvutustega seotud küsimus puudutas dumpingu arvutamisel kasutatavat mahumeetodit. TK Corporation väitis, et kuna tema müügiarvetes, hinnasuunistes (potentsiaalsetele) klientidele ja arvepidamises arvestatakse koguseid „tükkides”, tuleks ka arvutustes kasutada mõõtühikuna tükke. Küsimustikus küsiti kogust kaalu järgi, aga mõne müügitehingu kohta esitas TK Corporation vastuse tükkidena. Nende müügitehingute puhul esitas TK Corporation puuduste kõrvaldamise käigus ümberarvutuse tükiarvust kaaluks. Komisjon otsustas, et kaal on parim meetod, sest:
-
tükiarvu kasutamine mõõtühikuna võib põhjustada moonutusi keskmises ühikuhinnas, sest tükiarv ei kajasta tüki kaalu, mis on vaatlusaluse toote kulude (ja seega hinna) puhul määrav tegur;
-
kaalu on tarvis kahju arvutamiseks, sest seda meetodit kasutavad liidu tootjad ning dumpingu ja kahju (hinna allalöömise) arvutamisel erinevaid meetodeid kasutada oleks kohatu, ning
-
liidu tolliasutuste andmetes ja Korea ekspordistatistikas registreeritakse vaatlusalune toode kaalu järgi.
(52)
Lisaks tuleb toonitada, et üldkokkuvõttes ilmnes, et arvutatud dumpingumarginaalid ei muutu kuigivõrd, kui need põhinevad tükiarvul, sest leiti, et äriühingu TK Corporation keskmised müügihinnad eri turgudel erinevad oluliselt.
(53)
Pärast järelduste teatavakstegemist esitas TK Corporation uuesti märkuse, et komisjon oleks dumpingu arvutamisel pidanud võtma aluseks tükiarvu, mitte kaalu. Üks esitatud põhjusi oli, et äriühingu TK Corporation müügi- ja kuluandmed on väljendatud tükiarvudena ja kaaluks ümberarvutamine oleks dumpingumarginaali arvutamisel põhjustanud moonutusi.
(54)
Mis puudutab võrreldavust liidu tootmisharuga, siis märkis TK Corporation, et komisjon ei arvutanud kahjumarginaali, dumpingumarginaali jaoks aga ei ole võrdlus liidu tootmisharu kulu- ja müügiandmetega vajalik. Peale selle väitis TK Corporation, et mõõtühik, mida kasutab oma tehingutes ka liidu tootmisharu, on tükk, mitte aga kilogramm või tonn.
(55)
Ja üldse ei saavat TK Corporation aru, mismoodi puutub asjasse see, et liidu tollis ja Korea ekspordistatistikas registreeritakse andmed kaalu järgi.
(56)
Neid märkusi analüüsiti nõuetekohaselt. Esiteks olgu märgitud, et TK Corporation ei esitanud alternatiivset dumpinguarvutust, mis põhinenuks tükiarvul. Ehkki ta väitis, et arvutamine tükiarvu põhjal annaks täpsema tulemuse, ei tõendanud ta seda mitte millegagi. Komisjon kordab, et arvutatud dumpingumarginaalid on olulised ja et nagu on selgitatud põhjenduses 52, ei leitud kaalu põhjal ja tükiarvu põhjal dumpingumarginaalides olulisi erinevusi. Teisisõnu on vaieldamatu, et ükskõik kumba meetodit kasutada, leitaks ikkagi kõrge dumpingumarginaal. Peale selle ei tohi unustada, et äriühingu TK Corporation müügi- ja kuluandmete ümberarvutuse tükiarvust kaaluks tegi TK Corporation ise, kasutades oma metoodikat. Peale selle on tema tootekataloogis, mis on kättesaadav tema enda veebilehelt, iga liitmikutüübi juures esitatud selle ligikaudne kaal.
(57)
Liidu tootmisharu tehingud väljendatakse nii kaalus kui ka tükiarvus, nagu on näha komisjoni kontrollitud arvetelt. Kui arved välja arvata, siis kasutatakse tootmisvõimsuse, tootmismahu ja tootmiskulude kindlaksmääramise metoodikas kaalu, ja seda mitte ainult liidus, vaid kogu maailmas, kaasa arvatud Koreas. Toorainet, mis on vaatlusaluse toote tootmiskuludes suurim komponent, ostetakse tonnides. Teisi tegureid, nagu energiatarvet, tööjõu- ja veokulusid, arvutatakse samuti kaalu põhjal. Liidu tootmisharu määrab aastalõpu mahahindlused klientidele samuti selle järgi, mitu tonni klient on ostnud, mitte tükiarvu järgi. Pealegi tuli hinna allalöömise marginaalid käesolevas aegumise läbivaatamise menetluses siiski arvutada (ja arvutatigi, vt põhjendused 98-105), seepärast ei ole põhjenduses 54 kokkuvõtlikult kirjeldatud väide, et Korea ja liidu tootmisharu andmeid ei ole vaja võrrelda, õige.
(58)
Uurimise käigus kogutud ja kasutatud ülemaailmne statistika, sh Korea ekspordi- ja liidu tollistatistika, väljendatakse üksnes kaaluna. Neid kasutati muu hulgas selleks, et analüüsida vaatlusaluse toote eksporti Koreast liitu ja kolmandatesse riikidesse. Et teha kindlaks äriühingu TK Corporation osa selles ja kontrollida tema liitu suunatud müügi koguseid, mille ta esitas oma vastuses küsimustikule, oli vaja arvestada äriühingu TK Corporation andmed ümber kaaluks, sest Korea ekspordistatistikat ja liidu tollistatistikat ei oleks olnud võimalik arvestada ümber tükiarvuks.
(59)
Samuti tuleb märkida, et kaalul põhinevat metoodikat kasutati ka varasemates uurimistes (nt uurimises, mille tulemusena kehtestati algsed meetmed, ja esimeses aegumise läbivaatamise menetluses, mille tulemusena kehtestati praegu jõus olevad meetmed) ja ka hiljutistes uurimistes, milles käsitleti sama toote importi Venemaalt ja Türgist.
(60)
Eelöeldut silmas pidades kinnitab komisjon, et väide, et arvutused peaksid põhinema tükiarvul, tuleb tagasi lükata.
d) Dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
(61)
Niiviisi arvutatud dumpingumarginaalid olid äriühingu TK Corporation puhul 46 % ja 27 %, olenevalt ekspordi sihtkohast.
3.1.3.2. Korea tootmisvõimsus
(62)
Mis puutub Korea kogutootmisvõimsusse ja vabasse tootmisvõimsusse, siis ei saanud komisjon uurimise käigus teavet mitte üheltki Korea tootjalt peale äriühingu TK Corporation. Seega pidi komisjon selles küsimuses järelduste tegemiseks tuginema algmääruse artiklile 18 ning tema käsutuses on ainult kontrollitud teave, mille on esitanud TK Corporation ja mis käib ainult selle äriühingu kohta, ja aegumise läbivaatamise taotluses esitatud teave kogu riigi kohta.
(63)
Äriühingu TK Corporation teatatud vaba tootmisvõimsust on nõuetekohaselt kontrollitud. Ekstrapoleerides äriühingu TK Corporation teatatud vaba tootmisvõimsuse läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ning arvestades tema osa Korea kogu ekspordimahust, arvutas komisjon välja, et Korea kogu vaba tootmisvõimsus on vähemalt 15 000 tonni, mis moodustab ligikaudu 25 % liidu kogutarbimisest. Niisuguse arvutuse puhul on siiski oluline märkida, et tootmismaht võrreldes tootmisvõimsusega sõltub suuresti ettevõttest ja et kuigi TK Corporation on üks suuremaid samasuguse toote tootjaid Koreas, on ta vaid üks paljudest ja kindlasti mitte turgu valitsevas seisundis. Seepärast võrdles komisjon seda järeldust taotluses sisalduva teabega.
(64)
Taotluses esitatud teave vaba tootmisvõimsuse kohta põhines kõikide taotleja nimetatud Korea tootjate tootmisvõimsuse ja tootmise hinnangulistel näitajatel. Tootmisvõimsuse osas kasutati kolme suurima tootja puhul avalikult kättesaadavaid andmeid. Ülejäänud (palju väiksemate) Korea tootjate kohta selliseid avalikult kättesaadavaid andmeid ei olnud ja seepärast kasutas taotluse esitaja muid mõistlikke meetodeid nende tootmisvõimsuse hindamiseks. Edasi tegi taotluse esitaja oletuse Korea omamaise tarbimise teatava taseme kohta ja võttis arvesse importi Koreasse ja eksporti Koreast, et anda hinnang vaba tootmisvõimsuse kohta. Nii tootmisvõimsuse kui ka vaba tootmisvõimsuse arvutustes tehti asjakohased mahaarvamised, võtmaks arvesse muude, toote määratluse alla mitte kuuluvate tootetüüpide tootmist. Kogu seda teavet peeti ilmselgelt täielikumaks ja otsustavamaks kui põhjenduses 63 osutatud teavet. Ei ole saadud ühtegi märkust, mis nendele arvudele vastu räägiks. Selle põhjal hinnatakse, kasutades kättesaadavaid fakte, et vaba tootmisvõimsus Koreas on kuni 119 300 tonni, mis iseenesest on kaks korda nii suur kui liidu turg läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
3.1.3.3. Liidu turu atraktiivsus
(65)
Tuletatakse meelde, et toruliitmikke kasutatakse peamiselt nafta- ja gaasitööstuses, ehituses, energeetikas, laevaehituses ja tööstusrajatistes. Mitte ükski kättesaadav fakt ei osuta nende sektorite märkimisväärsele kasvule või kahanemisele Koreas ja seega ollakse arvamusel, et Korea toruliitmike siseturg jääb eelseisvatel aastatel üsna stabiilseks ega paku Korea toruliitmike tööstusele erilisi laienemisvõimalusi. Peale Korea enda on selle tootmisharu peamisteks eksporditurgudeks liit, USA, Lähis-Ida riigid ja Kagu-Aasia. Uurimise käigus kogutud teave ei näita, et nõudlus ühelgi neist turgudest eelseisvatel aastatel olulisel määral kahaneks või kasvaks.
(66)
Korea eksport USAsse, Lähis-Itta ja Kagu-Aasiasse on juba suuremahuline ja seetõttu ei ole neil turgudel Korea tööstuse jaoks märkimisväärset kasvupotentsiaali. Samuti tuletatakse meelde, et Korea ekspordi puhul USAsse tehti kindlaks märkimisväärne 46 % dumping. Liidu turg, mis on üks maailma suurimaid, on seega atraktiivne kasvuturg, juhul kui meetmed tunnistatakse kehtetuks, kuna Korea eksportivad tootjad ei ole kehtivate meetmete tulemusena seda turgu seni veel täielikult ära kasutanud.
(67)
Suuruse ja turutingimuste poolest on USA turg ja liidu turg sarnased. Mõlemal turul on palju kohalikke tootjaid ja ka impordil on märkimisväärse turuosa. Uurimine näitas, et keskmine müügihind liidu turul (võttes arvesse liidu tootjate kogu müüki ja kogu importmüüki Euroopa Liitu) on 2 600 eurot tonn. Liidu keskmine turuhind on seega sarnane keskmise hinnaga, mille Korea eksportivad tootjad saavad USA turul (2 700 eurot tonn), kuid erinevus on selles, et USAs ei kehti nende suhtes dumpinguvastased meetmed. Praegune Korea marginaalne müük tuleneb seega kõige tõenäolisemalt olemasolevatest vaatlusaluse toote suhtes kehtestatud meetmetest. Olgu siinkohal meenutatud, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli USA Korea eksportijate jaoks suurim eksporditurg. See näitab, et liit oleks Korea eksportijatele atraktiivne turg ja et tollimaksude kehtetuks tunnistamise korral võib eeldada, et liidu turg meelitaks ligi samasuguse suuremahulise impordi nagu USA turg. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustasid Korea toruliitmikud 20-25 % toruliitmike koguimpordist USAsse ja hõivasid 10-15 % turuosa USA toruliitmike koguturust (konfidentsiaalsuse tõttu täpset arvu ei esitata). Teisisõnu on tõenäoline, et juhul kui meetmed tunnistataks kehtetuks, kasutaksid Korea tootjad põhjenduses 64 kirjeldatud olemasolevat vaba tootmisvõimsust, et naasta liidu turule.
(68)
Nagu on selgitatud põhjenduses 39, ei ole Korea ekspordile peale USA muud sihtkohta, mida saaks usaldusväärselt kasutada, et analüüsida liidu turu arengut juhul, kui meetmed aeguvad. Seega leitakse, et kui käesolevas analüüsis koondada ühtekokku kogu eksportmüük muudesse sihtkohtadesse peale liidu ja USA, ei saa usaldusväärseid keskmisi hindu, sest kõikidel nendel (palju väiksematel) üksikutel turgudel kehtivad erinevad tingimused. Pidades silmas sellise analüüsi eespool kirjeldatud piiratust ja asjaolu, et nendel „muudel turgudel” puudub lähitulevikus oluline kasvupotentsiaal, ei ole siiski oodata, et need turud suudaksid vastu võtta märkimisväärse täiendava impordi Koreast.
3.1.3.4. Järeldus dumpingu kordumise tõenäosuse kohta
(69)
Eelöeldut arvestades on tõenäoline, et meetmete aegumise korral dumping korduks. Uurimine näitas, et Korea toruliitmike eksportmüük USAsse ja muudesse kolmandatesse riikidesse toimub dumpinguhindadega, kusjuures dumpingumarginaal on vastavalt 46 % ja 27 %.
(70)
Samuti on Korea kasutamata tootmisvõimsus märkimisväärne, võrreldes liidu tarbimisega läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal. Kui seda tootmisvõimsust kasutataks liitu eksportimiseks ja konkureerimiseks liidu tootjate või kolmandate riikide suuremate importijate hindadega, siis on väga tõenäoline, et selline eksport toimuks dumpinguhinnaga.
3.2. Malaisia
3.2.1. Sissejuhatavad märkused
(71)
Kuna ükski Malaisia eksportiv tootja koostööd ei teinud, tuli üldanalüüsis lähtuda teabest, mida komisjon sai teistest allikatest. Seoses sellega ja kooskõlas algmääruse artikliga 18 uuris komisjon mitmesuguseid statistilisi allikaid. Impordistatistika, mida kogutakse algmääruse artikli 14 lõike 6 alusel (edaspidi „artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaas”), andis parima kättesaadava teabe, mille põhjal teha kindlaks impordikogused ja -hinnad liidu turul. Muid allikaid, näiteks Eurostati, ei kasutatud, sest vaatlusalust toodet ei olnud võimalik eristada teistest toodetest, mille puhul kasutati sama 8-kohalist koodi.
3.2.2. Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
(72)
Artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaasist ilmnes, et Malaisiast liidu turule ei imporditud. Seetõttu jõuti järeldusele, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Malaisia ekspordi dumping ei olnud jätkunud.
3.2.3. Tõendid dumpingu kordumise tõenäosuse kohta
(73)
Komisjon analüüsis, kas dumpingu kordumine oleks tõenäoline, juhul kui meetmetel lastakse aeguda. Selle käigus analüüsiti järgmisi elemente: ekspordihind muudesse sihtkohtadesse, tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Malaisias ning liidu turu atraktiivsus.
3.2.3.1. Eksport Malaisiast muudesse sihtkohtadesse
(74)
Kuna Malaisiast toruliitmikke liidu turule ei imporditud, oli komisjon sunnitud kasutama mõne muu riigi andmeid. Sobivaks riigiks peeti USAd, sest sealne turg on sarnase suurusega nagu liidu turg ja seal on palju kohalikke tootjaid, ent ka impordi osakaal on suur, mistõttu sealsel turul valitseb väga tihe konkurents. Lisaks on USA Malaisia ekspordi jaoks kaugelt kõige suurem sihtkoht: läbivaatamisega seotud uurimisperioodil langes tema arvele 87 % Malaisia ekspordist. Selline lähenemisviis on sama, nagu oli eelmise Malaisiat käsitleva uurimise puhul ja „kahju kordumise tõenäosuse” hindamise puhul.
a) Normaalväärtus
(75)
Kuna Malaisia eksportivad tootjad keeldusid igasugusest koostööst, põhines normaalväärtus algmääruse artikli 18 kohaselt läbivaatamistaotluses esitatud andmetel, st hinnangulisel toote valmistamise maksumusel, millele lisati 6 % müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumina, väljendatuna protsendina tehasehinnast. Leitakse, et eespool nimetatud protsent on tagasihoidlik. Seda kinnitab asjaolu, et ainsa käesolevas menetluses koostööd tegeva äriühingu (TK Corporation, Korea) tegelik vastav näitaja oli oluliselt suurem kui 6 %.
b) Ekspordihind
(76)
Vastavalt algmääruse artiklile 18 ja arvestades, et Malaisia eksportivad tootjad koostööd ei teinud, kasutati ekspordihindade arvutamiseks Malaisiast USAsse eksporditava vaatlusaluse toote hindu, mis saadi USA impordistatistikast.
c) Võrdlus
(77)
Kaalutud keskmist normaalväärtust võrreldi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 toruliitmike kaalutud keskmise ekspordihinnaga, kusjuures mõlemad tehti kindlaks tehasehinna tasandil.
(78)
Selleks et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse nende tegurite erinevusi, mis mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust. Seejuures arvutati põhjenduses 75 nimetatud müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi protsent tehasehinna põhjal ning see ei sisaldanud maismaa- ja mereveo-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ega lisakulusid.
d) Dumpingumarginaal läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal
(79)
Eespool kirjeldatud metoodika põhjal, mida kasutati ka esimese aegumise läbivaatamise käigus, millega meetmeid pikendati (edaspidi „kehtivad meetmed”), leiti dumpingumarginaal olevat 57,7 %.
3.2.3.2. Malaisia tootmisvõimsus
(80)
Kuna Malaisias koostööd ei tehtud, ei esitatud mitte mingisugust teavet tootmisvõimsuse ega vaba tootmisvõimsuse kohta. Taotluses esitatud teave viitab, et kogu paigaldatud tootmisvõimsus on Malaisias ligikaudu 55 000 tonni ja vaba tootmisvõimsus ligikaudu 27 000 tonni. Sellise tulemuseni viinud analüüsis võeti mahaarvestuse teel arvesse muude toodete tootmine (tootmisvõimsus) ja seepärast loetakse see põhjendatuks. Malaisia 27 000-tonnine vaba tootmisvõimsus moodustab ligikaudu 40 % liidu kogutarbimisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
3.2.3.3. Liidu turu atraktiivsus
(81)
Mis puudutab peamiste toodet kasutavate tootmisharude turge kogu maailmas, siis nagu on selgitatud põhjenduses 65, on liidu turg üks suurimaid toruliitmike turge ja toimikus puudub teave, millest ilmneks, et nõudlus nendel turgudel eelseisvatel aastatel oluliselt väheneks või suureneks.
(82)
Uurimine on näidanud, et liidu tootjate müügihinnad liidu turul on kõrgemad kui Malaisia ekspordihinnad muudel eksporditurgudel, eriti USA turul. Tõepoolest, kui liidu keskmine turuhind on 2 600 eurot tonn, näitab USA statistika, et USAs on keskmine Malaisia impordi hind 1 600 eurot tonn. Seega juhul, kui meetmed tunnistataks kehtetuks, oleks liidu turg Malaisia eksportijate jaoks atraktiivne. See on äärmiselt oluline, kui pidada silmas Malaisia vaba tootmisvõimsust, kuid ühtlasi tuleb meeles pidada, et praegu on 87 % Malaisia ekspordist suunatud USAsse, kus Malaisia eksportivad tootjad müüvad palju madalamate hindadega.
3.2.3.4. Järeldus dumpingu kordumise tõenäosuse kohta
(83)
Eelöeldut arvestades on tõenäoline, et kui meetmetel lastaks aeguda, dumping korduks. Leiti, et Malaisia toruliitmike eksportmüük USAsse toimub dumpinguhindadega, kusjuures dumpingumarginaal on 57,7 %.
(84)
Samuti on Malaisia kasutamata tootmisvõimsus märkimisväärne, võrreldes liidu tarbimisega läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal. Pidades silmas hindade taset liidus, kasutataks seda tootmisvõisust vähemalt osaliselt liidu turule eksportimiseks, juhul kui meetmed kehtetuks tunnistatakse. Samuti võib sellisel juhul eeldada, et suur osa ekspordist USAsse suunatakse ümber liidu turule, arvestades liidu turul valitsevaid hindu, võrrelduna USA hindadega.
3.3. Järeldus dumpingu kordumise tõenäosuse kohta
(85)
Pidades silmas eespool nimetatud asjaolusid, st kõrgeid dumpingumarginaale, ülisuurt vaba tootmisvõimsust asjaomastes riikides ja nende suurt ekspordivõimsust ning liidu turu suuruse ja siin valitsevate hindade atraktiivsust, võib järeldada, et kui meetmetel lastaks aeguda, algaks Korea Vabariigist ja Malaisiast liitu suunatud dumpinguhindadega import uuesti.
4. KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS
4.1. Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus
(86)
Liidu tootmisharu ei ole teinud läbi mingeid olulisi struktuurilisi muutusi, võrreldes põhjenduses 3 osutatud nõukogu määruses (EÜ) nr 1001/2008 kirjeldatud olukorraga. Liidus tootis läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul samasugust toodet teadaolevalt 22 tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.
(87)
Liidu kogutoodang läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli umbes 57 736 tonni. Komisjon tegi selle arvu kindlaks kõikide liidu tootmisharu kohta kättesaadavate faktide põhjal, nagu näiteks valimisse kaasatud äriühingute esitatud kontrollitud andmed ja taotluse esitaja esitatud andmed.
(88)
Uurimise käigus valimisse kaasatud äriühingute/äriühingute kontserni arvele langeb 49 % liidu toodangust ja 45 % liidu müügist (vt põhjendus 15). Seega on valimi andmed liidu tootmisharu olukorra suhtes representatiivsed.
4.2. Liidu tarbimine
(89)
Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks, võttes aluseks i) liidu tootmisharu müügimahu liidu turul, lähtudes taotluse esitaja esitatud andmetest, ja ii) kolmandatest riikidest tuleva impordi, lähtudes artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaasist.
(90)
Liidu tarbimine arenes järgmiselt.
Tabel 1
Liidu tarbimine (tonnides)
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Liidu kogutarbimine
55 497
62 426
58 941
59 992
Indeks (2010 = 100)
100
112
106
108
Allikas: taotluse esitaja esitatud andmed ja artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaas
(91)
2011. aastal suurenes tarbimine 2010. aastaga võrreldes 12 %. 2012. aastal vähenes see taas, kuid jäi 2010. aasta tasemest kõrgemale (kasv 6 %). Ajavahemikul 2010. aastast läbivaatamisega seotud uurimisperioodini vähenes liidu tarbimine 8 %.
4.3. Import asjaomastest riikidest
4.3.1. Asjaomastest riikidest pärit impordi maht ja turuosa
Korea Vabariik
(92)
Komisjon määras impordi mahu kindlaks artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaasist saadud andmete põhjal. Impordi turuosa tehti kindlaks artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaasist saadud andmete ja taotluse esitaja esitatud andmete põhjal.
(93)
Import Korea Vabariigist liitu arenes järgmiselt.
Tabel 2
Impordi maht (tonnides) ja turuosa
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Korea Vabariigist pärit impordi maht (tonnides)
301
208
204
18
Indeks
100
69
68
6
Turuosa
0,5 %
0,3 %
0,3 %
0,03 %
Indeks
100
62
64
6
Allikas: taotluse esitaja esitatud andmed ja artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaas
(94)
Vaatlusalusel perioodil oli Korea Vabariigist pärit impordi maht liidu kogutarbimisega võrreldes väga väike. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenes see maht 18 tonnini. Import on püsinud sellel madalal tasemel alates algsete meetmete kehtestamisest 2002. aastal ja seega võib eeldada, et see tuleneb kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest.
Malaisia
(95)
Komisjon määras impordi mahu kindlaks artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaasist saadud andmete põhjal. Impordi turuosa tehti kindlaks artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaasist saadud andmete ja taotluse esitaja esitatud andmete põhjal.
(96)
Import Malaisiast liitu arenes järgmiselt.
Tabel 3
Impordi maht (tonnides) ja turuosa
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Malaisiast pärit impordi maht (tonnides)
19,4
0,03
0,27
0,13
Indeks
100
0
1
1
Turuosa
0,03 %
0
0,0005 %
0,0002 %
Indeks
100
0
1
1
Allikas: taotluse esitaja esitatud andmed ja artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaas
(97)
Vaatlusalusel perioodil oli Malaisiast pärit impordi maht väga väike, võrreldes liidu kogutarbimisega. Kõige suurem (kuid siiski väga väike) oli impordimaht aastal 2010 (19,4 tonni), kuid 2010. aastast saadik on import praktiliselt lakanud. Impordi tase on alates algsete meetmete kehtestamisest 2002. aastal olnud kõikuv, kuid pole kordagi jõudnud meetmete kehtestamise eelsele tasemele. Seega võib eeldada, et impordi väga madal tase, mis on valitsenud alates algsete meetmete kehtestamisest 2002. aastal, on kehtivate dumpinguvastaste meetmete tagajärg.
4.3.2. Asjaomastest riikidest tuleva impordi hinnad ning hindade allalöömine
Korea Vabariik
(98)
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jäi uurimise raames koostööd teinud äriühingu (TK Corporation) väga vähene import märkimisväärselt alla liidu tootmisharu CIF-tasandi hindade. Siiski, nagu on märgitud põhjenduses 32, oli kaheldav, kas need tooted sisenesid tegelikult liidu tolliterritooriumile.
(99)
Siiski on Korea koguimport liitu väga väike, vt põhjendus 32, moodustades vaid 0,03 % liidu turust (vt tabel 2). Arvestades väga piiratud importi Korea Vabariigist liitu ja pidades silmas eri tootetüüpide suurt mitmekesisust, ei saanud selle impordi hindu hinna allalöömise taseme kindlakstegemiseks kasutada.
(100)
Seepärast kasutas komisjon aseainena Koreast USAsse ja teistesse riikidesse suunatud ekspordi hindu, et teha kindlaks, milline oleks hindade allalöömine, kui Korea äriühingud müüksid selliste hindadega liitu.
(101)
Kuna äriühingu TK Corporation ülemaailmne eksport moodustas ligikaudu 25-40 % kogu toruliitmike ekspordist Korea Vabariigist, loeti see müük Korea eksportmüügi suhtes representatiivseks. Seega kasutati neid hindu võrdluseks. Komisjon korrigeeris ekspordihindu ülespoole, et võtta arvesse tollimakse ning laadimis- ja käitlemiskulusid.
(102)
Sel viisil leitud hindade allalöömise marginaal oli USAsse müügi puhul 17 % ja ülemaailmse müügi puhul 10 %.
Malaisia
(103)
Uurimises ei teinud koostööd mitte ükski Malaisia äriühing. Artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaasist saadud statistiliste andmete põhjal oli import liitu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul tühine (vt tabel 3). Arvestades väga piiratud importi Malaisiast ja pidades silmas eri tootetüüpide suurt mitmekesisust, ei saanud selle impordi hindu hinna allalöömise taseme kindlakstegemiseks kasutada.
(104)
Seega tegi komisjon hinna allalöömise kindlaks, kasutades sama metoodikat nagu eelmise aegumise läbivaatamise korral, nimelt võrreldes Malaisiast USAsse toimuva ekspordi hindu liidu turul kehtivate müügihindadega. Komisjon korrigeeris ekspordihinda, et võtta arvesse tollimakse ning laadimis- ja käitlemiskulusid.
(105)
Sel viisil leitud hindade allalöömise marginaal oli USAsse müügi puhul 34 %. Komisjon võrdles ka Malaisiast teistesse riikidesse müügi hindu ning selle müügi puhul oli hinna allalöömise marginaal 28 %.
4.3.3. Import kolmandatest riikidest
(106)
Järgmises tabelis on esitatud muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mahu ja turuosa ning keskmise hinna muutumine vaatlusalusel perioodil.
Tabel 4
Import kolmandatest riikidest
Riik
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Hiina Rahvavabariik
Maht tonnides
5 618
5 867
6 844
6 589
Indeks
100
104
122
117
Turuosa
10 %
9 %
12 %
11 %
Keskmine hind
1 125
1 261
1 544
1 426
Indeks
100
112
137
127
Muud kolmandad riigid
Maht tonnides
11 668
12 938
11 630
12 036
Indeks
100
111
100
103
Turuosa
21 %
21 %
20 %
20 %
Keskmine hind
2 175
2 352
2 437
2 482
Indeks
100
108
112
114
Kõik kolmandad riigid kokku, v.a asjaomased riigid
Maht tonnides
17 286
18 805
18 474
18 625
Indeks
100
109
107
108
Turuosa
31 %
30,1 %
31,3 %
31 %
Keskmine hind
1 834
2 011
2 106
2 108
Indeks
100
110
115
115
Allikas: artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaas
(107)
Kolmandatest riikidest (v.a asjaomastest riikidest) pärit impordi turuosa kerkis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 31 protsendini liidu tarbimisest. Suurim turuosa on Hiina Rahvavabariigist tuleval impordil: 11 % liidu kogutarbimisest. Muu olulisem import pärines läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Taist (4 % liidu turust), Vietnamist (3 % liidu turust) ja Saudi Araabiast (2010. aastal import puudus, läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli turuosa 4 %).
(108)
Hinnad, millega see import liitu sisenes, olid suhteliselt madalad, võrreldes liidu tootmisharu keskmiste hindadega, eriti Hiina Rahvavabariigist pärit impordi puhul. Isegi koos 58,6 % dumpinguvastase tollimaksuga, mis kehtib Hiina Rahvavabariigist pärit impordi suhtes, on Hiina impordi keskmine hind madalam kui liidu omamaine hind (vt tabel 4).
4.4. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
4.4.1. Üldised märkused
(109)
Algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt hõlmas dumpinguhindadega impordi poolt liidu tootmisharule avaldatava mõju uurimine kõigi majanduslike näitajate hindamist, mis uurimisperioodil liidu tootmisharu olukorda kujundasid.
(110)
Kahju analüüsimiseks eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid läbivaatamistaotluses sisaldunud ja statistikast saadud andmete põhjal. Andmed hõlmavad kõiki teadaolevaid liidu tootjaid. Komisjon hindas mikromajanduslikke näitajaid valimisse kaasatud liidu tootjatelt saadud küsimustiku vastustes sisaldunud andmete põhjal. Andmed hõlmavad kõiki valimisse kuuluvaid liidu tootjaid. Mõlemad andmekogumid on leitud olevat liidu tootmisharu majandusliku olukorra suhtes representatiivsed.
(111)
Makromajanduslikud näitajad on järgmised: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendusaste, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja taastumine varasemast dumpingust.
(112)
Mikromajanduslikud näitajad on järgmised: keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime. Mikromajanduslike näitajate andmed põhinevad üksnes kahelt valimisse kaasatud äriühingult või äriühingute kontsernilt saadud kontrollitud andmetel. Seega on need andmed esitatud üksnes indekseeritud kujul või vahemikena, et tagada konfidentsiaalsuse säilimine.
4.4.2. Makromajanduslikud näitajad
4.4.2.1. Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste
(113)
Liidu kogu toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste arenes vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 5
Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Toodangumaht (tonnides)
48 017
52 754
55 787
57 736
Indeks
100
110
116
120
Tootmisvõimsus (tonnides)
179 912
180 364
180 364
180 364
Indeks
100
100,3
100,3
100,3
Tootmisvõimsuse rakendusaste
26,7 %
29,2 %
30,9 %
32 %
Indeks
100
110
116
120
Allikas: taotlus
(114)
Kokkuvõttes langes tootmismaht vaatlusalusel perioodil 20 %. Kuna liidu tarbimine suurenes sama aja jooksul vaid 8 %, eksporditi ülejäänud osa toodangust.
(115)
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli tootmisvõimsuse rakendusaste madal (32 %). Laekunud andmed tootmisvõimsuse kohta, mis on esitatud eelmises tabelis, põhinevad teoreetilisel maksimaalsel tootmisvõimsusel, milles on aluseks võetud kolm vahetust ööpäevas, kuus päeva nädalas ja 48 nädalat aastas, nagu on üldiselt tavaks selles konkreetses tootmisharus ja kooskõlas eelmistes menetlustes kasutatud metoodikaga. Tegelikkuses töötab tootmisharu siiski ainult kaks vahetust ööpäevas, viis päeva nädalas ja 48 nädalat aastas. Seega ei pruugi teatatud tootmisvõimsus läbivaatamisega seotud uurimisperioodi tegelikku võimsust õigesti kajastada.
(116)
Vaatlusperioodil kasvas tootmisvõimsuse rakendusaste veidi. Tootmisvõimsuse rakendusastme 20 % kasv peegeldab tootmismahu kasvu vaatlusalusel perioodil.
4.4.2.2. Müügimaht ja turuosa
(117)
Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa kujunesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 6
Müügimaht ja turuosa
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Müügimaht liidu turul (tonnides)
38 185
43 414
40 262
41 350
Indeks
100
114
105
109
Turuosa
68,8 %
69,5 %
68,3 %
68,9 %
Indeks
100
101
99
100
Allikas: taotlus
(118)
Müügimaht liidu turul kasvas 2011. aastal 2010. aasta müügimahuga võrreldes 14 %. Seejärel kahanes müügimaht 41 350 tonnini, mis moodustab 9 % kasvu vaatlusalusel perioodil.
(119)
Liidu tootmisharu turuosa jäi vaatlusaluse perioodi jooksul enam-vähem stabiilseks.
4.4.2.3. Kasv
(120)
Kooskõlas liidu tarbimise tagasihoidliku kasvuga vaatlusalusel perioodil (+ 8 %) kasvas ka liidu tootjate müügimaht 9 %.
4.4.2.4. Tööhõive ja tootlikkus
(121)
Tööhõive ja tootlikkus arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 7
Tööhõive ja tootlikkus
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Töötajate arv
1 064
1 022
979
957
Indeks
100
96
92
90
Tootlikkus (ühikutes töötaja kohta)
45
52
57
60
Indeks
100
114
126
134
Allikas: taotlus
(122)
Töötajate arv kahanes vaatlusalusel perioodil järk-järgult 10 %. See koos toodangu kasvuga tõi kaasa selle, et liidu tootjate töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna (tonnides) töötaja kohta aastas, kasvas 2010. aastast läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 34 %.
4.4.3. Mikromajanduslikud näitajad
4.4.3.1. Hinnad ja neid mõjutavad tegurid
(123)
Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 8
Müügihind liidus
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Keskmine ühiku müügihind liidu koguturul (eurot/tonn)
2 500 - 3 000
2 500 - 3 000
2 400 - 2 900
2 300 - 2 800
Indeks
100
100
98
94
Tootmise ühikukulu (eurot/tonn)
3 500 - 4 000
3 300 - 3 800
3 400 - 3 900
3 300 - 3 800
Indeks
100
94
97
94
Allikas: valimisse kaasatud äriühingute kontrollitud andmed
(124)
Müügihinnad liidus kahanesid vaatlusalusel perioodil 6 %. Kuigi hinnad püsisid aastatel 2010-2012 võrdlemisi stabiilsed, toimus suurim langus ajavahemikus 2011. aastast läbivaatamisega seotud uurimisperioodini.
(125)
Kuna tootmise püsikuludel on tootmiskuludes oluline osa, tõi tootmise 20 % kasv läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kaasa ühiku tootmiskulu vähenemise. Sellele vastavalt vähenes ka keskmine ühiku müügihind.
4.4.3.2. Tööjõukulud
(126)
Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine tööjõukulu arenes vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 9
Keskmine tööjõukulu töötaja kohta
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Keskmine palk töötaja kohta (eurot)
45 000 - 50 000
50 000 - 55 000
51 000 - 56 000
52 000 - 57 000
Indeks
100
107
108
110
Allikas: valimisse kaasatud äriühingute kontrollitud andmed
(127)
Keskmised tööjõukulud töötaja kohta näitasid vaatlusalusel perioodil kasvutrendi. Ajavahemikus 2010. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini suurenesid tööjõukulud töötaja kohta 10 %.
4.4.3.3. Varud
(128)
Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud kujunesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 10
Varud
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Lõppvarud (tonnides)
5 500 - 6 000
5 000 - 5 500
5 600 - 6 100
6 000 - 6 500
Indeks
100
93
104
111
Lao lõppseis protsendina toodangust
25 % - 30 %
20 % - 25 %
21 % - 26 %
22 % - 27 %
Indeks
100
79
83
87
Allikas: valimisse kaasatud äriühingute kontrollitud andmed
(129)
Lõppvarud kahanesid esmalt 2011. aastal 7 %, võrreldes 2010. aastaga, seejärel aga kasvasid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 11 %, võrreldes 2010. aastaga. Tootmismahuga võrreldes kahanesid lõppvarud 2010. aastast läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 13 %.
4.4.3.4. Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime
(130)
Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 11
Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus
2010
2011
2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest)
- 20 %/- 15 %
- 15 %/- 10 %
- 10 %/- 5 %
- 14 %/- 9 %
Indeks
100
118
151
133
Rahavoog (eurot) (indeks)
100
- 10 515
- 6 086
- 8 933
Investeeringud (eurot) (indeks)
100
115
112
105
Investeeringutasuvus
- 25 %/- 20 %
- 45 %/- 40 %
- 40 %/- 35 %
- 45 %/- 40 %
Indeks
100
81
64
80
Allikas: valimisse kaasatud äriühingute kontrollitud andmed
(131)
Komisjon määras valimisse kuuluvate liidu tootjate kasumlikkuse kindlaks, esitades samasuguse toote müügi eest liidu sõltumatutele klientidele saadud maksueelse netokasumi protsendina selle müügi käibest.
(132)
Vaatlusalusel perioodil kandis liidu tootmisharu olulist kahju. Aastal 2010 registreeris tootmisharu kahjumiks - 20 %/- 15 %. Ajavahemikul 2010. aastast läbivaatamisega seotud uurimisperioodini vähenes kahjum 33 %, kuid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jäi tulemus endiselt negatiivseks: - 14 %/- 9 %. Netorahavoog on liidu tootmisharu võimekus oma tegevusi ise rahastada. Rahavoog oli 2010. aastal positiivne. See kahanes 2011. aastal järsult negatiivseks ning jäi negatiivseks ka läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
(133)
Investeeringud näitasid kasvutendentsi. Võrreldes 2010. aastaga suurenesid need 2011. aastal 15 % ja 2012. aastal 12 % ning jäid ka läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2010. aasta tasemest 5 % kõrgemaks.
(134)
Investeeringutasuvus on kasum protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. See oli 2010. aastal - 25 %/- 20 %, seejärel langes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil umbes - 45 %/- 40 % tasemele.
4.4.3.5. Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine
(135)
Kuna import asjaomastest riikidest oli oluliselt vähenenud ja oli vaatlusalusel perioodil minimaalne (vt tabelid 2 ja 3), ei ole dumpingumarginaalide suurusjärku võimalik hinnata. Põhjendustes 136-144 osutatud hinnangut arvestades leiti siiski, et liidu tootmisharu olukord on endiselt ebakindel ja haavatav.
4.5. Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta
(136)
Määruses (EÜ) nr 1001/2008 otsustas nõukogu, et vaatlusaluse toote impordi suhtes Korea Vabariigist ja Malaisiast 2002. aastal kehtestatud dumpinguvastased meetmed tõid liidu tootmisharule kaasa üksnes osalise taastumise. Kahjunäitajate (positiivne) areng eelmise läbivaatamise aegsel vaatlusalusel perioodil (jaanuar 2002 - juuni 2007) oli suurel määral tingitud nõudluse kasvust aastatel 2007 ja 2008.
(137)
Pärast 2008. aastat halvenes liidu tootmisharu olukord siiski oluliselt (võrreldes olukorraga aastatel 2007 ja 2008). See oli suurel määral tingitud nõudluse langusest pärast 2008. aastat.
(138)
Mõned näitajad viitavad positiivsele arengule alates 2010. aastast. Näiteks kasvas 2010. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini liidu tarbimine peaaegu 20 %. See kasv tulenes osaliselt sellest, et liidu tarbimine kasvas samal perioodil 8 %. Tootmise kasv tõi kaasa suurema tootmisvõimsuse rakendusastme, mis kasvas rohkem kui 20 %. Liidu tootmisharu müügimaht suurenes 9 %, mis vastab liidu tarbimise kasvule, samal ajal jäi aga liidu äriühingute turuosa samaks. Kuna töötajate arv vähenes 10 %, kasvas ka tootlikkus (34 %).
(139)
Tootmisvõimsuse rakendusaste oli siiski väike. See on osaliselt seletatav asjaoluga, et olemasolev infrastruktuur oli planeeritud töötamiseks kolme vahetusena ööpäevas ja kuus päeva nädalas ning maksimaalne tootmisvõimsus arvutati vastavalt sellele. Vaatlusalusel perioodil töötas liidu tootmisharu siiski üksnes kaks vahetust ööpäevas ja viis päeva nädalas.
(140)
Kuna tootmise püsikuludel on tootmiskuludes oluline osa, jäi liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil olulisse kahjumisse. Vaatamata finantstulemuste 30 % paranemisele ajavahemikul 2010. aastast läbivaatamisega seotud uurimisperioodini oli kahjum läbivaatamisega seotud uurimisperioodil endiselt märkimisväärne (vahemikus - 14 % ja - 9 %).
(141)
See oluline kahjum ja märkimisväärne negatiivne rahavoog on olulised näitajad, mis näitavad, et liidu tootmisharu olukord on haavatav.
(142)
Olgu märgitud, et nõukogu määruses (EL) nr 78/2013, millega kehtestati dumpinguvastased meetmed vaatlusaluse toote impordi suhtes Venemaalt ja Türgist, leiti, et liidu tootmisharu kannab kahju ja on väga raskes majanduslikus olukorras. Kõnealuses menetluses vaadeldav ajavahemik oli jaanuarist 2008 kuni septembrini 2011 ja see kattub osaliselt praeguse uurimise vaatlusaluse perioodiga (14).
(143)
Eespool nimetatud määrusega vastu võetud meetmetel näib olevat olnud positiivne mõju, sest mitu kahjunäitajat (nt toodang, tootmisvõimsuse rakendusaste, kasumlikkus, tootlikkus ja tarbimine) näitavad positiivset arengutendentsi. Käesolev uurimine on siiski näidanud, et liidu tootmisharu ei ole varasemast dumpingust täielikult toibunud.
(144)
Seetõttu on komisjon jõudnud seisukohale, et liidu tootmisharu olukord on endiselt haavatav ja mõnes osas veel kaugel tasemest, mida oleks võinud oodata, kui ta oleks eelmiste uurimiste ajal tuvastatud kahjust täielikult toibunud.
5. KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS
5.1. Eeldatava ekspordimahu ja -hinna mõju meetmete kehtetuks tunnistamise korral
(145)
Põhjenduses 85 jõudis komisjon järeldusele, et meetmete kehtetuks tunnistamine tooks tõenäoliselt kaasa dumpinguhinnaga impordi kordumise asjaomastest riikidest.
(146)
Uurimine on näidanud, et liidu tootmisharu olukord on haavatav. Kuigi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olukord pisut paranes, ei jõudnud liidu tootmisharu vaatlusaluse perioodi jooksul kordagi kasumisse.
(147)
Seetõttu halvendaks dumpinguhinnaga impordi jätkumine asjaomastest riikidest liidu tootmisharu niigi ebakindlat olukorda veelgi. Niisugune import võib kergesti üle võtta liidu tootmisharu turuosa liidu turul. Selle tulemuseks oleks liidu tootmisharu veelgi madalam tootmisvõimsuse rakendusaste, mis on üks olulisi elemente liidu tootmisharu negatiivsetes tulemustes vaatlusalusel perioodil.
(148)
Dumpinguhinnaga impordi kordumine avaldaks veelgi tugevamat hinnasurvet liidu tootmisharule, mis halvendaks omakorda veelgi liidu tootmisharu finantstulemusi.
(149)
Seetõttu järeldab komisjon, et Korea Vabariigi ja Malaisia suhtes kehtivate meetmete kehtetuks tunnistamine tooks suure tõenäosusega kaasa dumpinguhinnaga impordi kordumise nendest riikidest, mille tulemusena surutaks liidu tootmisharu hinnad, müügimahud ja turuosa alla ning halveneks tema majanduslik olukord. Korea Vabariigi ja Malaisia suhtes kehtivate meetmete kehtetuks tunnistamine põhjustaks seega tõenäoliselt kahju kordumise, sest liidu tootmisharu praegune niigi halb olukord halveneks ilmselt veelgi.
6. LIIDU HUVID
(150)
Komisjon uuris algmääruse artikli 21 alusel, kas Korea Vabariigi ja Malaisia suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine oleks vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvid tehti kindlaks kõigi erinevate asjaomaste huvide, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate, hulgimüüjate ja kasutajate huvide hindamise põhjal.
(151)
Kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.
(152)
Algse uurimise käigus oldi seisukohal, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Kuna käesolev uurimine on seotud läbivaatamisega ja meetmed on kehtinud juba 2002. aastast saadik, on analüüsi käigus seega võimalik hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes lubamatut negatiivset mõju asjaomastele isikutele.
(153)
Selle põhjal uuriti, kas vaatamata kahjustava dumpingu jätkumise ja kahju kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustele on olemas kaalukaid põhjusi, mis sunniksid järeldama, et olemasolevate meetmete säilitamine ei ole liidu huvides.
6.1. Liidu tootmisharu huvid
(154)
Kuigi kehtivad dumpinguvastased meetmed takistasid dumpinguhinnaga impordi jõudmist liidu turule, on liidu tootmisharu olukord siiski ebakindel, mida on kinnitanud ka mõnede peamiste kahjunäitajate negatiivne areng.
(155)
Kui meetmetel lastaks aeguda, on tõenäoline, et asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi tõenäoline sissevool põhjustaks kahju kordumise. Muu hulgas põhjustaks selline impordi sissevool turuosa kaotuse, müügihindade languse, tootmisvõimsuse rakendusastme languse ja liidu tootmisharu finantsolukorra üldise tõsise halvenemise.
(156)
Seega on komisjon jõudnud järeldusele, et Korea Vabariigi ja Malaisia suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine ei ole liidu tootmisharu huvidega vastuolus.
6.2. Sõltumatute importijate ja kasutajate huvid
(157)
Esialgse uurimise käigus leiti, et tõenäoliselt ei avalda meetmete kehtestamine suurt negatiivset mõju liidu importijate ja kasutajate olukorrale. Mitte ükski importija ega kasutaja ei teinud käesoleva uurimise raames koostööd. Võttes arvesse, et puuduvad tõendid selle kohta, nagu oleksid kehtivad meetmed neid rühmi märkimisväärselt mõjutanud, võib järeldada, et meetmete jätkumine ei kahjusta liidu importijaid ega kasutajaid olulisel määral.
6.3. Järeldus liidu huvide kohta
(158)
Eespool kirjeldatu põhjal jõudis komisjon järeldusele, et puuduvad mõjuvad põhjused, miks Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit toruliitmike impordi suhtes meetmete kehtestamine ei oleks liidu huvides.
7. DUMPINGUVASTASED MEETMED
(159)
Eespool öeldust järeldub, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks teatavate Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit toruliitmike impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada.
(160)
Siiski näitas uurimine, et liidu tootmisharu üldine olukord on tasapisi paranemas, ning 2013. aastal kehtestatud lõplikud dumpinguvastased meetmed Venemaalt ja Türgist pärit sama toote impordi suhtes (vt põhjendus 5) näivad olevat avaldanud täiendavat positiivset mõju liidu tootmisharu olukorrale, nagu on selgitatud põhjenduses 143. Sellest tulenevalt jõuti arvamusele, et võttes arvesse üldist kahjuanalüüsi ja tõenäolist turuarengut kehtivate meetmete tingimustes, võib piisata lühemast ajast kui viiest aastast, et liidu tootmisharu jõuaks majanduslikult ja rahanduslikult täielikult taastuda.
(161)
Lisaks ei saa liidu tootmisharu olukorda ja kahju analüüsida üksnes vaatlusaluse toote (võimaliku) impordi põhjal Korea Vabariigist ja Malaisiast: liidu tootmisharu olukorda mõjutab ka muu import ja selle impordi suhtes kehtestatud meetmed, eelkõige näiteks eespool nimetatud meetmed Venemaa ja Türgi suhtes.
(162)
Seepärast leitakse, et arvestades käesoleva juhtumi konkreetseid asjaolusid, ei tohiks meetmeid erandkorras pikendada kogu viieaastaseks ajavahemikuks, mis on algmääruses ette nähtud, vaid need peaksid lõppema samal ajal, kui lõppevad eelkõige Türgist ja Venemaalt pärit impordi suhtes kehtivad lõplikud meetmed. Niisugune meetmete kehtivusaja sobitamine võimaldaks ka terviklikult ja järjekindlalt uurida võimalike dumpinguvõtete mõju liidu tootmisharule, kui sellist läbivaatamist peaks tulevikus vaja olema.
(163)
Praegu Venemaalt ja Türgist pärit toruliitmike impordi suhtes kehtivad meetmed kaotavad kehtivuse 29. jaanuaril 2018. Seega peaksid ka Koreast ja Malaisiast pärit toruliitmike suhtes kehtestatavad lõplikud dumpinguvastased meetmed kaotama kehtivuse samal kuupäeval.
(164)
Euroopa Liidu terasest põkk-keevitusliitmike tootmisharu kaitsekomitee nõustub seisukohaga, et kavandatav aegumiskuupäev võimaldaks tulevikus korraldada ühise läbivaatamismenetluse, kui seda taotletaks, ja sel juhul oleks võimalik teha kõikehõlmav dumpingu- ja kahjuanalüüs, mis hõlmaks mitmest riigist tulevat importi. Siiski väitis kaitsekomitee, et pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi on vaatlusaluse toote koguimport kõikidest riikidest tohutult kasvanud, samas kui selle impordi keskmine hind on järsult langenud. See areng, mis on toimunud pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi, on väidetavalt halvendanud liidu tootmisharu olukorda veelgi ja seepärast on tingimused, mis võimaldanuks kehtestada lõplikud dumpinguvastased meetmed vähem kui viieks aastaks, lakanud olemast.
(165)
Komisjon märgib, et pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi toimunud väidetav areng (st suurem import ja vähenenud hinnad) põhineb avalikult kättesaadavatel Eurostati andmetel, mis sisaldavad tooteliike, mida käesolev uurimine ei puuduta. Komisjonile kättesaadavast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi järgsest impordistatistikast, mis käsitleb ainult vaatlusalust toodet, ilmneb siiski, et pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi on import vähenenud 10-15 %, ehkki ka impordi keskmine hind on vähenenud (15-20 %). Komisjon on seisukohal, et kuni puuduvad tõendavad andmed liidu tootmisharu olukorra kohta, ei muuda pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vaatlusaluse toote impordis toimunud areng kehtetuks komisjoni järeldust lõplike dumpinguvastaste meetmete sobiva kehtivusaja kohta (vt põhjendused 160-163). Seepärast lükatakse see väide tagasi.
(166)
Seega, võttes arvesse järeldusi, mis tehti dumpingu ja kahju kordumise tõenäosuse kohta, tuleb järeldada, et Korea Vabariigist ja Malaisiast pärit toruliitmike impordi suhtes jõus olevad dumpinguvastased meetmed, mis säilitati määrusega (EÜ) nr 1001/2008, mida on viimati muudetud määrusega (EL) nr 363/2010, tuleks säilitada kuni 29. jaanuarini 2018.
(167)
Algmääruse artikli 15 lõike 1 alusel moodustatud komitee ei ole oma arvamust esitanud,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Selliste Korea Vabariigist ja Malaisiast pärinevate rauast või terasest (v.a roostevabast terasest) toruliitmike (v.a valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud) impordi suhtes, mille välisläbimõõt on kuni 609,6 mm ja mida kasutatakse põkk-keevitusel või muul otstarbel ning mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ja ex 7307 99 80 (TARICi koodid 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 ja 7307998098) alla, kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.
2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingutes valmistatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:
Riik
Äriühing
Tollimaksumäär (%)
TARICi koodid
Malaisia
Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
Pantech Steel Industries Sdn Bhd
49,9
A961
Kõik muud äriühingud
75,0
A999
Korea Vabariik
Kõik äriühingud
44,0
-
3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Määrus kehtib kuni 29. jaanuarini 2018.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 2. detsember 2014