ДЕЛЕГИРАН РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1222/2014 НА КОМИСИЯТА
от 8 октомври 2014 година
за допълване на Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета по отношение на регулаторните технически стандарти за уточняване на методиката за определяне на глобалните системно значими институции и за определяне на подкатегориите глобални институции със системно значение
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 година относно достъпа до осъществяването на дейност от кредитните институции и относно пруденциалния надзор върху кредитните институции и инвестиционните посредници, за изменение на Директива 2002/87/ЕО и за отмяна на директиви 2006/48/ЕО и 2006/49/ЕО (1), и по-специално член 131, параграф 18 от нея,
като има предвид, че:
(1)
С Директива 2013/36/ЕС компетентните или оправомощени органи на държавите членки се упълномощават да налагат по-високи капиталови изисквания по отношение на глобалните системно значими институции (Г-СЗИ), за да компенсират по-високия риск, който Г-СЗИ представляват за финансовата система и възможните последици за данъкоплатците от тяхната несъстоятелност. С тази директива се очертават някои основни принципи на методиката за идентифициране на Г-СЗИ и за разпределението на Г-СЗИ по подкатегории в съответствие с тяхното системно значение. В съответствие с това разпределение към тях ще се прилага допълнително изискване за базов собствен капитал от първи ред - буфер за Г-СЗИ. Тази методика за идентификация и разпределение на Г-СЗИ се основава на пет категории, които измерват системното значение на дадена банка за глобалния финансов пазар, и се уточнява допълнително с настоящия регламент.
(2)
С цел да се спази подходът на Директива 2013/36/ЕС, настоящият регламент следва да вземе предвид стандартите за методиката на оценката на банки със системно значение в глобален мащаб и за изискването на Базелския комитет за банков надзор за по-висок капацитет за поемане на загуби, които се основават на рамката за глобалните финансови институции със системно значение, установена от Съвета за финансова стабилност, след доклада „Намаляване на моралния риск, свързан с финансови институции от системно значение - препоръки на СФС и срокове“ („Reducing the moral hazard posed by systemically important financial institutions - FSB Recommendations and Time Lines“).
(3)
В Директива 2013/36/ЕС се посочва ясно, че идентификацията и методиката за разпределение са хармонизирани във всички държави членки чрез използването на единни и прозрачни параметри за определяне на общ рейтинг (оценка) на системното значение на даден субект. За да гарантира, че извадката от банки и банкови групи - както от Съюза, така и от трети държави, служещи като еталон за отразяване на световната финансова система, е еднаква в целия Съюз, Европейският банков орган (ЕБО) следва да определи тази извадка. Към изключения и допълнения на тази извадка въз основа на надзорните правомощия следва да се прибягва само за да се осигури функцията ѝ на еталон, като не следва да се отчитат други съображения.
(4)
Процесът на определяне на буфер за Г-СЗИ следва да се базира на сравними данни и следва да взема под внимание нуждата на институциите от яснота по въпроса дали и в какъв размер изискването за буфер ще се прилага спрямо тях. Ето защо в методиката следва да бъдат включени сроковете и процедурите за този процес. Тъй като обаче идентификацията на Г-СЗИ следва да се основава на актуални данни, свързани с извадката от големи световни банкови групи, някои от които са лицензирани в трети държави, необходимите данни няма да бъдат на разположение по-рано от втората половина на всяка година. За да се даде възможност на институциите да спазват изискванията, произтичащи от статута им на Г-СЗИ, изискването за буфер следва да влиза в сила приблизително една година след тяхното определяне като Г-СЗИ.
(5)
В Директива 2013/36/ЕС се определят пет категории за оценка на системната значимост, които са съставени от количествени показатели. С цел да се сведе до минимум административната тежест за институциите и органите, тези категории са идентични на прилаганите от Базелския комитет за банков надзор. При последващото определяне на количествени показатели настоящият регламент следва да възприеме същия подход. Показателите следва да бъдат избирани така, че да отразяват различните аспекти на потенциалните отрицателни външни последици от изпадането в несъстоятелност на даден субект, както и критичността на неговото значение за стабилността на финансовата система. Референтната система за оценка на системното значение следва да бъдат световните финансови пазари и световната икономика.
(6)
За определянето на точна методика за установяване и класифициране на Г-СЗИ в съответствие с основните правила, посочени в Директива 2013/36/ЕС, е важно да бъдат изяснени понятията „разглеждан субект“, „стойност на показателя“, „деноминатор“, и „граничен рейтинг“ („гранична оценка“) чрез изрични определения за целите на настоящия регламент.
(7)
Системното значение на всяка банкова група, измерено посредством показателите на консолидирана основа, следва да бъде изразено като отделна обща оценка за дадена година, определяща позицията на банковата група спрямо други субекти, включени в извадката. Банките следва да бъдат определени като глобални системно значими институции (Г-СЗИ) и да бъдат разпределени в подкатегории, към които въз основа на тази оценка се прилагат различни изисквания за капиталов буфер. При изчисляване на рейтинга като средна стойност от рейтингите по отделните категории всяка от петте категории следва да бъде с тегло 20 %. Към категорията „заменяемост“ за целите на изчисляване на общата оценка следва да се прилага горна граница, като се има предвид, че въз основа на анализ на данните, до и включително 2013 година, тази категория оказва непропорционално високо въздействие върху оценката на банките, които са с господстващо положение при предоставянето на платежни услуги, на услуги по поемане на емисии и доверително пазене.
(8)
Компетентните органи следва да имат възможността да упражняват разумно надзорните си правомощия за преразпределяне на Г-СЗИ от по-ниска в по-висока подкатегория или подкатегории или за определяне на даден субект като Г-СЗИ при обща оценка, която е по-ниска от граничната стойност за най-ниската подкатегория. Тъй като тази идентификация чрез надзорно решение има същата цел, както редовния процес на оценяване, критерият, върху който решението следва да се основава, също следва да бъде системното значение на банката за глобалния финансов пазар и в световната икономика, в съответствие с методологията, използвана от Базелския комитет за банков надзор. Рискът от фалит на банката не следва да бъде критерий, тъй като той вече е отразен в други пруденциални изисквания, наред с другото - в общия размер на рисковите експозиции и, когато е приложимо - в допълнителните капиталови изисквания, като например за буфер за системен риск.
(9)
Настоящият регламент е изготвен въз основа на проектите на регулаторни технически стандарти, представени на Комисията от ЕБО.
(10)
ЕБО проведе открити обществени консултации по проектите на регулаторни технически стандарти, въз основа на които е изготвен настоящият регламент, анализира свързаните с тях потенциални разходи и ползи и поиска становище от Групата на участниците в банковия сектор, създадена съгласно член 37 от Регламент (ЕС) № 1093/2010 на Европейския парламент и на Съвета (2).
(11)
Настоящият регламент следва да се прилага от 1 януари 2015 г., тъй като изискването за поддържане на буфер за Г-СЗИ, определено в член 131, параграф 4 от Директива 2013/36/ЕС, ще се прилага и въвежда постепенно от 1 януари 2016 г. Поради тази причина, а също и с оглед на своевременното информиране на институциите за приложимия за тях буфер за Г-СЗИ, както и за да им бъде предоставено достатъчно време за набиране на необходимия капитал, Г-СЗИ следва да бъдат идентифицирани най-късно в началото на 2015 г.
(12)
Изискването за буфер за Г-СЗИ следва бъде въведено постепенно в рамките на тригодишен период в съответствие с член 162, параграф 5 от Директива 2013/36/ЕС: първата стъпка на изискването по член 162, параграф 5, буква а) от Директива 2013/36/ЕС следва да се прилага от 1 януари 2016 г. за онези Г-СЗИ, които са били идентифицирани от съответните власти в началото на 2015 г. въз основа на данните за края на финансовите години преди юли 2014 г. Втората стъпка, посочена в член 162, параграф 5, буква б) от Директива 2013/36/ЕС относно изискването за буфер за Г-СЗИ, следва да се прилага от 1 януари 2017 г. за тези Г-СЗИ, които са били идентифицирани от компетентните органи до края на 2015 г., или най-късно от началото на 2016 г. въз основа на данните за края на финансовите години преди юли 2015 г.,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и обхват
Настоящият регламент определя методиката, в съответствие с която органът на държава членка, посочен в член 131, параграф 1 от Директива 2013/36/ЕС (наричан по-долу „компетентният орган“), идентифицира на консолидирана основа разглеждания субект като глобална системно значима институция (Г-СЗИ), както и методиката за определянето на подкатегориите Г-СЗИ и разпределението на Г-СЗИ по тези подкатегории въз основа на системната им значимост, както и - като част от методиката - графиците и данните, използвани за идентификация.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
(1)
„разглеждан субект“ означава институция майка от ЕС или финансов холдинг майка от ЕС, или смесен финансов холдинг майка от ЕС или институция, която не е дъщерно предприятие на институция майка от ЕС или на финансов холдинг майка от ЕС или смесен финансов холдинг майка от ЕС;
(2)
„стойност на показателя“ означава индивидуалната стойност на показателя за всеки от показателите по член 6 и за всеки разглеждан субект от извадката и съпоставима индивидуална стойност, оповестявана публично в съответствие с международно договорените стандарти - за всяка банка, получила разрешение в трета държава.
(3)
„деноминатор“ означава за всеки показател общата агрегирана стойност на стойностите на показателите на разглежданите субекти и банки, лицензирани в трети държави, обхванати от извадката;
(4)
„гранична оценка“ означава количествена оценка за определяне на стойността на най-долната граница и границите между петте подкатегории, както са определени в член 131, параграф 9 от Директива 2013/36/ЕС.
Член 3
Общи параметри на методиката
1. ЕБО определя извадка от институции или групи, чиито стойности на показателите се използват за референтни стойности, представителни за световния банков сектор за целите на изчисляването на оценките при отчитане на международно приетите стандарти, по-специално - извадката, използвана от Базелския комитет по банков надзор за идентифициране на банки със системно значение в глобален мащаб. До 31 юли всяка година ЕБО уведомява компетентните органи за включените в извадката разглеждани субекти.
Извадката се състои от разглеждани субекти и банки, лицензирани в трети държави, и включва 75-те най-големи сред тях въз основа на общата експозиция, както е определено в член 6, параграф 1, както и разглеждани субекти, определени като Г-СЗИ, и банки в трети държави, определени като глобални системно значими институции през предходната година.
ЕБО изключва или добавя разглеждани субекти или банки, лицензирани в трети държави, ако и доколкото е необходимо да се гарантира подходяща референтна система за оценяване на системната значимост като отражение на световните финансови пазари и световната икономика, като взема предвид международно приетите стандарти, включително използваната извадка от Базелския комитет за банков надзор.
2. Не по-късно от 31 юли всяка година компетентният орган докладва на ЕБО стойността на показателя на всеки разглеждан субект с мярка за експозиция над 200 млрд. евро, лицензирана в рамките на юрисдикцията. Компетентният орган гарантира, че стойностите на показателите са идентични с представените на Базелския комитет за банков надзор и с оповестяваните от разглеждания субект в съответствие с Регламент за изпълнение (ЕС) № 1030/2014 на Комисията (3). Компетентният орган използва включените в него образци.
3. ЕБО изчислява деноминаторите въз основа на стойностите на показателите, докладвани от компетентния орган съгласно параграф 2, като взема предвид международно приетите стандарти, по-специално на деноминаторите, публикувани от Базелския комитет по банков надзор за съответната година, и ги съобщава на компетентните органи. Деноминаторът на даден показател представлява общата сума на стойностите на показателите за всички разглеждани субекти и банки, лицензирани в трети държави и включени в извадката, както е докладвано за разглежданите субекти съгласно параграф 2 и оповестено от банките, лицензирани в трети държави на 31 юли от съответната година.
Член 4
Идентификационна процедура
1. Не по-късно от 15 декември на всяка година компетентният орган изчислява оценките на разглежданите субекти, включени в нотифицираната от Европейския банков орган извадка, които са лицензирани в неговата юрисдикция. В случаите, когато компетентният орган, разумно упражняващ надзорните си правомощия, определи разглеждан субект като Г-СЗИ в съответствие с член 131, параграф 10, буква б) от Директива 2013/36/ЕС, компетентният орган предоставя на ЕБО не по-късно от 15 декември на всяка година подробно писмено изложение на аргументацията за своята оценка.
2. Идентифицирането на разглеждания субект като Г-СЗИ и причисляването му към подкатегория влиза в сила от 1 януари на втората година, следваща календарната година на определяне на деноминаторите в съответствие с член 3.
Член 5
Идентификация на Г-СЗИ, определяне на оценки и разпределяне по подкатегории
1. Стойностите на показателите се основават на докладваните данни за разглеждания субект за предходната финансова година на консолидирана основа, а за банките, лицензирани в трети държави - на данните, оповестени в съответствие с международно приетите стандарти. Компетентните органи могат да използват стойността на показателя на разглежданите субекти, чиято финансова година завършва на 30 юни, въз основа на тяхната позиция към 31 декември.
2. Компетентният орган определя оценката на всеки разглеждан субект от извадката като средна аритметична стойност на оценките от категорията, при максимална оценка от 500 базисни пункта за категорията, измерваща заменяемостта. Категорийната оценка се изчислява като средно аритметична стойност на стойностите, получени от разделянето на всяка от стойностите на показателите от тази категория на деноминатора на показателя, нотифициран от ЕБО. Оценките се изразяват в базисни пунктове и се закръгляват към най-близката цял базисен пункт.
3. Най-ниската гранична оценка е 130 базисни пункта. Подкатегориите се разпределят, както следва:
а)
подкатегория 1 включва оценки от 130 до 229 базисни пункта;
б)
подкатегория 2 включва оценки от 230 до 329 базисни пункта;
в)
подкатегория 3 включва оценки от 330 до 429 базисни пункта;
г)
подкатегория 4 включва оценки от 430 до 529 базисни пункта;
д)
подкатегория 5 включва оценки от 530 до 629 базисни пункта.
4. Компетентният орган определя разглеждания субект като Г-СЗИ, когато оценката на този субект е равна на или по-висока от най-ниската гранична оценка. Решението за определяне на разглеждания субект като Г-СЗИ при разумно упражняване на надзорните правомощия в съответствие с член 131, параграф 10, буква б) от Директива 2013/36/ЕС се основава на преценката дали неговата несъстоятелност би оказала значително отрицателно въздействие върху глобалния финансов пазар и световната икономика.
5. Компетентният орган разпределя Г-СЗИ към дадена подкатегория в съответствие с нейната оценка. Решението за преразпределяне на Г-СЗИ от по-ниска към по-висока подкатегория при разумно упражняване на надзорните правомощия в съответствие с член 131, параграф 10, буква а) от Директива 2013/36/ЕС се основава на преценката дали нейната несъстоятелност би оказала значително отрицателно въздействие върху глобалния финансов пазар и световната икономика.
6. Решенията, посочени в параграфи 4 и 5, могат да бъдат подкрепени с допълнителни показатели, които не са показатели за вероятността разглежданият субект да изпадне в несъстоятелност. Тези решения обхващат добре документирана и проверима количествена и качествена информация.
Член 6
Показатели
1. Категорията, измерваща размера на групата, се състои от един показател, равен на общата експозиция на групата, както е пояснено допълнително в приложението.
2. Категорията, която измерва обвързаността на групата с финансовата система, се състои от следните показатели, както е уточнено в приложението:
а)
активи в рамките на финансовата система;
б)
пасиви в рамките на финансовата система;
в)
ценни книжа, задълженията по които още не са погасени.
3. Категорията, която измерва заменяемостта на услугите или на финансовата инфраструктура, предоставяна от групата, се състои от следните показатели, както е уточнено в приложението:
а)
активи под попечителство;
б)
разплащателна дейност;
в)
поемане на емисии на дългови и капиталови пазари.
4. Категорията, която измерва сложността на групата, се състои от следните показатели, както е уточнено в приложението:
а)
условна сума на извънборсовите деривати;
б)
активи, включени в ниво 3 от йерархията на справедливата стойност съобразно Регламент (ЕС) № 1255/2012 на Комисията (4);
в)
ценни книжа за търговия и на разположение за продажба.
5. Категорията, измерваща трансграничната дейност на групата, се състои от следните показатели, както е уточнено в приложението:
а)
вземания от субекти в други юрисдикции;
б)
задължения към субекти в други юрисдикции.
6. За данни, отчитани във валути, различни от еврото, компетентният орган използва подходящ обменен курс, като взема предвид референтния обменен курс, публикуван от Европейската централна банка и приложим на 31 декември, и международните стандарти. За показателя за разплащателната дейност, както е посочено в параграф 3, буква б), компетентният орган използва средната стойност на обменните курсове за съответната година.
Член 7
Преходни разпоредби
Чрез дерогация от член 3, параграф 1, първа алинея ЕБО определя извадка за идентифициране на разглеждания субект като Г-СЗИ за 2014 г. до 14 януари 2015 г. Компетентните органи докладват на ЕБО до 21 януари 2015 г. стойностите на показателите по отношение на разглежданите субекти в тази извадка въз основа на данните за финансовите резултати в края на годините преди юли 2014 г. Въз основа на тези стойности на показателите ЕБО изчислява до 30 януари 2015 г. деноминаторите за 2014 г. Въз основа на тези деноминатори компетентните органи определят резултатите за съответните структури за 2014 година. Те установяват Г-СЗИ и ги разпределят по подкатегории. Същевременно компетентният орган уведомява Комисията, ЕССР и ЕБО за Г-СЗИ и публикува имената им заедно с техните оценки за 2014 г. до 28 февруари 2015 г.
Чрез дерогация от член 4, параграф 2 идентификацията на разглеждания субект като Г-СЗИ и подкатегорията, към която той спада въз основа на резултатите за 2014 г., се прилага от 1 януари 2016 г.
Член 8
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 януари 2015 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 8 октомври 2014 година.
KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 1222/2014,
8. oktoober 2014,
millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) nr 2013/36/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega täpsustatakse globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlaksmääramise metoodikat ja määratakse kindlaks globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate alakategooriad
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ, (1) eriti selle artikli 131 lõiget 18,
ning arvestades järgmist:
(1)
Direktiiviga 2013/36/EL antakse liikmesriikide pädevatele või määratud asutustele õigus kehtestada globaalsetele süsteemselt olulistele ettevõtjatele suuremad omavahendite nõuded, et kompenseerida suuremat riski, mida nad endast finantssüsteemile kujutavad, ning nende maksejõuetuse potentsiaalset mõju maksumaksjatele. Kõnealuses direktiivis on sätestatud teatavad aluspõhimõtted, mida tuleb globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlaksmääramise ja nende süsteemse olulisuse põhjal alakategooriatesse liigitamise metoodikas järgida. Vastavalt kõnealusele liigitusele määratakse neile täiendav esimese taseme põhiomavahendite nõue, st globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhver. Globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlaksmääramise ja liigitamise metoodika põhineb viiel kategoorial, millega mõõdetakse panga süsteemset olulisust ülemaailmse finantsturu seisukohast, ja seda täpsustatakse käesoleva määrusega veelgi.
(2)
Direktiivi 2013/36/EL lähenemisviisi järgimiseks tuleks käesolevas määruses võtta arvesse Baseli pangandusjärelevalve komitee standardeid globaalsete süsteemselt oluliste pankade hindamise metoodika kohta ja kahju katmise võime suurema nõude kohta, mis põhinevad globaalsete süsteemselt oluliste finantsasutuste raamistikul, mille on kehtestanud finantsstabiilsuse nõukogu aruande „Süsteemselt oluliste finantsasutuste moraaliriski vähendamine - finantsstabiilsuse nõukogu soovitused ja ajakava” põhjal.
(3)
Direktiivis 2013/36/EL on selgelt sätestatud, et kindlaksmääramise ja liigitamise metoodika ühtlustamiseks kõigis liikmesriikides kasutatakse ühtseid ja läbipaistvaid parameetreid, mille alusel määratakse kindlaks üksuse üldpunktisumma, et mõõta tema süsteemset olulisust. Tagamaks, et liidu pankade ja pangagruppide ning kolmandates riikides tegevusloa saanud pankade ja pangagruppide valim, mida kasutatakse ülemaailmset finantssüsteemi kajastava võrdlusalusena, on kogu liidus ühtne, peaks Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) kõnealuse valimi kindlaks määrama. Usaldusväärse järelevalvealase otsusega kõnealusest valimist välja arvamine või sellesse lisamine peaks rangelt põhinema sellel, et see kajastab kontrollväärtust, mitte muudel kaalutlustel.
(4)
Globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlaksmääramise kord peaks põhinema võrreldavatel andmetel ja võtma arvesse, et krediidiasutuste ja investeerimisühingute jaoks peaks olema selge, kas ja millises summas kohaldatakse nende suhtes puhvri nõuet, ning seepärast tuleks metoodikaga ette näha kõnealuse korra tähtajad ja menetlused. Kuna globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlaksmääramine peaks põhinema suurte ülemaailmsete pangagruppide (kellest mõni on saanud tegevusloa kolmandates riikides) valimi ajakohastatud andmetel, ei ole vajalikud andmed kättesaadavad enne iga aasta teist poolt. Selleks et krediidiasutustel ja investeerimisühingutel oleks võimalik täita globaalse süsteemselt olulise ettevõtja staatusest tulenevaid nõudeid, peaks puhvri nõue jõustuma ligikaudu üks aasta pärast seda, kui nad määrati kindlaks kui globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad.
(5)
Direktiivis 2013/36/EL on sätestatud viis kategooriat, mis mõõdavad süsteemset olulisust ja koosnevad kvantitatiivsetest näitajatest. Krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning ametiasutuste halduskoormuse vähendamiseks on kõnealused kategooriad samad nagu need, mida kasutab Baseli pangandusjärelevalve komitee. Kvantitatiivsete näitajate täiendaval määratlemisel tuleks käesolevas määruses järgida sama lähenemisviisi. Näitajad tuleks valida nii, et need kajastaksid üksuse maksejõuetuse võimaliku negatiivse välismõju erinevaid aspekte ja tema olulisi funktsioone finantssüsteemi stabiilsuse seisukohast. Süsteemse olulisuse hindamise võrdlussüsteemiks peaksid olema ülemaailmsed finantsturud ja maailmamajandus.
(6)
Selleks et sätestada täpne metoodika globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlaksmääramiseks ja liigitamiseks vastavalt direktiivis 2013/36/EL sätestatud põhieeskirjadele, on oluline selgelt sõnastada mõisted „asjaomane üksus”, „näitaja väärtus”, „nimetaja” ja „piiritlev punktisumma”, määratledes need käesolevas määruses.
(7)
Iga pangagrupi süsteemset olulisust, mida mõõdetakse näitajatega konsolideeritud alusel, tuleks kajastada asjaomase aasta individuaalse üldpunktisummana, mis mõõdab tema seisundit teiste valimisse kuuluvate üksuste suhtes. Kõnealuse üldpunktisumma alusel tuleks pangad määrata kindlaks kui globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad ja liigitada need alakategooriatesse, mille suhtes kohaldatakse erinevaid kapitalipuhvri nõudeid. Kategooriate punktisummade keskmise arvutamisel peaks viiest kategooriast iga kategooria kaal olema 20 %. Üldpunktisumma arvutamisel tuleks asendatavuse kategooria suhtes kohaldada ülempiiri, võttes arvesse, et 2013. aasta ja sellele eelnenud aastate andmete analüüsi põhjal selgus, et kõnealusel kategoorial on ebaproportsionaalselt suur mõju selliste pankade punktisummale, mis on domineerival positsioonil makse-, väärtpaberite emissiooni tagamise ja varade hoidmise teenuste osutamisel.
(8)
Asjaomastel asutustel peaks olema võimalus määrata usaldusväärse järelevalvealase otsusega globaalne süsteemselt oluline ettevõtja madalamast alakategooriast kõrgemasse alakategooriasse või määrata globaalse süsteemselt olulise ettevõtjana kindlaks üksus, mille üldpunktisumma on väiksem kui madalaima alakategooria piiritlev punktisumma. Kuna kõnealusel järelevalvealase otsuse kohasel kindlakstegemisel on sama eesmärk mis punktisumma tavapärase kindlaksmääramise puhul, peaks kõnealuse otsuse tegemise kriteerium olema samuti panga süsteemne olulisus ülemaailmse finantsturu ja maailmamajanduse seisukohast, kooskõlas Baseli pangandusjärelevalve komitee kasutatava metoodikaga. Panga maksejõuetuse risk ei tohiks olla kriteerium, kuna seda on juba arvesse võetud muudes usaldatavusnõuetes, sealhulgas koguriskipositsioonis ja vajaduse korral täiendatavates omavahendite nõuetes nagu süsteemse riski puhver.
(9)
Käesolev määrus põhineb EBA poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul.
(10)
EBA on läbi viinud avatud avalikud konsultatsioonid käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (2) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult.
(11)
Käesolevat määrust tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2015, kuna direktiivi 2013/36/EL artikli 131 lõike 4 kohast globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhvri hoidmise nõuet hakatakse järk-järgult kohaldama 1. jaanuarist 2016. Sellega seoses ja selleks, et teatada krediidiasutustele ja investeerimisühingutele õigeaegselt globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhvri kohaldamisest nende suhtes ja anda neile piisavalt aega nõutava kapitali kaasamiseks, tuleks globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad kindlaks määrata hiljemalt 2015. aasta alguses.
(12)
Globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhvri nõue tuleks kehtestada järk-järgult kolme aasta jooksul vastavalt direktiivi 2013/36/EL artikli 162 lõikele 5: direktiivi 2013/36/EL artikli 162 lõike 5 punktis a osutatud nõude esimest etappi tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2016 selliste globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate suhtes, mille on kindlaks määranud asjaomased asutused 2015. aasta alguses, kasutades andmeid enne 2014. aasta juulit lõppenud majandusaastate lõpu seisuga. Direktiivi 2013/36/EL artikli 162 lõike 5 punkti b kohast globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhvri nõude teist etappi tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2017 selliste globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate suhtes, mille on kindlaks määranud asjaomased asutused 2015. aasta lõpuks või hiljemalt 2016. aasta alguses, kasutades andmeid enne 2015. aasta juulit lõppenud majandusaastate lõpu seisuga,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Reguleerimisese ja reguleerimisala
Käesolevas määruses täpsustatakse metoodika, mille kohaselt direktiivi 2013/36/EL artikli 131 lõike 1 kohane liikmesriigi ametiasutus (edaspidi „asjaomane asutus”) määrab konsolideeritud alusel kindlaks asjaomase üksuse kui globaalse süsteemselt olulise ettevõtja, samuti metoodika globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate alakategooriate kindlaksmääramiseks ja globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate liigitamiseks kõnealustesse alakategooriatesse nende süsteemse olulisuse alusel ning metoodika osana kindlaksmääramisel kasutatavad tähtajad ja andmed.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
(1) „asjaomane üksus”- ELis emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing või ELis emaettevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja või ELis emaettevõtjana tegutsev segafinantsvaldusettevõtja või krediidiasutus või investeerimisühing, kes ei ole ELis emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu või ELis emaettevõtjana tegutseva finantsvaldusettevõtja või ELis emaettevõtjana tegutseva segafinantsvaldusettevõtja tütarettevõtja;
(2) „näitaja väärtus”- artiklis 6 sätestatud iga näitaja ja valimisse kuuluva iga asjaomase üksuse puhul näitaja individuaalne väärtus ning kolmandas riigis tegevusloa saanud iga panga puhul võrreldav individuaalne väärtus, mis on avalikustatud vastavalt rahvusvaheliselt kokkulepitud standarditele;
(3) „nimetaja”- iga näitaja puhul valimisse kuuluvate asjaomaste üksuste ja kolmandates riikides tegevusloa saanud pankade näitajate väärtuste koguväärtus;
(4) „piiritlev punktisumma”- punktisumma, millega määratakse kindlaks madalaim piir ja viie alakategooria vahelised piirid, nagu on määratletud direktiivi 2013/36/EL artikli 131 lõikes 9.
Artikkel 3
Metoodika ühised parameetrid
1. Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) määrab kindlaks selliste krediidiasutuste ja investeerimisühingute või konsolideerimisgruppide valimi, kelle näitajate väärtusi kasutatakse kontrollväärtustena, mis punktisummade arvutamise eesmärgil kajastavad ülemaailmset pangandussektorit, võttes arvesse rahvusvaheliselt kokkulepitud standardeid, eelkõige Baseli pangandusjärelevalve komitee kasutatavat valimit globaalsete süsteemselt oluliste pankade kindlakstegemiseks, ja teavitab sellest iga aasta 31. juuliks valimisse kuuluvate asjaomaste üksuste asjaomaseid asutusi.
Valim koosneb asjaomastest üksustest ja kolmandates riikides tegevusloa saanud pankadest ning hõlmab neist 75 suuremat artikli 6 lõikes 1 määratletud koguriskipositsiooni põhjal, samuti asjaomaseid üksusi, kes määrati eelmisel aastal kindlaks kui globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad, ja kolmandate riikide pankasid, kes määrati eelmisel aastal kindlaks kui globaalsed süsteemselt olulised pangad.
EBA arvab valimist välja või lisab sinna asjaomaseid üksuseid ja kolmandates riikides tegevusloa saanud pankasid, kui ja sel määral, mil see on vajalik süsteemse olulisuse hindamise asjakohase võrdlussüsteemi tagamiseks, mis kajastab ülemaailmset finantsturgu ja maailmamajandust, võttes arvesse rahvusvaheliselt kokkulepitud standardeid, sealhulgas Baseli pangandusjärelevalve komitee kasutatavat valimit.
2. Asjaomane asutus esitab EBA-le hiljemalt iga aasta 31. juuliks iga sellise asjaomase üksuse näitajate väärtused, kes on saanud tegevusloa tema jurisdiktsioonis ja kelle riskipositsiooni näitaja on üle 200 miljardi euro. Asjaomane asutus tagab, et näitajate väärtused on samad nagu need, mis esitati Baseli pangandusjärelevalve komiteele ja mille kõnealune asjaomane üksus avalikustas vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) nr 1030/2014 (3). Asjaomane asutus kasutab kõnealuses rakendusmääruses sätestatud vorme.
3. EBA arvutab asjaomase asutuse poolt vastavalt lõikele 2 esitatud näitajate väärtuste alusel nimetajad, võttes arvesse rahvusvaheliselt kokkulepitud standardeid, eelkõige Baseli pangandusjärelevalve komitee poolt kõnealuse aasta jaoks avaldatud nimetajaid, ja edastab need asjaomastele asutustele. Näitaja nimetaja on selliste näitajate väärtuste kogusumma kõigi valimisse kuuluvate asjaomaste üksuste ja kolmandates riikides tegevusloa saanud pankade lõikes, mille on esitanud asjaomased üksused vastavalt lõikele 2 ja avalikustanud kolmandates riikides tegevusloa saanud pangad asjaomase aasta 31. juuliks.
Artikkel 4
Kindlaksmääramise menetlus
1. Asjaomane asutus arvutab hiljemalt iga aasta 15. detsembriks selliste asjaomaste üksuste punktisummad, kes kuuluvad EBA esitatud valimisse ja kes on saanud tegevusloa asjaomase asutuse jurisdiktsioonis. Kui asjaomane asutus määrab usaldusväärse järelevalvealase otsusega asjaomase üksuse kindlaks kui globaalse süsteemselt olulise ettevõtja vastavalt direktiivi 2013/36/EL artikli 131 lõike 10 punktile b, edastab asjaomane asutus EBA-le hiljemalt iga aasta 15. detsembriks kirjalikult üksikasjalikud põhjendused oma hinnangu kohta.
2. Asjaomase üksuse kindlaksmääramine globaalse süsteemselt olulise ettevõtjana ja selle liigitamine alakategooriasse jõustub sellisele kalendriaastale järgneva teise aasta 1. jaanuaril, mil nimetajad määrati kindlaks vastavalt artiklile 3.
Artikkel 5
Globaalse süsteemselt olulise ettevõtja kindlaksmääramine, punktisummade kindlaksmääramine ja globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate liigitamine alakategooriatesse
1. Näitajate väärtused põhinevad asjaomase üksuse poolt eelneva majandusaasta lõpu seisuga konsolideeritud alusel esitatud andmetel ning kolmandates riikides tegevusloa saanud pankade puhul andmetel, mis on avalikustatud vastavalt rahvusvaheliselt kokkulepitud standarditele. Asjaomased asutused võivad selliste asjaomaste üksuste puhul, kelle majandusaasta lõpeb 30. juunil, kasutada nende 31. detsembri seisuga andmetel põhinevaid näitajate väärtusi.
2. Asjaomane asutus määrab valimisse kuuluva iga asjaomase üksuse punktisumma kindlaks kategooria punktisummade aritmeetilise keskmisena, kohaldades asendatavust mõõtva kategooria puhul ülempiiri 500 baaspunkti. Iga kategooria punktisumma arvutatakse selliste väärtuste aritmeetilise keskmisena, mis saadakse kõnealuse kategooria iga näitaja väärtuse jagamisel EBA esitatud näitaja nimetajaga. Punktisummad esitatakse baaspunktides ja ümardatakse lähima täisbaaspunktini.
3. Väikseim piiritlev punktisumma on 130 baaspunkti. Globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad liigitatakse alakategooriatesse järgmiselt:
a)
alakategooria 1 hõlmab punktisummasid 130-229 baaspunkti;
b)
alakategooria 2 hõlmab punktisummasid 230-329 baaspunkti;
c)
alakategooria 3 hõlmab punktisummasid 330-429 baaspunkti;
d)
alakategooria 4 hõlmab punktisummasid 430-529 baaspunkti;
e)
alakategooria 5 hõlmab punktisummasid 530-629 baaspunkti.
4. Asjaomane asutus määrab asjaomase üksuse kindlaks kui globaalse süsteemselt olulise ettevõtja, kui kõnealuse üksuse punktisumma on võrdne väikseima piiritleva punktisummaga või sellest suurem. Otsus määrata asjaomane üksus kindlaks kui globaalne süsteemselt oluline ettevõtja usaldusväärse järelevalvealase otsusega vastavalt direktiivi 2013/36/EL artikli 131 lõike 10 punktile b põhineb hinnangul selle kohta, kas tema maksejõuetusel oleks oluline negatiivne mõju ülemaailmsele finantsturule ja maailmamajandusele.
5. Asjaomane asutus määrab globaalse süsteemselt olulise ettevõtja alakategooriasse vastavalt tema punktisummale. Otsus määrata globaalne süsteemselt oluline ettevõtja madalaimast alakategooriast kõrgemasse alakategooriasse usaldusväärse järelevalvealase otsusega vastavalt direktiivi 2013/36/EL artikli 131 lõike 10 punktile a põhineb hinnangul selle kohta, kas tema maksejõuetusel oleks oluline negatiivne mõju ülemaailmsele finantsturule ja maailmamajandusele.
6. Lõigetes 4 ja 5 osutatud otsuste tegemisel võib arvesse võtta lisanäitajaid, mis ei ole asjaomase üksuse maksejõuetuse tõenäosuse näitajad. Kõnealused otsused hõlmavad hästi dokumenteeritud ja kontrollitavat kvantitatiivset ja kvalitatiivset teavet.
Artikkel 6
Näitajad
1. Konsolideerimisgrupi suurust mõõtev kategooria koosneb ühest näitajast, mis võrdub konsolideerimisgrupi koguriskipositsiooniga, nagu on täpsustatud lisas.
2. Konsolideerimisgrupi vastastikust seotust finantssüsteemiga mõõtev kategooria koosneb kõigist järgmistest näitajatest, nagu on täpsustatud lisas:
a)
finantssüsteemisisesed varad;
b)
finantssüsteemisisesed kohustused;
c)
lunastamata või tagasiostmata väärtpaberid.
3. Konsolideerimisgrupi osutatavate teenuste või finantsinfrastruktuuri asendatavust mõõtev kategooria koosneb kõigist järgmistest näitajatest, nagu on täpsustatud lisas:
a)
hoiul olevad varad;
b)
maksetegevus;
c)
võlakirja- ja aktsiaturgudel tehtud emissiooni tagamise tehingud.
4. Konsolideerimisgrupi keerukust mõõtev kategooria koosneb kõigist järgmistest näitajatest, nagu on täpsustatud lisas:
a)
börsiväliste tuletisinstrumentide tinglik väärtus;
b)
vastavalt komisjoni määrusele (EL) nr 1255/2012 (4) õiglase väärtuse mõõtmisel 3. tasemesse kaasatud varad;
c)
kaubeldavad ja müügivalmis väärtpaberid.
5. Konsolideerimisgrupi piiriülest tegevust mõõtev kategooria koosneb järgmistest näitajatest, nagu on täpsustatud lisas:
a)
jurisdiktsiooniülesed nõuded;
b)
jurisdiktsiooniülesed kohustused.
6. Muudes valuutades kui euro esitatud andmete puhul kasutab asjaomane asutus asjaomast vahetuskurssi, võttes arvesse Euroopa Keskpanga avaldatud ametlikku vahetuskurssi 31. detsembri seisuga ja rahvusvahelisi standardeid. Lõike 3 punktis b osutatud maksetegevuse näitaja puhul kasutab asjaomane asutus asjaomase aasta keskmist vahetuskurssi.
Artikkel 7
Üleminekusätted
Erandina artikli 3 lõike 1 esimesest lõigust määrab EBA valimi, mille alusel määratakse asjaomane üksus kindlaks kui globaalne süsteemselt oluline ettevõtja, 2014. aasta puhul kindlaks 14. jaanuariks 2015. Asjaomased asutused esitavad kõnealusesse valimisse kuuluvate asjaomaste üksuste näitajate väärtused EBA-le 21. jaanuariks 2015, kasutades andmeid enne 2014. aasta juulit lõppenud majandusaastate lõpu seisuga. Kõnealuste näitajate väärtuste alusel arvutab EBA 2014. aasta jaoks nimetajad 30. jaanuariks 2015. Asjaomased asutused määravad kõnealuste nimetajate alusel kindlaks asjaomaste üksuste 2014. aasta punktisummad. Samuti määravad nad kindlaks globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad ja liigitavad need alakategooriatesse. Samal ajal teavitavad asjaomased asutused kindlaks tehtud globaalsetest süsteemselt olulistest ettevõtjatest komisjoni, Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRB) ja EBA ning avaldavad nende nimed koos vastavate 2014. aasta punktisummadega 28. veebruariks 2015.
Erandina artikli 4 lõikest 2 kohaldatakse asjaomase üksuse kindlaksmääramist globaalse süsteemselt olulise ettevõtjana ja tema liigitamist alakategooriasse 2014. aasta punktisummade põhjal alates 1. jaanuarist 2016.
Artikkel 8
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 8. oktoober 2014