РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1106/2013 НА СЪВЕТА
от 5 ноември 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност („основния регламент“) (1), и по-специално член 9 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
На 3 май 2013 г. Европейската комисия („Комисията“) наложи с Регламент (ЕС) № 418/2013 (2) („временния регламент“)временно антидъмпингово мито върху вноса в Европейския съюз („Съюза“) на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия („засегнатата страна“).
(2)
Разследването бе започнато, след като на 28 юни 2012 г. Европейската конфедерация на производителите на желязо и стомана (Eurofer) („жалбоподателят“) подаде жалба от името на производители от Съюза, които съставляват над 50 % от цялото производство на Съюза на някои видове телове от неръждаеми стомани.
(3)
Вследствие на паралелно проведеното антисубсидийно разследване Комисията наложи временно изравнително мито върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от засегнатата страна с Регламент (ЕС) № 419/2013 (3) и окончателно изравнително мито с Регламент (ЕС) № 861/2013 (4).
2. Страни, засегнати от разследването
(4)
На предварителния етап от разследването беше сформирана извадка на индийските производители износители и на производителите в Съюза. На този предварителен етап беше предвидено да се сформира извадка и по отношение на несвързаните вносители. Тъй като обаче двама от избраните за извадката трима вносители не представиха отговори на въпросника, сформирането на извадка на вносителите не беше възможно. Поради това за целите на окончателните констатации беше използвана цялата налична информация, отнасяща се до всички оказали съдействие вносители, и по-специално по отношение на интереса на Съюза.
(5)
Един производител износител заяви, че тъй като за определянето на понесената от промишлеността на Съюза вреда не са използвани продажби на производители, които не са жалбоподатели, изготвената извадка на производители от Съюза не може да се смята за представителна. Това твърдение беше отхвърлено, тъй като извадката беше подбрана въз основа на отговорите, получени от всички оказали съдействие производители от Съюза, независимо дали на етапа на определяне на представителността на жалбата са я подкрепили, и на производствените обеми.
(6)
Един производител износител, свързан с производител от Съюза, изрази несъгласие със жалбата и поиска индивидуално разглеждане, тъй като не беше включен в извадка от производители износители като резултат от малкия обем на неговия износ. Самият производител от Съюза също не беше включен в извадката на промишлеността на Съюза поради малкия обем на неговото производство. Комисията предостави индивидуално разглеждане, но производителят износител оттегли своето искане.
(7)
Седем невключени в извадката индийски производители износители поискаха индивидуално разглеждане. Двама от тях отговориха на въпросниците, а пет - не. Единият от двамата отговорили оттегли своето искане за индивидуално разглеждане. В резултат на това Комисията разгледа искането на един индийски производител износител, който не беше включен в извадката, а именно:
-
KEI Industries Limited, New Delhi (KEI).
(8)
На предварителния етап беше установено, че нито един от първоначално включените в извадката производители износители не е представил достатъчно надеждна информация, поради което беше приложен член 18 от основния регламент. Комисията реши да включи в извадката още три дружества въз основа на техните експортни обеми и готовността им да окажат съдействие, изразена след откриването на процедурата. В резултат на това Комисията разгледа отговорите на въпросника и извърши проверки на място в помещенията на следните производители износители от Индия:
-
Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana,
-
Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra,
-
Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra.
(9)
С изключение на посоченото по-горе, съображения 4 - 7 и 14 от временния регламент се потвърждават.
3. Разследван период и разглеждан период
(10)
Както е посочено в съображение 20 от временния регламент, разследването относно дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 април 2011 г. до 31 март 2012 г. („разследвания период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които имат значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до 31 март 2012 г. („разглеждания период“).
4. Последваща процедура
(11)
След разгласяването на съществените факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временни антидъмпингови мерки („временното разгласяване“), няколко заинтересовани страни, а именно тримата включени в извадката производители износители, производителят износител, който оттегли искането си за индивидуално разглеждане, жалбоподателят и единадесет ползватели, предоставиха коментари. На страните, които поискаха изслушване, бе предоставена такава възможност. Комисията продължи да търси информацията, която смяташе за необходима за изготвянето на окончателните констатации. Всички получени коментари бяха надлежно разгледани и взети предвид по целесъобразност.
(12)
Комисията уведоми всички заинтересовани страни за съществените факти и съображения, въз основа на които възнамерява да препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от засегнатата страна и окончателното събиране на сумите, обезпечени с временно мито („окончателното разгласяване“). На страните беше даден срок, в който да представят своите коментари по окончателното разгласяване. Всички получени коментари бяха надлежно разгледани и взети предвид по целесъобразност.
(13)
След получените коментари по окончателното разгласяване Комисията информира заинтересованите страни за извършени промени на констатациите по отношение на нивото на дъмпинга на някои производители износители. На страните отново беше определен срок, в който да представят своите коментари по допълнителното разгласяване. Всички получени коментари бяха надлежно разгледани и взети предвид по целесъобразност. Една заинтересована страна - жалбоподателят, отправи критика по отношение на факта, че констатациите, свързани с нивото на дъмпинга на някои производители износители, бяха изменени въз основа на новите данни и коментарите, получени след временното разгласяване и на окончателния етап от разследването. Тази страна заяви също така, че нейните процедурни права са били нарушени.
(14)
Комисията обаче счете, че трябва да вземе под внимание изразените от заинтересованите страни становища и ако е необходимо, да промени констатациите, когато коментарите са обосновани. В нито един от случаите не бяха използвани нови непроверени данни за определянето на дъмпинга. Освен това процедурните права на всички заинтересовани страни бяха спазени, тъй като те бяха надлежно и навременно информирани и им бяха определени едни и същи срокове за представяне на коментари.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(15)
Както е посочено в съображение 21 от временния регламент, разглежданият продукт се определя като телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
-
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром,
-
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от засегнатата страна.
(16)
Някои ползватели повдигнаха въпроса за явната липса на разграничение между различните видове на разглеждания продукт и сходния продукт, поради това че съществува широк продуктов микс сред всички видове на продукта. Особена важност беше отдадена на това как при разследването би могло да бъде гарантирано обективно сравнение между всички видове. Както при повечето разследвания определението на разглеждания продукт обхваща голямо разнообразие от видове на продукта, които имат същите или сходни основни физически, технически и химически характеристики. Фактът, че е възможно тези характеристики да варират при различните видове на продукта, действително може да доведе до обхващането на широка гама от видове на продукта. Такъв е случаят при настоящото разследване. Комисията взе под внимание разликите между видовете на продукта и гарантира обективно сравнение. За всеки вид на продукта, произвеждан и продаван от индийските производители износители, и за всеки вид на продукта, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза, бе определен уникален контролен номер на продукта (КНП). Номерът зависи от основните характеристики на продукта, в този случай марката на стоманата, якостта на опън, покритието, повърхността, диаметъра и формата. Поради това видовете телове, изнасяни за Съюза, бяха сравнени въз основа на КНП с продуктите, произвеждани и продавани от промишлеността на Съюза, които имат едни и същи или сходни характеристики. Всички тези видове попадат в определението на разглеждания продукт и на сходния продукт в известието за започване (5) и във временния регламент.
(17)
Една от страните повтори твърдението си, че т.нар. „високотехнологични“ видове на продукта са различни и не са взаимозаменяеми с другите видове на разглеждания продукт. Поради това те следва да бъдат изключени от определението на продукта. Съгласно съдебната практика на Съда на Европейския съюз (6) за да се определи дали продуктите са сходни, така че да представляват част от един и същ продукт, следва да се направи оценка дали те имат еднакви технически и физически характеристики, една и съща основна крайна употреба и едно и също съотношение цена-качество. В тази връзка трябва да бъдат оценени и взаимозаменяемостта и конкуренцията между тези продукти. При разследването беше установено, че посочените от страната „високотехнологични“ видове на продукта имат същите основни физически, химически и технически характеристики като останалите продукти, предмет на разследването. Те са изработени от неръждаема стомана и са телове, а производственият процес е подобен, като се използват подобни машини, което дава възможност на производителите да пренасочват производството към различни варианти на продукта в зависимост от търсенето. Поради това, въпреки че различните видове телове не са пряко взаимозаменяеми и не се конкурират пряко, производителите се конкурират за договори, като обхващат широка гама от телове от неръждаеми стомани. Освен това тези видове на продукта се произвеждат и продават както от промишлеността на Съюза, така и от индийските производители износители, които използват подобни методи на производство. Поради това твърдението не може да бъде прието.
(18)
В отговор на окончателното разгласяване една от страните заяви, че анализът, извършен от Комисията, за да се установи дали т.нар. „високотехнологични“ видове на продукта трябва да бъдат включени в разследването, е недостатъчен. Този довод се отхвърля. При разследването беше установено, че високотехнологичните видове на продукта попадат в определението на продукта, както е посочено в съображение 17. Страната погрешно приема, че всички критерии, посочени в съдебната практика, трябва да бъдат изпълнени едновременно, което не е правилно. Според съдебната практика на Съда на Европейския съюз (7), Комисията се ползва с широка свобода на преценка при определянето на обхвата на продукта и трябва да основава тази оценка на набора от критерии, изготвени от Съда. Често, както и в настоящия случай, някои критерии могат да сочат в една посока, а други критерии - в друга посока. В такъв случай Комисията трябва да извърши обща оценка, което беше направено в настоящия случай. Поради това тази заинтересована страна погрешно приема, че всички характеристики на видовете на продукта трябва да са еднакви, за да може видовете да попадат в рамките на едно и също определение на продукта.
(19)
Някои ползватели заявиха, че т.нар. телове от неръждаеми стомани „серии 200“ следва да бъдат изключени от обхвата на продукта. По-специално те изтъкнаха, че този вид почти не се произвежда от промишлеността на Съюза. Това твърдение обаче е неоснователно. На първо място, фактът, че определен вид на продукта не се произвежда от промишлеността на Съюза, не е достатъчно основание за неговото изключване от обхвата на разследването, когато производственият процес е такъв, че производителите от Съюза биха могли да започнат производство на въпросния вид на продукта. На второ място, по отношение на високотехнологичните телове беше установено, че тези видове на разглеждания продукт имат основни физически, химически и технически характеристики, които са еднакви или подобни с тези на други видове на сходния продукт, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза. Поради това твърдението не може да бъде прието.
(20)
Освен това те заявиха, че в определението на разглеждания продукт трябва да бъдe включен валцдратът. Валцдратът е суровината, която се използва за производството на разглеждания продукт, но може да се използва за производството и на други продукти, като скрепителни елементи и пирони. Поради това за разлика от продукта, предмет на разследването, той не представлява завършен продукт от стомана. Чрез производствения процес на студено формуване валцдратът, наред с други продукти, може да бъде трансформиран в разглеждания продукт или в сходния продукт. Въз основа на това валцдратът не може да бъде включен в обхвата на продукта по смисъла на основния регламент.
(21)
Въз основа на посоченото по-горе определението на разглеждания продукт и на сходния продукт в съображения 21 - 24 от временния регламент се потвърждава.
В. ДЪМПИНГ
1. Въведение
(22)
По време на проверките на място в помещенията на първоначално включените в извадката трима индийски производители износители и на последващия анализ на събраната информация бе установено, че тези дружества са подали информация, която не можеше да се счита за надеждна. Комисията продължи своето разследване, като анализира цялата информация, предоставена в отговор на временното разгласяване и в последващите изслушвания.
(23)
Както е посочено в съображение 26 от временния регламент, в случая на един производител износител Комисията установи, че разходите, посочени в отговора на въпросника, не са съгласувани с разходите, отразени във вътрешните системи на производителя за отчитане на разходите. Дружеството твърдеше, че липсата на съгласуваност е причинена от грешки при регистрирането и използването на различни методи за оценка на складовите наличности във вътрешната система за отчитане на разходите и при изготвянето на данните, публикувани в годишните отчети.
(24)
Както е обяснено в съображение 28 от временния регламент, макар че данните, съдържащи се във вътрешната система за отчитане, бяха в съответствие с одитираните финансови отчети на ниво дружество, не беше възможно да се установи съгласуваност между генерираните от вътрешната система за отчитане на разходите данни за звеното за производство на телове и таблиците с разходите, специално изготвени от дружеството в отговор на изпратения при разследването въпросник. Поради това, в съответствие с член 18 от основния регламент, беше счетено, че за целите на антидъмпинговото разследване следва да се използва информацията от вътрешната система за отчитане на разходите.
(25)
По тази причина Комисията коригира временно данните за разходите, предоставени от производителя износител в неговия отговор на въпросника, като използва наличните данни от вътрешната система за отчитане на разходите.
(26)
Както е отбелязано в съображение 27 от временния регламент, производителят износител изтъкна, че данните във вътрешната система за отчитане на разходите не са надеждни и не следва да се използват за целите на разследването. Дружеството изтъкна няколко грешки и концептуални проблеми по отношение на вътрешно отчетените данни, въз основа на които Комисията извърши своята корекция на разходите. Дружеството заяви, че Комисията е трябвало да използва като основа за своя анализ отчетените в отговора на въпросника разходи. Освен това на по-късен етап след налагането на временните мерки дружеството представи данни за съгласуване на вътрешно отчетените данни за разходите на звеното и отговора на въпросника. Въз основа на това и предвид събраните по време на проверките на място данни вече беше възможно някои от производствените разходи, които първоначално бяха посочени от дружеството в неговия отговор на въпросника, да бъдат приети.
(27)
Въз основа на наличната информация обаче разпределението на някои разходи, като например постоянните разходи и разходите за финансиране, посочени от дружеството в неговия отговор на въпросника, не можеха да бъдат счетени за надеждни за целите на разследването. Комисията сметна, че тези разходи следва да бъдат разпределени въз основа на общия оборот на дружеството и себестойността на продадените стоки в съответствие с член 2, параграф 5 от основния регламент. Въз основа на гореизложеното повечето посочени в отговора на въпросника разходи можеха да бъдат приети, а разпределението на оборота беше одобрено от дружество на окончателния етап от разследването. Нивото на установения дъмпингов марж бе намалено след преразглеждането на разходите за опаковане и на някои от постоянните разходи. Поради това се счита, че член 18 от основния регламент вече не следва да се прилага за установяване на дъмпинговия марж за посочения производител износител.
(28)
Както е посочено в съображение 30 от временния регламент, в случая на втория производител износител Комисията установи, че закупените и използвани суровини, посочени в отговора на въпросника на дружеството, не бяха подкрепени от данните, открити в системата за управление на складовите наличности на производителя. По-конкретно бе установено, че разпределението по марки стомана беше различно във всеки от двата източника. Комисията установи, че марката на стоманата е ключов фактор за определяне на цената на крайния продукт и че използването на ненадеждна информация за марката на стоманата може да доведе до сериозни изкривявания при изчисляването на разходите и продажните цени на отделните видове на продукта и поради това би могло да бъде подвеждащо, като в няколко случая информира производителя износител за това основно съображение.
(29)
Както е посочено в съображение 31 от временния регламент, производителят износител обаче заяви, че компютърните файлове, съдържащи данни за закупените суровини, събрани от Комисията по време на проверките на място, са били непълни, тъй като други звена на дружеството са закупили допълнително количество суровини, но те не са били отчетени и не са били включени в компютърните файлове, събрани по време на проверките на място и прегледани от Комисията. Освен това производителят износител заяви, че наблюдаваните разминавания в количествата на марките стомана са се дължали на факта, че някои марки стомана частично са се припокривали помежду си и че някои етапи от производствения процес не са били проследими на равнището на отделните марки стомана.
(30)
В съображение 32 от временния регламент обаче Комисията посочва, че твърденията, изложени по-горе от дружеството във връзка с допълнителните закупени суровини, не са обосновани и при всички случаи не са достатъчни, за да обяснят наблюдаваните разминавания на равнището на отделните марки стомана. Комисията посочи освен това, че дружеството е признало, че не е възможно да се направи точно проследяване на отделните марки стомана на всички етапи от производствения процес. Това признание допълнително компрометира надеждността на системата за отчитане на марките стомана като цяло. Поради това предоставената информацията относно марките стомана беше временно счетена за подвеждаща.
(31)
В съображение 33 от временния регламент Комисията изрази мнението, че отчетеното разпределяне на суровините по марки стомана не е надеждно и временно следва да не бъде взето предвид и че определянето следва да се извърши въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. С оглед на ненадеждността на системата за отчитане като цяло не бе възможно определянето да се извърши въз основа на която и да било от отчетените марки стомана. Поради това общото потребление на всички суровини, взети заедно, без да се взема предвид разпределянето по марки стомана, бе използвано за изчисляване на общ дъмпингов марж за всички продукти.
(32)
След публикуването на временните констатации дружеството оспори този временен подход като цяло, но все още не беше в състояние да предложи съответствие продукт по продукт на ниво КНП. На по-късен етап на разследването обаче дружеството предложи достатъчна степен на съгласуваност, като суровината се групира в основната серия марки неръждаема стомана според техния химичен състав (серии 200, 300 и 400 в класификацията на AISI). Дружеството предложи и алтернативен начин на групиране, при който като допълнителен фактор при групирането беше включена крайната употреба. Тъй като обаче крайната употреба не може да бъде проверена, Комисията преизчисли дъмпинговия марж въз основа на групирането на марките стомана по химичния им състав, както е определено в сериите марки стомана (серии 200, 300 и 400 в класификацията на AISI). Сериите марки стомана са широко използван и обективен критерий, който може да бъде проверен, докато при това дружество използването на КНП не дава възможност за пълно съгласуване, поради което не би гарантирало обективно сравнение въз основа на надеждни данни по смисъла на основния регламент.
(33)
Представената от дружеството допълнителна информация не даде възможност за съгласуване на данните по необходимия за разследването достатъчно подробен начин, поради което временното заключение, че системите на дружеството за проследяване не са достатъчно надеждни, се потвърждава и за целите на окончателното определяне на себестойността на производството и изчисляването на дъмпинговия марж се прилага член 18 от основния регламент, като изчисляването поради това се извършва въз основа на посочения в предходното съображение подход.
(34)
Както е посочено в съображение 34 от временния регламент, в случая на третия производител износител по време на проверката на място Комисията установи, че потоците суровини, посочени в отговора на въпросника, не съответстват на данните, съдържащи се в счетоводната система на производителя. Установено бе, че разпределението по марки стомана е различно в двата източника.
(35)
Както е посочено в съображение 35 от временния регламент, производителят износител прие, че в неговия отговор на въпросника са допуснати някои грешки, но заяви, че разликите в общите количества суровини биха могли да бъдат обяснени, като се вземат предвид промените в складовите наличности. Освен това обаче дружеството заяви, че частично припокриващите се марки стомана правят невъзможно точното съгласуване за всяка отделна марка стомана. В коментарите си след временните констатации дружеството заяви също така, че понякога посочената във фактурата марка стомана не съответства на действително изнасяната марка стомана. Освен това дружеството изтъкна, че марките стомана не се използват с точност в сектора на неръждаемата стомана, а всъщност съществуват разлики между публикувания и действителния химичен състав на марките стомана. Дружеството изтъкна, че ако се вземат предвид тези обяснения, установените от Комисията несъответствия биха засегнали само незначителна част от неговия износ.
(36)
Комисията сметна, че обемът на откритите несъответствия не може да бъде обяснен със случайни неточности. Точно обратното - представените аргументи засегнаха в още по-голяма степен надеждността на системата на дружеството за отчитане на марките стомани като цяло, особено предвид основното значение на марките стомани за определяне на себестойността на крайния продукт.
(37)
По-късно в разследването обаче дружеството заяви, че ако Комисията не приема първоначалното отчитане на дружеството на марките стомани, тя може да получи по-точен резултат, ако вместо да групира заедно всички ПКН, както е направила на временния етап, групира заедно само онези конкретни марки стомана, между които са установени несъответствия, или пък групира заедно марките стомана според техния химичен състав, посочен в сериите марки стомана (серии 200, 300 и 400 в класификацията на AISI). Дружеството предложи и още един метод за допълнително групиране на марките стомана в серия 300 в по-малки подгрупи.
(38)
Впоследствие Комисията преизчисли дъмпинговия марж въз основа на групите неръждаема стомана, базирани на химичния състав, посочен в сериите марки стомана (серии 200, 300 и 400 в класификацията на AISI), така че да използва същия метод като описания в съображение 30. Сериите марки стомана са широко използван и обективен критерий, който може да бъде проверен, докато при това дружество използването на КНП не дава възможност за пълно съгласуване, поради което не би гарантирало обективно сравнение въз основа на надеждни данни по смисъла на основния регламент.
(39)
Представената от дружеството допълнителна информация все пак не даде възможност за съгласуване на данните по необходимия за разследването достатъчно подробен начин, поради което временното заключение, че системите на дружеството за проследяване не са достатъчно надеждни, се потвърждава и за целите на окончателното определяне на себестойността на производството и изчисляването на дъмпинговия марж се прилага член 18 от основния регламент, като изчисляването поради това се извършва въз основа на посочения в предходното съображение подход.
(40)
Жалбоподателят заяви, че групирането на разглеждания продукт в марки стомана е попречило на Комисията да извърши правилно оценката на рентабилността, с цел да се определят нормалните стойности по КНП.
(41)
Комисията извършва своя анализ на ниво, което е съвместимо с вътрешните счетоводни системи на производителите износители и на производителите от Съюза, които дават възможност за обосноваване на отчетените данни. Поради това твърдението се отхвърля.
(42)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 37 и 38 от временния регламент се потвърждава.
2. Нормална стойност
(43)
По отношение на един производител износител, за който беше приложен член 18 от основния регламент, определянето на нормалната стойност беше преразгледано вследствие на повторна оценка от себестойността на производството му. На окончателния етап себестойността на производството беше определена въз основа на отчетените производствени разходи, към които бяха добавени разходите за продажба и общите и административните разходи, включително разходите за финансиране, като беше използван методът за разпределяне, разрешен в член 2, параграф 5 от основния регламент.
(44)
Беше установено, че обемите на продажбите на вътрешния пазар на тримата нововключени в извадката производители износители и на производителя износител, на когото бе предоставено индивидуално разглеждане, са като цяло представителни и съставляват най-малко 5 % от общия обем на продажбите на съответното дружество за износ в Съюза на разглеждания продукт. Същата проверка за представителност беше извършена и за всеки вид на продукта, продаван от нововключените в представителната извадка производители на техните вътрешни пазари и счетен за сходен с вида на продукта, продаван за износ в Съюза, в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент.
(45)
Като определи дела на рентабилните продажби за независими клиенти на вътрешния пазар по време на РП, Комисията проучи също дали може да се смята, че продажбите на вътрешния пазар на всеки от нововключените в извадката производители износители и на производителя износител, на когото бе предоставено индивидуално разглеждане, са извършени при обичайни търговски условия, в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(46)
В случая на един от нововключените в извадката производители износители беше установено, че първоначално представеното от дружеството разпределение на разходите е неподходящо, тъй като то не е взело под внимание дебелината на тела, която е важен фактор за определяне на разходите. Със съгласието на дружеството в метода за разпределение на разходите бяха нанесени корекции.
(47)
В случая на втори нововключен в извадката производител износител беше коригирана техническа грешка в определянето на дъмпинговия марж. Освен това производителят поиска Комисията да направи допълнителни корекции на оценката на рентабилността и отчитането на ценовите разлики. Тези искания не бяха счетени за основателни.
(48)
В случая на производителя износител, на когото бе предоставено индивидуално разглеждане, бе поправена техническа грешка в изчисленията. Същият производител износител представи допълнителни твърдения по отношение на определянето от страна на Комисията на нивото на разходите за продажба и общите и административните разходи, както и на вътрешните транспортни разходи, и поиска корекция за физически различия на разглеждания продукт между вътрешния и експортния пазар. Тези твърдения бяха отхвърлени, тъй като изчисленията се основават на представени от предприятието данни за разходите, които бяха проверени по време на проверката на място, както и поради това че твърдението за физическите разлики не бе подкрепено с доказателства.
(49)
В резултат на това методологията за определяне на нормалната стойност, описана в съображения 39 - 48 от временния регламент, се потвърждава и бе приложена по отношение на тримата нововключени в извадката производители износители и производителя износител, на когото бе предоставено индивидуално разглеждане.
3. Експортна цена
(50)
По отношение на един производител износител, след направените от него твърдения, свързани със спорадичното използване на грешен обменен курс и погрешното включване на някои вътрешногрупови продажби в изчислението на дъмпинга, бяха поправени някои технически грешки.
(51)
Извършените чрез свързано дружество продажби в Съюза на втори производител износител бяха включени в изчислението на дъмпинга.
(52)
Един нововключен в извадката производител износител заяви, че ползите, които е получил по схемите за субсидиране DEPB и DDS, трябва да се добавят към експортните цени.
(53)
Друг нововключен в извадката производител износител отчете ползите, получени по схемата за субсидиране DDS, като отрицателна ценова разлика, като по този начин изкуствено повиши експортните цени.
(54)
Комисията извърши анализ на ценовото поведение на двете дружества на пазара на Съюза и изготви своите констатации, които произтичат от прилагането на член 2, параграф 8 от основния регламент и поради това не се нуждаят от допълнителни промени. Поради това искането на първото дружеството бе отхвърлено, а отчетената от второто дружество ценова разлика не бе взета под внимание.
(55)
Един нововключен в извадката производител износител заяви, че експортните му цени следва да бъдат коригирани в посока увеличение, за да бъдат приведени в съответствие с тези на вътрешния пазар, тъй като продажбите на вътрешния пазар са били извършвани под собствена търговска марка, която е давала възможност за по-високи цени. Дружеството обаче не успя да докаже, че фактурите, за които се отнася искането, са действително продажби под собствена търговска марка, поради което искането бе отхвърлено.
(56)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 50 - 52 от временния регламент се потвърждава.
4. Сравнение
(57)
Един производител износител заяви, че тъй като за определянето на себестойността на производството му са обобщени всички ПКН, експортните цени следва да бъдат разгледани по същия начин и за сравнението с нормалната стойност е трябвало да бъде използвана само една експортна цена.
(58)
В своето разследване Комисията имаше за цел да получи данни за себестойността и експортните цени на база отделен КНП, но не получи от засегнатото дружество необходимите данни за съгласуване, които биха позволили установяването на надеждна себестойност на производството на база отделен КНП. При разследването обаче не бяха установени неточности по отношение на отчетените по КНП нива на експортната цена, поради което нямаше да е удачно при определянето на експортните цени да се прилага член 18 от основния регламент. Тъй като Комисията не смята, че за да се направи обективно сравнение е целесъобразно да бъде намалено нивото на подробност на отчетените цени в сравнение с установеното по стандартите на разследването, твърдението беше отхвърлено.
(59)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 53 - 55 от временния регламент се потвърждава.
5. Дъмпингови маржове
(60)
Както е предвидено в член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент за всяко включено в извадката дружество определената за сходния продукт среднопретеглена нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена на разглеждания продукт.
(61)
В съответствие с член 9, параграф 6 от основния регламент, с оглед на прилагането на член 18 от основния регламент по отношение на двама от тримата първоначално включени в извадката производители износители дъмпинговият марж на оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, е определен въз основа на средния дъмпингов марж на единствения първоначално включен в извадката производител износител, по отношение на който член 18 вече не се прилага, и двете нововключени в извадката дружества с дъмпингови маржове, които не са de minimis. Въз основа на това дъмпинговият марж за оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, бе определен на 8,4 %.
(62)
По отношение на останалите производители износители в засегнатата страна Комисията първо определи нивото на съдействие. За тази цел бе направено сравнение между общите количества на износа, посочени в отговорите, изпратени във връзка с подбора на извадка, и общия внос от засегнатата страна, установен на базата на статистическите данни за вноса на Евростат. Тъй като нивото на съдействие бе високо, остатъчният дъмпингов марж бе фиксиран на нивото на най-високия дъмпингов марж, установен за оказалите съдействие производители износители. Въз основа на това нивото на дъмпинга в национален мащаб бе определено на 16,2 %.
(63)
Въз основа на горното среднопретеглените дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Окончателен дъмпингов марж
GARG Inox
11,8 %
KEI Industries
7,7 %
Macro Bars and Wires
0,0 %
Nevatia Steel & Alloys
4,1 %
Raajratna Metal Industries
16,2 %
Venus Group
11,6 %
Viraj Profiles
6,8 %
Оказали съдействие дружества, които не са включени в извадката
8,4 %
Всички други дружества
16,2 %
Г. ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
1. Промишленост на Съюза
(64)
Някои ползватели оспориха броя на производителите от Съюза, в съображение 63 от временния регламент. Те твърдяха, че броят на производителите е бил оценен погрешно и че в действителност на пазара на Съюза има по-малко производители.
(65)
Комисията изтъква, че горепосоченото твърдение не бе подкрепено с никакви доказателства. Комисията провери посочения в жалбата брой на производителите от Съюза при потвърждаването на нейната представителност и също така по време на разследването. В тази връзка Комисията се свърза с всички 27 известни производители от Съюза. При разследването беше потвърдено, че 27 производители от Съюза са произвеждали сходния продукт в Съюза през РП. Поради това твърдението се отхвърля и се потвърждава съображение 63 от временния регламент.
2. Производство на Съюза и изготвяне на извадка от производители от Съюза
(66)
Поради липсата на коментари изложеното в съображения 64 - 67 от временния регламент се потвърждава.
Д. ВРЕДА
1. Потребление на Съюза
(67)
Някои ползватели заявиха, че при анализа на вредата не е следвало да се вземат предвид данните за 2009 г., тъй като финансовата криза, настъпила през тази година, е предизвикала изкривявания особено по отношение на потреблението на Съюза. При все това, дори ако 2009 г. бъде изключена от анализа, все още е налице тенденция за увеличаване на потреблението (+ 5 %), което е показател за подобряването на пазара. Освен това неблагоприятното въздействие на финансовата криза е отчетено в съображение 68 от временния регламент. Поради липсата на други коментари съображение 68 от временния регламент се потвърждава.
2. Внос в Съюза от засегнатата държава
(68)
Установеният за производителя износител Macro Bars and Wires дъмпингов марж е под прага de minimis, предвиден в член 9, параграф 3 от основния регламент. Поради това се смята, че през разследвания период този производител износител не е извършвал дъмпинг по смисъла на член 1, параграф 2 от основния регламент. В резултат на това обемът на неговия внос бе изключен от обема на временно определения дъмпингов внос от засегнатата страна. Производителят износител Venus group заяви, че някои сделки са били погрешно отчетени два пъти. Комисията се съгласи с производителя износител и коригира общия обем на дъмпинговия внос, като изключи тези сделки.
(69)
Обемът, пазарният дял и средните цени на дъмпинговия внос бяха съответно преразгледани.
(70)
Обем и пазарен дял на дъмпинговия внос:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем
15 826
27 291
34 494
33 252
Индекс (2009 г. = 100)
100
172
218
210
Пазарен дял
12,0 %
14,6 %
17,6 %
16,9 %
Индекс (2009 г. = 100)
100
121
146
140
Източник: Евростат и отговори на въпросника.
(71)
Macro Bars and Wires изнася ограничено количество от разглеждания продукт през РП, а споменатите по-горе сделки на Venus group също са за ограничени количества, поради което изключването на тези обеми на вноса от общия обем на дъмпинговия внос от засегнатата страна не води до значителни промени по отношение на тенденциите, описани в съображения 69 и 71 от временния регламент. Поради това посочените съображения от временния регламент се потвърждават.
(72)
Средна цена на дъмпинговия внос:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средна цена
2 380
2 811
3 259
3 207
Индекс (2009 г. = 100)
100
118
137
135
Източник: Евростат и отговори на въпросника.
(73)
Корекцията на обема на дъмпинговия внос не води до някакви значителни промени в средните цени на дъмпинговия внос от Индия или в изчисленията на маржа на подбиване на цените. Среднопретегленият марж на подбиване на цените е 15 %, което потвърждава констатацията във временния регламент.
(74)
Производител износител от Индия заяви, че продажните цени в Съюза изглеждат изключително нереални и вероятно са засегнати от ценови изкривявания. Трябва да се подчертае обаче, че използваните в изчисленията на подбиването цени произтичат от информация, която беше събраната и проверена по време на разследвания на място в помещенията на включените в извадката производители от Съюза.
(75)
Заключенията, направени въз основа на констатациите, описани в съображения 75 - 77 от временния регламент, се потвърждават.
3. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(76)
Някои от страните заявиха, че резултатите на промишлеността на Съюза следва да се считат за сравнително положителни на фона на световната икономическа криза и че с изключение на един показател за вредата, а именно пазарния дял, никой от другите показатели не сочи за наличието на вреда.
(77)
Една от страните заяви, че средните продажни цени на промишлеността на Съюза са се увеличили с около 34 %, далеч над себестойността на производството, която е нараснала с 13 % през същия период. В това отношение е необходимо да се отбележи, че в началото на разглеждания период, а именно през 2009 г., промишлеността на Съюза продава на цени под себестойността на производството и успява да започне да продава на цени над себестойността едва от 2011 г. нататък.
(78)
Разследването показа, че въпреки че някои показатели отбелязват положително развитие - като например обемът на производството и използването на капацитета, или остават стабилни - като заетостта, редица други показатели за вредата, свързани с финансовото състояние на промишлеността на Съюза, а именно рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите, не сочат задоволителна тенденция през разглеждания период. Въпреки отбелязаното подобрение през 2010 г. показателят за инвестициите спада под стойностите за 2009 г. през 2011 г. и РП. Макар да е вярно, че възвръщаемостта на инвестициите се подобрява от 2009 г. до 2011 г., достигайки 6,7 %, тя спада отново до 0,8 % през РП. Аналогично показателите, свързани с рентабилността и паричния поток, се подобряват до 2011 г., но започват отново да се влошават през РП. Поради това може да се заключи, че състоянието на промишлеността на Съюза започва да се подобрява след 2009 г., но нейното възстановяване се забавя от последвалия дъмпингов внос от засегнатата страна.
(79)
По искане на заинтересована страна се потвърждава, че нивата на складовите наличности, установени в съображение 100 от временния регламент, се отнасят до дейността на включените в извадката дружества от Съюза.
(80)
Промишлеността на Съюза изтъкна, че целевият марж на печалбата от 5 %, определен на временния етап, е твърде нисък. Страната не подкрепи твърдението си в достатъчна степен. В съображение 95 от временния регламент се обясняват причините за избора на този марж на печалбата и при разследването не бяха открити причини за неговата промяна. Поради това целевият марж на печалбата от 5 % се запазва за целите на окончателните констатации.
(81)
Един производител износител заяви, че затрудненията на промишлеността на Съюза до голяма степен се дължат на структурни проблеми и поради това целевият марж на печалба от 5 % е нереалистичен.
(82)
Следва да се припомни, че според съдебната практика (8) институциите следва да определят маржа на печалбата, на който промишлеността на Съюза би могла да разчита при нормални условия на конкуренция и при липса на дъмпингов внос. През 2007 г. маржът на печалбата е 3,7 %, а от 2008 г. в резултат на финансовата и икономическа криза той добива отрицателни стойности. Жалбоподателят изрази твърдението, че дъмпинговият внос е започнал да навлиза на пазара на Съюза през 2007 г., когато обемът на вноса се е увеличил от 17 727 тона през 2006 г. до 24 811 тона, което беше установено и в рамките на разследването. Поради това не бе възможно целевият марж на печалбата да бъде установен въз основа на печалбата, която производителите от Съюза на сходния продукт разумно биха могли да очакват. По тази причина, както е обяснено в съображение 95 от временния регламент, Комисията сметна за целесъобразно да използва маржа на печалбата в размер на 5 % въз основа на реално наблюдаваните печалби в други отрасли на стоманодобивната промишленост, които не са засегнати от дъмпингов и субсидиран внос, като същият подход беше приложен и в други неотдавнашни разследвания на подобен продукт в същия сектор (9). Освен това следва да се отбележи, че във всички случаи наблюдаваният през 2007 г. марж на печалбата в размер на 3,7 % се счита за твърде нисък поради наличието и увеличението на дъмпинговия внос. Поради това целевият марж на печалбата от 5 % се запазва за целите на окончателните констатации.
4. Заключение относно вредата
(83)
Предвид гореизложеното Комисията заключи, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент. Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 78 - 105 от временния регламент се потвърждава.
Е. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въздействие на дъмпинговия внос
(84)
Един производител износител заяви, че във временния регламент не е бил взет предвид фактът, че промишлеността на Съюза се е възползвала от увеличеното потребление от 2009 г. нататък и че Комисията не може да допуска, че промишлеността на Съюза ще успее да запази своя пазарен дял за неопределен срок от време.
(85)
В отговор на тези доводи следва да се отбележи, че от разследването стана ясно, че пазарният дял на дъмпинговия индийски внос е нараствал с по-бързи темпове, отколкото потреблението на пазара на Съюза. Обемът на индийския дъмпингов внос нараства със 110 %, докато потреблението през същия период нараства с 50 %. Освен това разследването показа, че през същия период средната цена на внасяния от Индия продукт неизменно е по-ниска от средната цена на промишлеността на Съюза и през РП подбива средната цена на промишлеността на Съюза с 15 %. В резултат на това, въпреки че промишлеността на Съюза действително е отчела увеличено потребление до известна степен и е успяла да увеличи обема на продажбите си с 40 %, тя не е могла да запази пазарния си дял, както би могло да се очаква при подобряване на пазарните условия и предвид свободния ѝ производствен капацитет.
2. Въздействие на други фактори
2.1. Недъмпингов внос
(86)
През разглеждания период динамиката на обема и цените на недъмпинговия внос е сравнима с тази на дъмпинговия внос. Нещо повече - цените на дъмпинговия внос са почти на едно и също ниво с тези на недъмпинговия внос, като средните цени на недъмпинговия внос са по-ниски с 0,4 %. Освен това обемът на недъмпинговия внос представлява по-малко от 6 % от общия внос от засегнатата страна, а пазарният му дял е малко повече от един процент. Поради това Комисията смята, че вредата, причинена от недъмпинговия внос от засегнатата страна, не нарушава причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от засегнатата страна и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през РП.
2.2. Внос от трети държави
(87)
Двама индийски производители износители и правителството на Индия отново изтъкнаха, че в разследването е трябвало да бъде включен вносът на телове от неръждаеми стомани с произход от Китайската народна република („Китай“) и че въздействието на вноса от Китай върху пазара на Съюза и промишлеността на Съюза е било подценено.
(88)
Както е посочено в съображение 115 от временния регламент, от началния етап на процедурата не са представени доказателства за наличието на дъмпинг, причиняващ вреда на промишлеността на Съюза, които можеха да дадат основание за започване на антидъмпингово разследване относно вноса с произход от Китай. Поради това твърдението, че Китай е трябвало да бъде включен в обхвата на разследването, се отхвърля като неоснователно.
(89)
При все това вносът от Китай е отбелязал възходяща тенденция през разглеждания период и е достигнал пазарен дял от 8,3 % през РП, както е посочено в съображение 113 от временния регламент. Освен това цените на вноса от Китай са били по-ниски от цените на промишлеността на Съюза и тези на индийските производители износители на пазара на Съюза. Съответно бе допълнително проучено дали вносът от Китайската народна република е могъл да допринесе за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и да прекъсне причинно-следствената връзка между вредата и дъмпинговия внос от Индия.
(90)
От наличната в рамките на временния етап информация бе заключено, че продуктовият микс на китайския внос е различен и че асортиментът на китайските продукти е различен в сравнение с продуктите, продавани от промишлеността на Съюза, или дори продуктите с произход от Индия, продавани на пазара на Съюза.
(91)
След публикуването на временните мерки Комисията получи няколко твърдения, в които се посочва, че е възможно ниските цени на китайския внос през РП да прекъсват причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от Индия и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(92)
Направеният анализ на базата на статистическите данни за вноса по отношение на двата кода по КН, предмет на разследването, показа, че 29 % от китайския внос е в ниския пазарен сегмент (за код по КН 7223 00 99). Това отчасти обяснява защо цените на вноса от КНР като цяло са по-ниски от цените на промишлеността на Съюза и на индийските производители износители. Статистическите данни за код по КН 7223 00 99 също така показаха, че клиентите на китайските производители са основно в Обединеното кралство, където промишлеността на Съюза на практика не извършва производствена дейност.
Средна цена (EUR/метричен тон)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
72 230 019
2 974
3 286
3 436
2 995
72 230 099
765
1 458
1 472
1 320
Източник: Евростат
(93)
Що се отнася до код по КН 7223 00 19, направените анализи въз основа на КНП показаха, че промишлеността на Съюза и индийските производители са се конкурирали главно в по-високия ценови сегмент на пазара, където цените биха могли да бъдат четири пъти по-високи от цените в ниския сегмент в рамките на същия код по КН (10). Разследването също така показа, че като цяло различията в цените са свързани с вида на продукта и съдържанието на никел в него.
(94)
Що се отнася до цените на вноса от Китайската народна република, е необходимо да се отбележи, че от 2009 г. до РП средната цена на китайския внос остава по-висока от цената на дъмпинговия внос на индийските производители износители, както се вижда от следната таблица, показваща средната цена на китайския износ, който попада в код по КН 7223 00 19.
Средна цена (EUR/метричен тон)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
РП + 1
72 230 019
2 974
3 286
3 436
2 995
3 093
Източник: Евростат
(95)
През РП средната цена на вноса от КНР спада за първи път под цената на дъмпинговия внос от Индия. Беше установено обаче, че това е временно, тъй като китайските цени в годината след РП се повишават и отново стават по-високи от цените на вноса от Индия.
(96)
Освен това сравнението между обема на вноса от засегнатата страна и от Китайската народна република показа, че във всеки момент през разглеждания период и особено през РП равнището на вноса от Китайската народна република е много по-ниско в сравнение с това на вноса от Индия. Обемът на вноса от Китайската народна република като цяло е по-малко от половината от общия внос от Индия.
(97)
Поради това дори вносът от Китайската народна република също да е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза, не е възможно той да е оказал въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза до такава степен, че да е нарушил причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от засегнатата страна и понесената от промишлеността на Съюза вреда. Поради това съображение 113 от временния регламент се потвърждава.
2.3. Конкуренция от страна на други производители от Съюза
(98)
Една от страните посочи, че лошите финансови резултати на производителите от Съюза биха могли да се дължат на конкуренцията от страна на други производители от Съюза, които не са жалбоподатели или не са изразили подкрепата си за разследването на етапа на откриване на процедурата.
(99)
Пазарният дял на другите производители от Съюза се е променял, както следва:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Продажби в Съюза на другите производители от Съюза (метрични тонове)
34 926
55 740
55 124
55 124
Индекс (2009 г. = 100)
100
160
158
158
Пазарен дял на другите производители от Съюза
26,6 %
29,8 %
28,1 %
27,9 %
Източник: жалба и отговори на въпросника за определяне на представителността на жалбата
(100)
Производителите от Съюза, които не са жалбоподатели и които не са изразили изрично подкрепата си за разследването, представляват 44 % от общия обем на продажбите на Съюза, посочен в съображение 86 от временния регламент. Обемът на техните продажби нараства с 58 % от приблизително 34 926 тона през 2009 г. на 55 124 през разглеждания период. Това увеличение обаче е сравнително умерено в сравнение с растежа на дъмпинговия внос от Индия за същия период (+ 110 %). Освен това пазарният дял на тези производители от Съюза остава относително стабилен през разглеждания период и не бяха открити данни техните цени да са били по-ниски от цените на включените в извадката производители от Съюза. Поради това бе заключено, че техните продажби на пазара на Съюза не са допринесли за понесената от промишлеността на Съюза вреда.
3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(101)
Поради липсата на коментари изложеното в съображения 121 - 124 от временния регламент се потвърждава.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Общи съображения
(102)
Поради липсата на коментари съображение 125 от временния регламент се потвърждава.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(103)
Поради липсата на коментари изложеното в съображения 126 - 133 от временния регламент се потвърждава.
3. Интерес на несвързаните вносители
(104)
Поради липсата на коментари изложеното в съображения 142 - 144 от временния регламент се потвърждава.
4. Интерес на ползвателите
(105)
След налагането на временните мерки седем ползватели и едно сдружение на ползватели се свързаха с Комисията и заявиха интереса си да окажат съдействие на разследването. След като искането им беше получено, през април 2013 г. им бяха изпратени въпросници. Пълен отговор на въпросника обаче представиха само двама ползватели, а като цяло делът на оказалите съдействие ползватели представлява 12 % от общия внос от Индия през РП и 2,5 % от общото потребление в Съюза и тези ползватели са наели 32 лица за производството на крайни продукти с влагане на разглеждания продукт. Икономическото отражение на мерките върху ползвателите беше подложено на повторна оценка въз основа на новите налични данни в отговорите на въпросника и бяха извършени посещения на двама ползватели, за да се провери предоставената информация.
(106)
Ползвателите заявиха, че рентабилността от 9 %, посочена в съображение 136 от временния регламент, е твърде висока и не е представителна за стопанската дейност на ползвателите. След получаването на допълнителните отговори на въпросника средната рентабилност на всички оказали съдействие ползватели бе преизчислена и определена на 2 % от оборота.
(107)
Беше установено също така, че покупките от засегнатата страна на оказалите съдействие ползватели представляват средно 44 % от общите им покупки на разглеждания продукт и че за двама от тях засегнатата страна представлява изключителен източник на доставки. През РП оборотът на продукта, включващ разглеждания продукт, представлява средно 14 % от общия оборот на оказалите съдействие ползватели.
(108)
Ако се допусне най-неблагоприятното развитие за пазара на Съюза, т.е. че евентуалното увеличение на цените няма да може да бъде прехвърлено на дистрибуторската верига и че ползвателите ще продължат да закупуват от засегнатата страна същите обеми, митото би довело до спад на рентабилността на ползвателите за дейностите, за които се използва или част от които е разглежданият продукт, до реализирането на загуби, достигайки (отрицателна) рентабилност от - 0,6 %.
(109)
Комисията потвърждава, че на нивото на отделните ползватели въздействие в краткосрочен и дългосрочен план ще бъде по-съществено за тези от тях, които закупуват целия си внос от Индия. Те обаче са относително малко на брой (двама от оказалите съдействие ползватели). Освен това, при условие че техният индийски производител окаже съдействие, те имат възможността да поискат възстановяване на мита в съответствие с член 11 от основния регламент, ако всички условия за такова възстановяване са спазени.
(110)
Някои ползватели отново изразиха опасението си, че мерките ще засегнат някои видове телове, които не се произвеждат в Европа, а именно видове, включени в т.нар. „серии 200“, както е описано в съображение 139 от временния регламент. Според ползвателите липсата на производство в Съюза се дължи на ограниченото търсене и спецификата на производствения процес.
(111)
Разследването обаче показа, че такъв вид телове от неръждаеми стомани се произвеждат от промишлеността на Съюза и представляват малка част от пазара на Съюза. Също така за ползвателите съществуват алтернативни източници на доставка от държави, които не са обект на антидъмпингови или антисубсидийни мерки. Освен това други видове телове от неръждаеми стомани могат да бъдат използвани за същите цели. Следователно налагането на мерките не може да има значително въздействие върху пазара на Съюза и върху тези ползватели. Поради това твърдението се отхвърля.
(112)
Някои производители посочиха по-дългия срок за доставка на сходния продукт от производителите от Съюза в сравнение със срока за доставка на разглеждания продукт от Индия. При все това възможността търговците да поддържат запас от продуктите за бърза доставка не подлага на съмнение фактическите доказателства за неблагоприятното въздействие на дъмпинговия внос. Поради това този довод се отхвърля.
(113)
Като се има предвид гореизложеното, дори ако съществува вероятност някои ползватели да бъдат по-неблагоприятно засегнати от мерките върху вноса от засегнатата страна, отколкото други, се смята, че като цяло налагането на мерките ще е от полза за пазара на Съюза. По-специално се смята, че възстановяването на условията за лоялна търговия на пазара на Съюза ще позволи на промишлеността на Съюза да адаптира цените си към себестойността на производството, да запази производството и работните места, да си възвърне загубения пазарен дял и да се възползва от увеличените икономии от мащаба. Това би трябвало да даде възможност на промишлеността да постигне приемливи маржове на печалбата, които биха ѝ позволи да работи ефективно в средносрочен и дългосрочен план. Успоредно с това ще се подобри общото финансово положение на промишлеността. В допълнение при разследването беше установено, че мерките ще имат като цяло ограничено въздействие върху ползвателите и несвързаните вносители. Поради това в заключение се очаква общата полза от мерките да превиши въздействието върху ползвателите на разглеждания продукт на пазара на Съюза.
5. Заключение относно интереса на Съюза
(114)
С оглед на гореизложеното заключенията, посочени в съображения 145 и 146 от временния регламент, се потвърждават.
З. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Ниво на отстраняване на вредата
(115)
По отношение на един производител износител изчислението на нивото на отстраняване на вредата беше коригирано в посока намаление, след като той заяви, че са допуснати технически грешки от объркване на обменния курс за някои сделки и включване в изчислението на вътрешногрупови сделки. При липсата на други коментари съображения 148 - 151 от временния регламент се потвърждават.
(116)
Същият производител износител заяви, че индийският износ за Съюза е извършен чрез търговци на едро, а продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза са реализирани до крайни потребители, поради което Комисията не е извършила сравнението на подходящо ниво на търговия. Разследването обаче показа, че индийските производители износители продават и на двете категории клиенти, както и че се конкурират с производителите от Съюза за едни и същи категории клиенти.
2. Заключение относно нивото на отстраняване на вредата
(117)
Не бе изчислен индивидуален марж на вредата за Macro Bars and Wires, тъй като окончателният дъмпингов марж на това дружество е на равнище de minimis, както е посочено в съображение 51.
(118)
Използваната във временния регламент методология се потвърждава.
3. Окончателни мерки
(119)
С оглед на гореизложеното и в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент следва да се наложи окончателно антидъмпингово мито на ниво, достатъчно за отстраняване на вредата, причинена от дъмпинговия внос, като се вземе предвид маржа на субсидията, определен в Регламент (ЕС) № 419/2013 на Комисията.
(120)
Поради това ставките на дъмпинговото мито бяха определени чрез сравнение на маржовете на вредата с дъмпинговите маржове, като същевременно бяха взети под внимание маржовете на субсидиите, които бяха изцяло приспаднати от съответния дъмпингов марж. Вследствие на това ставките на окончателното антидъмпингово мито са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Изравнително мито
Марж на вредата
Ставка на окончателното антидъмпингово мито
GARG Inox
11,8 %
3,4 %
22,6 %
8,4 %
KEI Industries
7,0 %
0,0 %
41,9 %
7,7 %
Macro Bars and Wires
0,0 %
3,4 %
30,3 %
0,0 %
Nevatia Steel & Alloys
4,1 %
3,4 %
23,8 %
0,7 %
Raajratna Metal Industries
16,2 %
3,7 %
17,2 %
12,5 %
Venus group
11,6 %
3,0 %
23,4 %
8,6 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
6,8 %
0,0 %
32,1 %
6,8 %
Оказали съдействие дружества, които не са включени в извадката
8,4 %
3,4 %
23,7 %
5,0 %
Всички други дружества
16,2 %
3,7 %
41,9 %
12,5 %
(121)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на това разследване по отношение на тези дружества. Тези ставки на митото (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на продукти с произход от Индия, които са произведени от посочените конкретни правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с изрично посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(122)
Един от производителите износители в засегнатата страна предложи едностранно поет ангажимент (гаранция) по отношение на цените в съответствие с член 8, параграф 1 от основния регламент.
(123)
През последните години разглежданият продукт се характеризира със значителна нестабилност на цените си, поради което спрямо него не е подходящо да бъде поеман ангажимент за фиксирани цени. За да се преодолее този проблем индийският производител износител предложи клауза за индексиране на цените въз основа на разходите за суровини. В това отношение следва да се отбележи, че не бе установено да има пряка и точна връзка между колебанията на цените и на индекса, поради което индексирането не се счита за целесъобразно. Освен това при разследването беше установено, че са налице различни видове на разглеждания продукт, които не могат да бъдат лесно разграничени и показват значителни различия в цените.
(124)
При това производителят износител произвежда цяла гама продукти от неръждаема стомана и може да ги продава на същите клиенти в Европейския съюз чрез свързани търговски дружества. Това би създало сериозен риск от компенсиране между различните продукти и би направило ефективното наблюдение на ценовия ангажимент изключително трудно.
(125)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията заключи, че предложението за поемане на ценови ангажимент не може да бъде прието.
(126)
Всяко искане за прилагане на индивидуална антидъмпингова митническа ставка по отношение на дадено дружество (например при промяна в наименованието на субекта или след създаване на нови структури за производство или продажби) следва да се изпрати във възможно най-кратки срокове до Комисията (11) заедно с цялата съответна информация, по-специално за промени в дейността на дружеството, свързани с производството, продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби във връзка например с промяната на наименованието или промяната в структурите за производство и продажби. Ако е целесъобразно, регламентът за налагане на окончателно дъмпингово мито ще бъде съответно изменен чрез актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
4. Окончателно събиране на временните антидъмпингови мита
(127)
С оглед на мащаба на установените дъмпингови маржове и предвид степента на причинената на промишлеността на Съюза вреда се счита за необходимо сумите, обезпечени чрез временното дъмпингово мито, наложено с временния регламент, да бъдат окончателно събрани до размера на наложените окончателни мита,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
-
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром,
-
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana and Pune, Maharashtra
8,4
B931
KEI Industries Ltd, New Delhi
7,7
B925
Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra
0,0
B932
Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra
0,7
B933
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
12,5
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
8,6
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
8,6
B777
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
8,6
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
8,6
B779
Viraj Profiles Ltd., Thane, Maharashtra and Mumbai, Maharashtra
6,8
B780
Дружества, изброени в приложението
5,0
B781
Всички други дружества
12,5
B999
3. Прилагат се действащите разпоредби относно митата, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
Когато производител износител от Индия представи на Комисията достатъчно доказателства
а)
че не е изнасял стоките, описани в член 1, параграф 1 и с произход от Индия, през разследвания период (1 април 2011 г. - 31 март 2012 г.),
б)
че не е свързан с износител или производител, който е обект на мерките, наложени с настоящия регламент, както и
в)
че или действително е изнасял разглеждания продукт, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза след края на разследвания период,
член 1, параграф 2 може да бъде изменен, като в списъка в приложение се добави нов производител износител.
Член 3
Сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито в съответствие с Регламент (ЕС) № 418/2013 върху вноса на телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
-
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром,
-
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия, се събират окончателно. Обезпечените суми, които превишават размера на ставките на окончателното антидъмпингово мито, се освобождават.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 5 ноември 2013 година.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1106/2013,
5. november 2013,
millega kehtestatakse teatava Indiast pärit roostevaba terastraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”), (1) eriti selle artiklit 9,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Ajutised meetmed
(1)
Euroopa Komisjon („komisjon”) kehtestas 3. mail 2013 määrusega (EL) nr 418/2013 (2) (edaspidi „ajutine määrus”) teatava Indiast („asjaomane riik”) pärit roostevaba terastraadi Euroopa Liitu („liit”) importimise suhtes ajutise dumpinguvastase tollimaksu.
(2)
Uurimine algatati pärast seda, kui Euroopa raua- ja terasetööstuse liit (Eurofer) (edaspidi „kaebuse esitaja”) esitas 28. juunil 2012. aastal kaebuse liidu tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 50 % teatava roostevaba terastraadi kogutoodangust liidus.
(3)
Samaaegse subsiidiumivastase uurimise tulemusena kehtestas komisjon teatava asjaomasest riigist pärit roostevaba terastraadi impordi suhtes määrusega (EL) nr 419/2013 (3) ajutise tasakaalustava tollimaksu ja määrusega (EL) nr 861/2013 (4) lõpliku tasakaalustava tollimaksu.
2. Uurimisega seotud isikud
(4)
Uurimise esialgses etapis moodustati India eksportivatest tootjatest ja liidu tootjatest valim. Esialgses etapis taheti valimit moodustada ka sõltumatutest importijatest. Kuna aga kaks kolmest valimisse kaasatud importijast ei saatnud küsimustikule vastuseid, ei olnud importijate väljavõtteline uuring enam teostatav. Seepärast kasutati lõplike järelduste tegemiseks kogu teavet, mis oli kättesaadav koostööd tegevate importijate kohta, eelkõige niivõrd, kui see oli seotud liidu huvidega.
(5)
Üks eksportiv tootja väitis, et kuna liidu tootmisharu kantud kahju kindlakstegemiseks ei kasutatud kaebuse esitajate hulka mitte kuuluvate äriühingute müüki, ei saa liidu tootjate valimit pidada representatiivseks. Nimetatud nõue lükati tagasi, sest valimi koostamisel võeti aluseks kõikidelt koostööd tegevatelt liidu tootjatelt saadud vastused, olenemata sellest, kas need tootjad representatiivsuse kindlakstegemise etapis toetasid kaebust või mitte, ja valim moodustati tootmismahtude põhjal.
(6)
Üks liidu tootjaga seotud eksportiv tootja oli kaebuse vastu ja taotles individuaalset kontrollimist, sest väikeste ekspordimahtude tõttu ei kaasatud teda eksportivate tootjate valimisse. Ka vastavat liidu tootjat ei kaasatud väikese tootmismahu tõttu liidu tootjate valimisse. Komisjon nõustus individuaalse kontrollimisega, kuid eksportiv tootja võttis oma taotluse tagasi.
(7)
Seitse valimist välja jäänud India eksportivat tootjat taotlesid individuaalset kontrollimist. Kaks neist vastasid küsimustikule, viis aga mitte. Kahest vastused saatnud tootjast üks võttis individuaalse kontrollimise taotluse tagasi. Selle tulemusena vaatas komisjon läbi ühe valimist välja jäänud India eksportiva tootja taotluse, nimelt:
-
KEI Industries Limited, New Delhi (KEI).
(8)
Esialgses etapis leiti, et mitte ükski algul valimisse kaasatud eksportiv tootja ei ole esitanud piisavalt usaldusväärset teavet, seepärast kohaldati algmääruse artiklit 18. Komisjon otsustas laiendada valimit kolme äriühingu võrra, lähtudes nende ekspordimahust ja koostöövalmidusest, mida nad ilmutasid menetluse algatamise järel. Selle tulemusena on komisjon vaadanud läbi küsimustiku vastused ja teinud kontrollkäigud järgmiste India eksportivate tootjate valdustesse:
-
Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana;
-
Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra;
-
Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra.
(9)
Peale eespool kirjeldatu kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 4-7 ja 14.
3. Uurimisperiood ja vaatlusalune periood
(10)
Nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 20, hõlmas dumpingut ja kahju käsitlev uurimine ajavahemikku 1. aprillist 2011 kuni 31. märtsini 2012 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2009 kuni 31. märtsini 2012 (edaspidi „vaatlusalune periood”).
4. Järgnenud menetlus
(11)
Pärast selliste oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, mille põhjal oli otsustatud kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed (edaspidi „esialgne avalikustamine”), esitas märkusi mitu huvitatud isikut, nimelt kõik kolm valimisse kaasatud eksportivat tootjat, see eksportiv tootja, kes oma individuaalse kontrollimise taotluse tagasi võttis, kaebuse esitaja ja 11 kasutajat. Kõigile huvitatud isikutele, kes esitasid vastava taotluse, võimaldati ärakuulamine. Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist. Kõik saadud märkused vaadati läbi ning neid võeti vajaduse korral arvesse.
(12)
Komisjon teatas huvitatud isikutele olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille alusel kavatses ta soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist teatava asjaomasest riigist pärit roostevaba terastraadi impordi suhtes ja ajutise tollimaksu abil tagatud summade lõplikku sissenõudmist (edaspidi „lõplik avalikustamine”). Huvitatud isikutele nähti samuti ette aeg, mille jooksul nad said esitada märkusi lõpliku avalikustamise kohta. Kõik saadud märkused vaadati läbi ning neid võeti vajaduse korral arvesse.
(13)
Pärast lõplikku avalikustamist saadud märkuste põhjal teatas komisjon huvitatud isikutele teatavate eksportivate tootjate dumpingutaseme kohta tehtud järelduste muutmisest. Huvitatud isikutele nähti uuesti ette aeg, mille jooksul nad said esitada märkusi täiendava avalikustamise kohta. Kõik saadud märkused vaadati läbi ning neid võeti vajaduse korral arvesse. Üks huvitatud isik - kaebuse esitaja - kritiseeris tõsiasja, et teatavate eksportivate tootjate dumpingu taseme kohta tehtud järeldusi muudeti uute andmete ja märkuste põhjal, mis saadi pärast esialgset avalikustamist ja uurimise lõplikus etapis. Samuti väitis ta, et tema menetlusõigusi on rikutud.
(14)
Komisjon leidis siiski, et ta peab võtma arvesse huvitatud isikutelt saadud esildisi ning vajaduse korral muutma oma järeldusi, kui märkused on põhjendatud. Mitte ühelgi neist juhtudest ei kasutatud dumpingu kindlakstegemiseks uusi kontrollimata andmeid. Peale selle järgiti kõikide huvitatud isikute menetlusõigusi, sest neid informeeriti nõuetekohaselt ja õigeaegselt ning neile anti sama tähtaeg märkuste esitamiseks.
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
(15)
Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 21, on vaatlusalune toode määratluse kohaselt roostevaba terastraat, mis sisaldab:
-
2,5 massiprotsenti või rohkem niklit, välja arvatud traat, mis sisaldab niklit vähemalt 28 massiprotsenti, kuid mitte üle 31 massiprotsendi, ja kroomi vähemalt 20 massiprotsenti, kuid mitte üle 22 massiprotsendi,
-
alla 2,5 massiprotsendi niklit, välja arvatud traat, mis sisaldab kroomi vähemalt 13 massiprotsenti, kuid mitte üle 25 massiprotsendi, ja alumiiniumi vähemalt 3,5 massiprotsenti, kuid mitte üle 6 massiprotsendi,
ja mis praegu klassifitseeritakse CN-koodide 7223 00 19 ja 7223 00 99 alla ning on pärit asjaomasest riigist.
(16)
Mõni kasutaja väljendas muret selle üle, et ei tehta vahet vaatlusaluse toote ja samasuguse toote eri liikide vahel, sest kõigi tooteliikide puhul eksisteerib väga lai tootevalik. Eriti tunti muret selle üle, kuidas on uurimise käigus võimalik tagada kõigi tooteliikide õiglane võrdlus. Nagu enamiku uurimiste puhul, hõlmab vaatlusaluse toote määratlus palju erinevaid tooteliike, millel on samad või sarnased füüsikalised, tehnilised ja keemilised põhiomadused. Asjaolu, et need omadused võivad tooteliigiti varieeruda, võib tõepoolest põhjustada olukorra, et määratlusega hõlmatakse palju erinevaid liike. See on nii ka käesoleva uurimise puhul. Komisjon võttis tooteliikide vahelisi erinevusi arvesse ja tagas õiglase võrdluse. Igale tooteliigile, mida tootsid ja müüsid India eksportivad tootjad ning mida tootis ja müüs liidu tootmisharu, anti ainukordne kontrollnumber. Number sõltus toote põhiomadustest, antud juhul terase klassist, tõmbetugevusest, kattest, pinnast, läbimõõdust ja kujust. Sellepärast võrreldi liitu eksporditud traadiliike toote kontrollnumbri alusel selliste liidu tootmisharu toodetud ja müüdud toodetega, millel on samad või sarnased omadused. Kõik need tooteliigid kuulusid algatamisteates (5) ja ajutises määruses esitatud vaatlusaluse toote ja samasuguse toote määratluse alla.
(17)
Üks isik kordas oma väidet, et niinimetatud kõrgtehnilised tooteliigid on erinevad ega ole asendatavad muude vaatlusaluse toote liikidega. Sellest tulenevalt tuleks need toote määratlusest välja jätta. Kui määratakse kindlaks, et tegemist on toodetega, mis on sarnased, nii et need kuuluvad sama tooteliigi alla, tuleb kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktikaga (6) läbi viia hindamine, et teha kindlaks, kas neil on samad tehnilised ja füüsikalised omadused, samad põhilised lõppkasutajad ning sama hinna ja kvaliteedi suhe. Sellega seoses tuleks samuti hinnata nende toodete vastastikust asendatavust ja seda, kas need on konkureerivad tooted. Uurimise tulemusel leiti, et asjaomase isiku viidatud nn kõrgtehnilistel tooteliikidel on samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused, mis muudel uurimisega hõlmatud toodetel. Nad on roostevabast terasest ja tegemist on traadiga, ka tootmisprotsess on sarnane, selles kasutatakse samasuguseid masinaid, nii et tootjad võivad vastavalt nõudlusele lülituda ümber ühelt tootevariandilt teisele. Sellepärast konkureerivad tootjad suurt roostevaba terastraadi valikut hõlmavate lepingute pärast, kuigi eri liiki traadid ei ole otseselt omavahel asendatavad ega konkureeri otseselt üksteisega. Pealegi toodavad ja müüvad neid tooteliike niihästi liidu tootmisharu ettevõtted kui ka India eksportivad tootjad, kasutades sarnast tootmismeetodit. Seetõttu ei saa selle väitega nõustuda.
(18)
Vastuseks lõplikule avalikustamisele väitis üks isik, et analüüs, mille komisjon koostas, et teha kindlaks, kas uurimine peaks hõlmama nn kõrgtehnilisi tooteliike, ei ole piisavalt põhjalik. See väide lükati tagasi. Uurimise tulemusel tehti kindlaks, et kõrgtehnilised tooteliigid kuuluvad põhjenduses 17 osutatud tootemääratluse alla. Huvitatud isik on ekslikult eeldanud, et kõik kohtupraktikas osutatud kriteeriumid peavad olema täidetud üheaegselt - see ei ole nii. Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktika (7) kohaselt on komisjonil toote määratluse piiritlemisel suur otsustusõigus ja ta peab oma hinnangus tuginema kohtu välja töötatud kriteeriumidele. Sageli, nagu ka käesoleva juhtumi puhul, võivad teatavad kriteeriumid kallutada hinnangut ühele või teisele poole; sellises olukorras peab komisjon koostama üldhindamise, nagu käesoleval juhul on tehtud. Seepärast on huvitatud isik ekslikult eeldanud, et sama tootemääratluse alla kuulumiseks peavad tooteliigi kõik omadused olema samad.
(19)
Mõni kasutaja väitis, et nn 200. seeria roostevaba terastraat tuleks toote määratlusest välja jätta. Eelkõige väitsid nad, et seda liiki traati liidu tootmisharu praktiliselt ei tooda. See väide ei ole siiski põhjendatud. Esiteks ei ole asjaolu, et liidu tootmisharu ei tooda teatavat tooteliiki, piisav põhjus selleks, et jätta asjaomane tooteliik uurimisega hõlmamata, kui tootmisprotsess on selline, et liidu tootjad võiksid kõnealust tooteliiki tootma hakata. Teiseks leiti - nagu ka kõrgtehnilise traadi puhul -, et need vaatlusaluse toote liigid on füüsikaliste, keemiliste ja tehniliste põhiomaduste poolest identsed või sarnased muude samasuguse toote liikidega, mida toodab või müüb liidu tootmisharu. Seetõttu ei saa selle väitega nõustuda.
(20)
Teiseks väitsid nad, et vaatlusaluse toote määratlusega tuleks hõlmata ka valtstraat. Kuigi valtstraati kasutatakse toormena vaatlusaluse toote tootmisel, võib seda kasutada ka teistsuguste toodete, näiteks kinnituste ja naelte tootmisel. Erinevalt vaatlusalusest tootest ei kujuta valtstraat endast seega terasest valmistoodet. Külmvormimist hõlmava tootmisprotsessi abil saab muu hulgas ka valtstraadi muuta vaatlusaluseks tooteks või samasuguseks tooteks. Sellest tulenevalt ei saa valtstraati lugeda toote määratluse alla kuuluvaks algmääruse tähenduses.
(21)
Eespool esitatud teavet arvesse võttes kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 21-24 esitatud vaatlusaluse toote ja samasuguse toote määratlus.
C. DUMPING
1. Sissejuhatus
(22)
Kolme valimisse kaasatud India eksportiva tootja valdustesse tehtud kontrollkäikude ja kogutud teabe järgneva analüüsimise ajal leiti, et nad kõik olid esitanud mõningat teavet, mida ei saanud pidada usaldusväärseks. Komisjon jätkas oma uurimist, analüüsides kogu teavet, mis esitati talle vastuseks esialgsele avalikustamisele ja sellele järgnenud ärakuulamiste käigus.
(23)
Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 26, leidis komisjon ühe eksportiva tootja puhul, et küsimustiku vastustes esitatud kulud ei ole vastavuses äriühingusisese kuluarvestussüsteemiga. Äriühing väitis, et mittevastavus tuleneb registreerimisvigadest ja varude väärtuse hindamise meetodist, mis on äriühingusisese kuluarvestussüsteemi ja aastaaruandes avaldatud andmete puhul erinev.
(24)
Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 28, olid äriühingusisese kuluarvestussüsteemi andmed küll kooskõlas äriühingu auditeeritud finantsaruannetega, kuid ei olnud võimalik kontrollida äriühingusisesest kuluarvestussüsteemist traaditootmisüksuse kohta saadud andmete vastavust äriühingu poolt spetsiaalselt uurimisküsimustiku vastusena koostatud kulutabelitele. Sellest tulenevalt leitakse kooskõlas algmääruse artikliga 18, et kõnealuse dumpinguvastase uurimise käigus tuleks kasutada äriühingusiseses kuluarvestussüsteemis sisalduvat teavet.
(25)
Seepärast kohandas komisjon esialgu kuluandmeid, mille nimetatud eksportiv tootja oli esitanud küsimustikule vastates, kasutades selleks äriühingusisesest kuluarvestussüsteemist saadavaid fakte.
(26)
Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 27, väitis eksportiv tootja, et äriühingusiseses kuluarvestussüsteemis sisalduvad andmed ei ole usaldusväärsed ning neid ei tohiks uurimise käigus kasutada. Äriühing tõi sisearvestuse arvudes, mille komisjon oli võtnud kulude kohandamisel aluseks, esile mitu viga ja määratlusprobleemi. Äriühing väitis, et komisjon oleks analüüsis pidanud aluseks võtma küsimustiku vastustes märgitud kulud. Lisaks esitas äriühing hiljem, pärast ajutiste meetmete kehtestamist, andmed, milles sisearvestuses ja küsimustiku vastustes esitatud traaditootmiskulud olid omavahel vastavusse viidud. Selle põhjal, võttes ühtlasi arvesse kontrollkäigul kogutud tõendeid, võiks seega aktsepteerida teatavaid tootmiskulusid, nagu kõnealune äriühing neid algul oma küsimustiku vastustes esitas.
(27)
Olemasolevate tõendite valguses ei saa aga teatavate äriühingu poolt küsimustiku vastustes esitatud kulude, nagu näiteks üldkulude ja finantskulude jaotust pidada uurimise seisukohalt usaldusväärseks. Komisjon leidis, et need kulud tuleks jaotada äriühingu kogukäibe ja müüdud kauba maksumuse põhjal vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 5. Selle põhjal sai enamikku küsimustiku vastustes esitatud kulusid aktsepteerida ja käibe jaotus lepiti äriühinguga kokku uurimise lõplikus etapis. Dumpingumarginaali tase vähenes, kui pakkimiskulud ja teatavad üldkulud uuesti läbi vaadati. Seega leitakse, et selle eksportiva tootja dumpingumarginaali kindlaksmääramiseks ei tuleks enam kasutada algmääruse artiklit 18.
(28)
Nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 30, leidis komisjon ühe teise eksportiva tootja puhul, et selle äriühingu poolt küsimustiku vastustes esitatud andmed tooraine ostmise ja tarbimise kohta ei ole vastavuses tootja laoarvestussüsteemist leitud andmetega. Eelkõige ilmnes, et jaotus teraseklasside kaupa oli kummaski andmeallikas erinev. Komisjon tegi kindlaks, et teraseklass on lõpptoote maksumuse määramisel otsustav tegur ja et ebausaldusväärne teave teraseklasside kohta võib tugevasti moonutada üksikute tooteliikide kulude ja müügihinna kindlaksmääramist ning võib seega olla eksitav; ta andis eksportivale tootjale mitmel korral sellest olulisest kaalutlusest teada.
(29)
Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 31, väitis eksportiv tootja siiski, et failid, mis sisaldasid andmeid tooraineostude kohta ja mille komisjon leidis kontrollkäigu ajal, olid mittetäielikud, sest äriühingu teised üksused olid ostnud täiendavalt toorainet, kuid ei olnud neist ostudest teada andnud ning need ei sisaldunud failides, mille komisjon kontrollkäigu ajal leidis ja millega ta tutvus. Peale selle väitis eksportiv tootja, et täheldatud lahknevused kogustes teraseklasside kaupa tulenevad asjaolust, et mõned teraseklassid kattuvad osaliselt üksteisega ning et tootmisprotsessi mõne osa puhul ei ole võimalik individuaalsete teraseklasside tasandil arvestust pidada.
(30)
Ajutise määruse põhjenduses 32 märkis komisjon siiski, et äriühingu eeltoodud väited tooraine täiendava ostmise kohta ei ole tõendatud ning igal juhul pole need piisavad selgitamaks täheldatud lahknevusi üksikute teraseklasside tasandil. Samuti märkis komisjon, et äriühing oli väitnud, et kõigis tootmisetappides ei olnud võimalik üksikute teraseklasside kaupa täpset arvestust pidada. See väide vähendab teraseklasside arvestussüsteemi usaldusväärsust veelgi. Seepärast tuli teraseklasside kohta esitatud teavet esialgu käsitada eksitavana.
(31)
Ajutise määruse põhjenduses 33 leidis komisjon, et esitatud tooraine jaotusandmed teraseklasside kaupa ei olnud usaldusväärsed ning neid ei peaks esialgu arvesse võtma ning et otsused tuleks teha kättesaadavate faktide alusel vastavalt algmääruse artiklile 18. Kuna arvestussüsteem ei olnud tervikuna usaldusväärne, ei olnud võimalik teha otsuseid mitte ühegi aruandes kajastatud teraseklassi alusel. Sellepärast kasutati kõiki tooteid hõlmava üldise dumpingumarginaali arvutamiseks kogu tooraine kui terviku kogutarbimist, võtmata arvesse jaotust teraseklasside kaupa.
(32)
Pärast esialgsete järelduste avalikustamist vaidlustas äriühing selle esialgse lähenemisviisi üldjoontes, kuid ei suutnud endiselt esitada üksühest vastavust toote kontrollnumbri tasemel. Ent uurimise hilisemas etapis esitas äriühing piisaval määral vastavusse viidud andmed, kui tooraine rühmitati peamiste teraseklassi seeriate kaupa vastavalt nende keemilisele koostisele (nn 200., 300. ja 400. seeria teras vastavalt AISI klassifikatsioonile). Äriühing pakkus välja ka alternatiivse rühmitamisviisi, milles täiendava rühmitustegurina lisati lõppkasutus. Kuna aga lõppkasutust ei saa kontrollida, arvutas komisjon dumpingumarginaali ümber teraseklasside kaupa, mis rühmitati keemilise koostise järgi vastavalt teraseklasside sarjadele (AISI klassifikatsiooni 200., 300. ja 400. seeria). Teraseklasside seeriad kujutavad endast üldkasutatavat, objektiivset ja kontrollitavat kriteeriumi, ent selle konkreetse äriühingu puhul ei võimaldanud kontrollnumbri kasutamine viia andmeid täielikult vastavusse ning seepärast ei saaks tagada õiglast võrdlust usaldusväärsete andmete alusel algmääruse tähenduses.
(33)
Kuna äriühingu esitatud lisateave ei võimaldanud aga andmeid uurimise jaoks piisavalt üksikasjalikult vastavusse viia, jäädakse esialgse järelduse juurde, et äriühingu jälgitavussüsteemid ei ole piisavalt usaldusväärsed, ning tootmiskulude lõplikuks kindlakstegemiseks ja dumpingumarginaali arvutamiseks kohaldatakse algmääruse artiklit 18 - seega põhineb see eelmises põhjenduses osutatud alternatiivil.
(34)
Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 34, leidis komisjon kolmanda eksportiva tootja puhul kontrollkäigu ajal, et küsimustiku vastustes esitatud andmed toorainevoogude kohta ei ole kooskõlas tootja raamatupidamissüsteemis sisalduvate andmetega. Ilmnes, et jaotus teraseklasside kaupa on kummaski andmeallikas erinev.
(35)
Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 35, tunnistas eksportiv tootja küll, et küsimustiku vastused sisaldasid mõningaid vigu, ent väitis siiski, et kui võtta arvesse varudes toimunud muutusi, on tooraine üldkogustes täheldatud erinevused siiski võimalik kooskõlla viia. Kuid äriühing väitis ühtlasi, et osaliselt kattuvad teraseklassid ei võimalda andmeid täielikult kooskõlla viia iga üksiku teraseklassi kaupa. Esialgse avalikustamise järel esitatud märkustes väitis äriühing ka, et mõnikord ei vastanud müügiarvele märgitud teraseklass tegelikult eksporditavale teraseklassile. Peale selle väitis äriühing, et roostevaba terase tööstuses ei kasutatud teraseklasse eriti täpselt, vaid et pigem esinesid erinevused teraseklassi avaldatud keemilise koostise ja tegeliku toote vahel. Äriühing väitis, et neid selgitusi arvesse võttes puudutaksid komisjoni täheldatud lahknevused ainult tühist osa ekspordist.
(36)
Komisjon leidis, et avastatud lahknevusi ei saa kogu ulatuses selgitada juhuslike ebatäpsustega. Vastupidi: esitatud argumendid õõnestasid veelgi äriühingu arvestussüsteemi usaldusväärsust tervikuna, eelkõige arvestades teraseklasside otsustavat rolli lõpptoote maksumuse määramisel.
(37)
Uurimise hilisemas etapis väitis äriühing aga, et kui komisjon ei aktsepteeri äriühingu algselt esitatud andmeid teraseklasside kohta, ei ole täpsemat tulemust võimalik saada ka siis, kui selle asemel, et koondada ühtekokku kõik toote kontrollnumbrid, nagu tehti ajutises etapis, koondaks komisjon ühte rühma ainult need konkreetsed teraseklassid, mille vahel on leitud lahknevusi, või teise võimalusena koondaks teraseklassid rühmadesse nende keemilise koostise põhjal, mida väljendavad teraseklasside seeriad (AISI klassifikatsiooni 200., 300. ja 400. seeria). Äriühing pakkus ühtlasi välja veel ühe meetodi 300. seeria teraseklasside rühmitamiseks väiksematesse allrühmadesse.
(38)
Sellest tulenevalt arvutas komisjon dumpingumarginaali uuesti ümber teraseklassi rühmade põhjal, lähtuvalt nende keemilisest koostisest, mida väljendavad teraseklasside seeriad (AISI klassifikatsiooni 200., 300. ja 400. seeria), et järgida sama meetodit, mida on kirjeldatud põhjenduses 30. Teraseklasside seeriad kujutavad endast üldkasutatavat, objektiivset ja kontrollitavat kriteeriumi, ent selle konkreetse äriühingu puhul ei võimaldanud kontrollnumbri kasutamine viia andmeid täielikult vastavusse ning seepärast ei saaks tagada õiglast võrdlust usaldusväärsete andmete alusel algmääruse tähenduses.
(39)
Kuna äriühingu esitatud lisateave ei võimaldanud aga andmeid uurimise jaoks piisavalt üksikasjalikult vastavusse viia, jäädakse esialgse järelduse juurde, et äriühingu jälgitavussüsteemid ei ole piisavalt usaldusväärsed, ning tootmiskulude lõplikuks kindlakstegemiseks ja dumpingumarginaali arvutamiseks kohaldatakse algmääruse artiklit 18 - seega põhineb see eelmises põhjenduses osutatud alternatiivil.
(40)
Kaebuse esitaja väitis, et vaatlusaluse toote rühmitamine teraseklassidesse ei lase komisjonil teha korrektset kasumlikkuse testi, et määrata normaalväärtus toote kontrollnumbrite kaupa.
(41)
Komisjon teeb seda analüüsi tasemel, mis on kooskõlas eksportivate ja liidu tootjate sisemise arvestussüsteemiga, mis võimaldab esitatud arve tõendada. Seega lükatakse väide tagasi.
(42)
Kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 37 ja 38.
2. Normaalväärtus
(43)
Ühe eksportiva tootja puhul, kelle suhtes kohaldatakse algmääruse artiklit 18, on normaalväärtuse määramine uuesti läbi vaadatud pärast seda, kui tema tootmiskulud ümber hinnati. Lõplikus etapis võeti tootmiskulude kindlaksmääramisel aluseks teatatud tootmiskulud tooteühiku kohta, millele lisati müügi-, üld- ja halduskulud, k.a finantskulud, kasutades algmääruse artikli 2 lõikes 5 lubatud jaotusmeetodit.
(44)
Kolme viimati valimisse kaasatud eksportiva tootja puhul ja selle eksportiva tootja puhul, kellele võimaldati individuaalne kontrollimine, leiti omamaine müük olevat üldiselt representatiivne, moodustades vähemalt 5 % äriühingu vaatlusaluse toote ekspordimüügist liitu. Sama representatiivsuskontroll tehti ka igale tooteliigile, mida viimati valimisse kaasatud tootjad müüsid omamaisel turul ja mis leiti olevat võrreldav liitu ekspordiks müüdavate tooteliikidega vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2.
(45)
Tehes kindlaks, kui suure osa moodustas uurimisperioodil kasumlik müük sõltumatutele klientidele omamaisel turul, uuris komisjon samuti, kas viimati valimisse kaasatud eksportivate tootjate ja individuaalselt kontrollitava eksportiva tootja omamaist müüki saab pidada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunuks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4.
(46)
Ühe viimati valimisse kaasatud eksportiva tootja puhul leiti, et äriühingu poolt algul esitatud kulude jaotus ei olnud adekvaatne, sest selles ei olnud arvesse võetud traadi jämedust, mis on üks peamisi kulutegureid. Äriühingu nõusolekul kohandati kulude jaotamise meetodit.
(47)
Ühe teise viimati valimisse kaasatud eksportiva tootja puhul korrigeeriti dumpingumarginaali määramisel tehtud tehniline viga. Peale selle palus tootja, et komisjon teeks täiendavaid kohandusi kasumlikkuse katses ja hinnasoodustustes. Neid nõudeid ei peetud põhjendatuks.
(48)
Selle eksportiva tootja puhul, kellele võimaldati individuaalne kontrollimine, parandati tehniline viga. Sama eksportiv tootja esitas täiendavaid väiteid komisjoni poolt kindlakstehtud müügi-, üld- ja halduskulude ning riigisiseste transpordikulude kohta ja palus teha kohanduse vaatlusaluse toote füüsiliste erinevuste arvessevõtmiseks sise- ja eksporditurul. Need väited lükati tagasi, kuna arvutused põhinesid äriühingu esitatud kuluandmetel, mida oli kontrollkäigu ajal kontrollitud, ja kuna füüsiliste erinevuste väide ei leidnud tõendamist.
(49)
Selle tulemusena kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 39-48 kirjeldatud normaalväärtuse määramise metoodika, mida kohaldati ka kolme viimati valimisse kaasatud eksportiva tootja suhtes ja selle eksportiva tootja suhtes, kellele võimaldati individuaalne kontrollimine.
3. Ekspordihind
(50)
Ühe eksportiva tootja puhul parandati tema väidete peale teatavad tehnilised vead: nimelt oli kohati kasutatud vale vahetuskurssi ja eksikombel olid dumpinguarvutustesse lisatud teatavad kontsernisisesed müügitehingud.
(51)
Ühe teise eksportiva tootja puhul oli dumpinguarvutustesse lisatud seotud äriühingu kaudu toimunud müük.
(52)
Üks viimati valimisse kaasatud eksportivatest tootjatest väitis, et hüvitised, mida ta oli saanud DEPB- ja DDS-toetuskava alusel, tuleb lisada ekspordihindadele.
(53)
Üks teine viimati valimisse kaasatud eksportiv tootja esitas DDS-toetuskava alusel saadud hüvitised negatiivsete hinnasoodustustena, suurendades nõnda kunstlikult ekspordihinda.
(54)
Komisjon analüüsis mõlema äriühingu hinnakäitumist liidu turul ja jõudis järeldustele, mis tulenesid algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaldamisest ja mis seega ei vaja edasist korrigeerimist. Esimesena nimetatud äriühingu väide lükati seega tagasi ja viimasena nimetatud äriühingu soodustust ei võetud arvesse.
(55)
Üks viimati valimisse kaasatud eksportivatest tootjatest väitis, et tema ekspordihindu tuleks korrigeerida ülespoole, et viia need vastavusse tema omamaiste hindadega, sest tema omamaine müük toimus oma kaubamärgi all, saavutades seeläbi kõrgema hinnataseme. Äriühing ei suutnud aga tõendada, et arved, mille kohta ta selle väite esitas, olid tõepoolest seotud kaubamärgi all toimunud müügiga, ning seega lükati see väide tagasi.
(56)
Kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 50-52.
4. Võrdlus
(57)
Üks eksportiv tootja väitis, et kuna tema tootmiskulude kindlakstegemiseks arvestati kõik toote kontrollnumbrid kokku, tuleks ka ekspordihindu käsitleda samamoodi ja normaalväärtusega võrdlemisel tulnuks kasutada ühtainsat ekspordihinda.
(58)
Komisjon püüdis uurimise käigus saada andmeid kulude ja ekspordihinna kohta toote kontrollnumbri järgi, ei saanud aga asjaomaselt äriühingult andmeid, mis oleksid olnud vajalikul määral vastavuses ja oleksid võimaldanud teha tootmiskulud usaldusväärselt kindlaks toote kontrollnumbri põhjal. Uurimisel ei leitud aga mingeid puudusi toote kontrollnumbri järgi esitatud ekspordihindade tasemes ning seega ei oleks olnud asjakohane kohaldada tegelike ekspordihindade kindlakstegemiseks algmääruse artiklit 18. Kuna komisjon ei pea sobivaks vähendada teatatud hindade üksikasjalikkuse määra, arvestades õiglaseks võrdluseks vajalikke uurimisstandardeid, lükati väide tagasi.
(59)
Kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 53-55.
5. Dumpingumarginaalid
(60)
Nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõigetes 11 ja 12, võrreldi iga valimisse kaasatud äriühingu puhul samasuguse toote kohta kindlaks määratud kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote kaalutud keskmise ekspordihinnaga.
(61)
Kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 6 tuleb seetõttu, et kahe suhtes kolmest algselt valimisse kaasatud eksportivast tootjast kohaldatakse algmääruse artiklit 18, valimist välja jäetud koostööd tegevate eksportivate tootjate dumpingumarginaal määrata selle algselt valimisse kaasatud eksportiva tootja keskmise dumpingumarginaali põhjal, kelle suhtes algmääruse artiklit 18 enam ei kohaldata, ja nende kahe viimati valimisse kaasatud äriühingu keskmise dumpingumarginaali põhjal, kelle dumpingumarginaalid ei ole miinimumtasemel. Sellest lähtuvalt arvutati valimist välja jäetud koostööd tegevate äriühingute dumpingumarginaaliks 8,4 %.
(62)
Kõikide teiste asjaomase riigi eksportivate tootjate puhul määras komisjon kõigepealt kindlaks koostöö taseme. Selleks võrreldi väljavõttelise uuringu küsimuste vastustes näidatud ekspordi üldkoguseid ja Eurostati impordistatistikal põhinevat koguimporti asjaomasest riigist. Kuna koostöö tase oli kõrge, määrati dumpingu jääkmarginaali tasemeks valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul tuvastatud kõrgeim dumpingumarginaal. Selle alusel määrati esialgseks üleriigiliseks dumpingumääraks 16,2 %.
(63)
Sellest tulenevalt on esialgsed kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, järgmised:
Äriühing
Lõplik dumpingumarginaal
GARG Inox
11,8 %
KEI Industries
7,7 %
Macro Bars and Wires
0,0 %
Nevatia Steel & Alloys
4,1 %
Raajratna Metal Industries
16,2 %
Kontsern Venus
11,6 %
Viraj Profiles
6,8 %
Koostööd tegevad valimist välja jäetud äriühingud
8,4 %
Kõik muud äriühingud
16,2 %
D. LIIDU TOOTMISHARU
1. Liidu tootmisharu
(64)
Mõni kasutaja seadis kahtluse alla ajutise määruse põhjenduses 63 märgitud liidu tootjate arvu. Nad väitsid, et tootjate arvu hinnati valesti ning et tegelikult oli liidu turul vähem tootjaid.
(65)
Komisjon märgib, et eespool nimetatud väidet ei ole kinnitanud ükski tõend. Komisjon kontrollis kaebuses esitatud liidu tootjate arvu siis, kui ta kontrollis representatiivsust, ja veel kord uurimise ajal. Komisjon võttis selles küsimuses ühendust kõigi 27 teadaoleva liidu tootjaga. Uurimisel leidis kinnitust, et liidus tootis uurimisperioodi ajal samasugust toodet 27 liidu tootjat. Väide on seetõttu tagasi lükatud ja kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 63.
2. Liidu toodang ja liidu tootjate väljavõtteline uuring
(66)
Kuna märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 64-67.
E. KAHJU
1. Liidu tarbimine
(67)
Mõni kasutaja väitis, et kahju analüüsimisel oleks tulnud jätta arvesse võtmata 2009. aasta andmed, sest tol aastal aset leidnud finantskriis avaldas moonutavat mõju, seda eelkõige liidu tarbimisele. Isegi kui 2009. aasta andmed oleksid analüüsist välja jäetud, oleks tarbimine ikkagi näidanud kasvutrendi (+ 5 %), mis on märk turu kosumisest. Pealegi tunnistatakse finantskriisi negatiivset mõju ajutise määruse põhjenduses 68. Kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 68.
2. Import liitu vaatlusalusest riigist
(68)
Eksportiva tootja äriühing Macro Bars and Wires puhul kindlaks tehtud dumpingumarginaal jääb allapoole algmääruse artikli 9 lõikes 3 sätestatud miinimumläve. Sellepärast leitakse, et kõnealune eksportiv tootja ei ole uurimisperioodil tegelenud dumpinguga algmääruse artikli 1 lõike 2 tähenduses. Selle tulemusena jäeti tema impordimahud esialgu kindlaksmääratud asjaomasest riigist pärit dumpingimpordi mahu hulgast välja. Üks eksportiv tootja, nimelt kontsern Venus, väitis, et teatavad tehingud on ekslikult kahekordselt arvesse võetud. Komisjon nõustus eksportiva tootjaga ja korrigeeris dumpingimpordi kogumahtu, jättes need tehingud sealt välja.
(69)
Sellest tulenevalt muudeti dumpingimpordi mahtu, turuosa ja keskmist hinda.
(70)
Dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Maht
15 826
27 291
34 494
33 252
Indeks (2009 = 100)
100
172
218
210
Turuosa
12,0 %
14,6 %
17,6 %
16,9 %
Indeks (2009 = 100)
100
121
146
140
Allikas: Eurostati andmed ja küsimustiku vastused.
(71)
Äriühing Macro Bars and Wires eksportis vaatlusalust toodet uurimisperioodil piiratud koguses ja kontserni Venus eespool nimetatud tehingud hõlmasid samuti piiratud koguseid, mistõttu ei toonud nende impordimahtude mahaarvamine asjaomasest riigist pärit dumpingimpordi kogumahust kaasa olulisi muutusi ajutise määruse põhjendustes 69 ja 71 kirjeldatud suundumustes. Seega kinnitatakse need ajutise määruse põhjendused.
(72)
Dumpingimpordi keskmine hind
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Keskmine hind
2 380
2 811
3 259
3 207
Indeks (2009 = 100)
100
118
137
135
Allikas: Eurostati andmed ja küsimustiku vastused.
(73)
Dumpingimpordi mahu korrigeerimine ei too kaasa Indiast pärit dumpingimpordi keskmiste hindade või arvutatud hinna allalöömise marginaali märkimisväärset muutust. Kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal on 15 %, mis kinnitab ajutise määruse järeldust.
(74)
Üks India eksportiv tootja väitis, et liidu müügihinnad tunduvad äärmiselt ebatõenäolised ja on ilmselt moonutatud. Rõhutatakse siiski, et hinna allalöömise taseme arvutustes kasutatud hinnad tulenesid valimisse kaasatud liidu tootjate valdustesse tehtud kontrollkäikudel kogutud ja kontrollitud teabest.
(75)
Kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 75-77 kirjeldatud tulemuste põhjal tehtud järeldused.
3. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
(76)
Mõni huvitatud isik väitis, et ülemaailmset majanduskriisi arvesse võttes tuleks liidu tootmisharu saavutatud tulemusi pidada mõistlikult positiivseteks ning et peale ühe kahjunäitaja - turuosa - ei osuta ükski teine näitaja kahju olemasolule.
(77)
Üks isik väitis, et liidu tootmisharu keskmine müügihind suurenes ligikaudu 34 %, kusjuures liidu tootmisharu tootmiskulud suurenesid samal perioodil vaid 13 %. Sellega seoses tuleb märkida, et vaatlusaluse perioodi alguses, nimelt 2009. aastal, müüs liidu tootmisharu tooteid tootmiskuludest madalama hinnaga ning alles alates 2011. aastast õnnestus müüa tootmiskuludest kõrgema hinnaga.
(78)
Uurimine näitas, et kuigi mõni kahjunäitaja näitas positiivset arengutrendi, näiteks tootmismaht ja tootmisvõimsuse rakendusaste, või püsis stabiilsena, nagu tööhõive, ei järginud paljud teised liidu tootmisharu finantsolukorraga seotud näitajad, nimelt kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus, vaatlusalusel perioodil rahuldavat arengutrendi. Kuigi investeeringute näitaja 2010. aastal paranes, langes see 2011. aastal ja uurimisperioodil allapoole 2009. aasta taset. Aastatel 2009-2011 investeeringutasuvus küll tõepoolest paranes, saavutades 6,7 % taseme, kuid uurimisperioodil vähenes jälle 0,8 %-le. Sarnaselt paranesid kuni 2011. aastani ka kasumlikkuse ja rahavooga seotud näitajad, kuid uurimisperioodil hakkasid need jälle halvenema. Sellepärast võib järeldada, et liidu tootmisharu olukord hakkas pärast 2009. aastat paranema, kuid seejärel aeglustas taastumist asjaomasest riigist pärit dumpingimport.
(79)
Ühe huvitatud isiku taotlusel kinnitatakse, et ajutise määruse põhjenduses 100 kindlaks määratud varude tase on seotud valimisse kaasatud liidu äriühingute tegevusega.
(80)
Liidu tootmisharu väitis, et esialgses etapis kasumimarginaali sihtväärtuseks seatud 5 % on liiga väike. Seda väidet ei põhjendatud piisavalt. Ajutise määruse põhjenduses 95 selgitatakse, millistel põhjustel valiti selline kasumimarginaal, ning uurimine ei paljastanud mingeid põhjuseid selle muutmiseks. Sellepärast säilitatakse lõplike järelduste tegemiseks kasumimarginaali sihtväärtus 5 %.
(81)
Üks eksportiv tootja väitis, et liidu tootmisharu raskused on suuremalt osalt seotud struktuuriliste probleemidega ja seepärast on kasumimarginaali sihtväärtus 5 % ebarealistlik.
(82)
Tuletatakse meelde, et vastavalt kohtupraktikale (8) peavad institutsioonid määrama kindlaks kasumimarginaali, millele liidu tootmisharu saaks tavapärastel konkurentsitingimustel ja dumpingimpordi puudumise korral mõistlikul määral loota. Aastal 2007 oli kasumimarginaal 3,7 %. Alates 2008. aastast on see finants- ja majanduskriisi mõjul muutunud negatiivseks. Kaebuse esitaja väitis ja uurimise tulemusena tehti kindlaks, et dumpingimport hakkas liidu turule saabuma alates 2007. aastast, mil impordimahud suurenesid 2006. aasta 17 727 tonnilt 24 811 tonnile. Seepärast ei olnud kasumimarginaali sihttaset võimalik kindlaks teha kasumi põhjal, millega liidu samasuguse toote tootjad võinuksid mõistlikul määral arvestada. Seega, nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 95, pidas komisjon asjakohaseks kasutada 5 % kasumimarginaali, lähtudes tegelikust kasumist, mida on täheldatud teistes terasetööstuse harudes, mis ei ole kandnud kahju subsideeritud või dumpingimpordi tõttu, nagu on tehtud ka teistes hiljutistes sama sektori samalaadseid tooteid käsitlevates uurimistes (9). Lisaks sellele tuleks märkida, et igal juhul peetakse 2007. aastal täheldatud 3,7 % kasumimarginaali dumpingimpordi esinemise ja kasvava osakaalu tõttu liiga madalaks. Sellepärast säilitatakse lõplike järelduste tegemiseks kasumimarginaali sihtväärtus 5 %.
4. Järeldus kahju kohta
(83)
Seepärast järeldab komisjon, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. Kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 78-105.
F. PÕHJUSLIK SEOS
1. Dumpingimpordi mõju
(84)
Üks eksportiv tootja väitis, et ajutises määruses on eiratud asjaolu, et liidu tootmisharul oli alates 2009. aastast võimalik saada kasu tarbimise suurenemisest, ning et komisjon ei saa eeldada, et liidu tootmisharu suudab oma turuosa piiramata ajaks säilitada.
(85)
Vastuseks nendele väidetele tuleb märkida, et uurimine näitas, et Indiast pärit dumpingimpordi turuosa suurenes kiiremas tempos kui tarbimine liidu turul. Indiast pärit dumpingimpordi maht kasvas 110 %, samas kui tarbimine suurenes samal perioodil 50 %. Peale selle selgus uurimise tulemusena samuti, et Indiast pärit impordi keskmine hind oli samal perioodil pidevalt väiksem liidu tootmisharu keskmisest hinnast ning uurimisperioodil toimus liidu tootmisharu keskmise hinna allalöömine 15 % võrra. Selle tulemusena saab järeldada, et kuigi liidu tootmisharu sai tõepoolest teataval määral kasu suurenenud tarbimisest ja tal õnnestus suurendada ka oma müügimahtu 40 %, ei suutnud ta säilitada oma turuosa, mida oleks võinud eeldada paranenud turutingimustes ja liidu tootmisharu kasutamata tootmisvõimsust arvesse võttes.
2. Muude tegurite mõju
2.1. Dumpinguvaba import
(86)
Vaatlusaluse perioodi jooksul on dumpinguvaba impordi areng ja hinnad olnud võrreldavad dumpingimpordi arengu ja hindadega. Lisaks olid dumpingimpordi hinnad põhimõtteliselt samal tasemel nagu dumpinguvaba impordi hinnad, nimelt dumpinguvaba impordi keskmised hinnad olid 0,4 % madalamad. Peale selle moodustab dumpinguvaba impordi maht vähem kui kuus protsenti asjaomasest riigist pärit koguimpordist ja pisut üle ühe protsendi turuosast. Seega on komisjon seisukohal, et asjaomasest riigist pärit dumpinguvaba impordi tekitatud kahju ei kaota põhjuslikku seost asjaomasest riigist pärit dumpingimpordi ja liidu tootmisharu poolt uurimisperioodil kantud olulise kahju vahel.
2.2. Import kolmandatest riikidest
(87)
Kaks India eksportivat tootjat ja India valitsus kordasid väidet, et Hiina Rahvavabariigist („Hiina”) pärit roostevaba terastraadi import oleks tulnud uurimisega hõlmata ning et Hiinast pärit impordi mõju liidu turule ja liidu tootmisharule on alahinnatud.
(88)
Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 115, ei ole alates menetluse algatamisest esitatud ühtegi tõendit liidu tootmisharule kahju põhjustava dumpingu kohta, mis oleks õigustanud dumpinguvastase uurimise algatamist Hiinast pärit impordi suhtes. Seetõttu on väide, et Hiina oleks tulnud uurimisega hõlmata, alusetu ja lükatakse tagasi.
(89)
Vaatlusalusel perioodil näitas Hiinast pärit import siiski kasvutrendi ja saavutas uurimisperioodil 8,3 % suuruse turuosa, nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 113. Peale selle olid Hiinast pärit impordi hinnad madalamad liidu tootmisharu hindadest ja India eksportivate tootjate poolt liidu turul küsitavatest hindadest. Seega uuriti täiendavalt, kas Hiinast pärit import võis suurendada liidu tootmisharu kantud kahju ja kõrvaldada põhjusliku seose nimetatud kahju ja asjaomasest riigist pärit dumpingimpordi vahel.
(90)
Esialgses etapis kasutada olnud teabe põhjal oli alust arvata, et Hiinast pärit importtoodete valik oli teistsugune ning et Hiina tooteid turustati teistsugustes turusegmentides võrreldes liidu tootmisharu toodetega või võrreldes liidu turul müüdavate Indiast pärit toodetega.
(91)
Pärast ajutise meetme avalikustamist sai komisjon mitu väidet, mis osutasid võimalusele, et odav Hiinast pärit import vaatlusalusel perioodil kaotab põhjusliku seose Indiast pärit dumpingimpordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel.
(92)
Kaht uurimisalust CN-koodi käsitleva impordistatistika põhjal tehtud analüüs näitas, et 29 % Hiinast pärit impordist toimus madalamas turusegmendis (CN-koodi 7223 00 99 all). See selgitab osaliselt, miks Hiina toodete keskmised hinnad on madalamad liidu tootmisharu ja India eksportivate tootjate omadest. CN-koodi 7223 00 99 kohta esitatud statistika näitas ka, et Hiina tootjate kliendid asusid peamiselt Ühendkuningriigis, kus liidu tootmisharu tootmisega praktiliselt ei tegelenud.
Keskmine hind (eurot/mln t)
2009
2010
2011
Uurimisperiood
72 230 019
2 974
3 286
3 436
2 995
72 230 099
765
1 458
1 472
1 320
Allikas: Eurostat.
(93)
Mis puutub CN-koodi 7223 00 19, siis toote kontrollnumbrite põhjal tehtud analüüsid näitasid, et nii liidu tootmisharu kui ka India tootjad konkureerivad peamiselt kõrgemas turusegmendis, kus sama CN-koodiga toodete hinnad võivad olla kuni neli korda kõrgemad kui madalamas turusegmendis (10). Uurimise tulemusena ilmnes ka, et üldiselt on hinnaerinevused seotud tooteliigi ja niklisisaldusega.
(94)
Seoses Hiina Rahvavabariigist pärit impordi hinnatasemega tuleb rõhutada, et alates aastast 2009 kuni uurimisperioodini on Hiinast pärit impordi keskmine hind jäänud Indiast pärit dumpingekspordi hindadest kõrgemaks, nagu võib näha järgmise tabeli põhjal, milles on esitatud CN-koodi 7223 00 19 alla kuuluva Hiina ekspordi keskmine hind.
Keskmine hind (eurot/mln t)
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Uurimisperiood + 1
72 230 019
2 974
3 286
3 436
2 995
3 093
Allikas: Eurostat.
(95)
Uurimisperioodil langes Hiinast pärit impordi keskmine hind esimest korda allapoole India dumpingimpordi hinda. Siiski leiti, et see on ajutine, kuna Hiinast pärit impordi hinnatase tõusis ja oli aasta pärast uurimisperioodi jälle India hindadest kõrgem.
(96)
Peale selle näitas asjaomasest riigist ja Hiina Rahvavabariigist pärit impordi mahtude võrdlus, et vaatlusaluse perioodi mis tahes hetkel, eelkõige uurimisperioodil, olid Hiina Rahvavabariigist pärit impordi mahud palju väiksemad kui Indiast pärit impordi mahud. Hiina Rahvavabariigist pärit impordi mahud moodustasid tavaliselt vähem kui poole Indiast pärit koguimpordist.
(97)
Sellest tulenevalt võis Hiinast pärit import küll süvendada liidu tootmisharu kantud kahju, kuid ei saanud mõjutada liidu tootmisharu olukorda sellisel määral, et kaoks põhjuslik seos asjaomasest riigist pärit dumpingimpordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 113.
2.3. Konkurents teiste liidu tootjatega
(98)
Üks isik väitis, et liidu tootjate kehvad majandustulemused võisid olla tingitud konkureerimisest teiste liidu tootjatega, kes ei kuulunud kaebuse esitajate hulka ega väljendanud menetluse algatamise etapis oma toetust uurimisele.
(99)
Teiste liidu tootjate turuosa areng oli järgmine:
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Teiste liidu tootjate turuosa (mln t)
34 926
55 740
55 124
55 124
Indeks (2009 = 100)
100
160
158
158
Teiste liidu tootjate turuosa
26,6 %
29,8 %
28,1 %
27,9 %
Allikas: kaebus ja representatiivsusuuringu vastused.
(100)
Nende liidu tootjate müük, kes ei kuulunud kaebuse esitajate hulka ja kes ei väljendanud spetsiaalselt oma toetust uurimisele, moodustas 44 % liidu kogumüügist, nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 86. Nende müügimaht suurenes 58 %: 2009. aastal oli see hinnanguliselt 34 926 tonni ja kasvas vaatlusalusel perioodil 55 124 tonnini. Selline kasv on siiski suhteliselt tagasihoidlik, võrreldes asjaomasest riigist pärit dumpingimpordi kasvuga samal perioodil (+ 110 %). Lisaks püsis nende liidu tootjate turuosa vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilsena ning ei leitud tõendeid selle kohta, et nende hinnad oleksid madalamad valimisse kaasatud liidu tootjate hindadest. Sellepärast järeldatakse, et nende müük liidu turul ei mõjutanud liidu tootmisharu kantud kahju suurust.
3. Järeldus põhjusliku seose kohta
(101)
Kuna märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 121-124.
G. LIIDU HUVID
1. Üldised kaalutlused
(102)
Kuna märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 125.
2. Liidu tootmisharu huvid
(103)
Kuna märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 126-133.
3. Sõltumatute importijate huvid
(104)
Kuna märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 142-144.
4. Kasutajate huvid
(105)
Pärast ajutiste meetmete kehtestamist võtsid seitse kasutajat ja üks kasutajate ühing komisjoniga ühendust ning näitasid üles huvi teha uurimise raames koostööd. Nende taotluse peale saadeti neile aprillis 2013 küsimustikud. Kuid ainult kaks kasutajat saatsid vastused kogu küsimustikule ning ühtekokku esindasid koostööd tegevad kasutajad 12 % asjaomasest riigist pärit koguimpordist uurimisperioodil ja 2,5 % liidu kogutarbimisest ja andsid tööd 32 inimesele, kes tegelesid vaatlusalust toodet sisaldava lõpptoote valmistamisega. Küsimustikule saadetud vastustes sisalduvate uute andmete põhjal hinnati uuesti majanduslikku mõju, mida meetmed kasutajatele avaldavad, ning esitatud teabe kontrollimiseks tehti kontrollkäik kahe kasutaja juurde.
(106)
Kasutajad väitsid, et ajutise määruse põhjenduses 136 märgitud kasumlikkuse tase 9 % oli liiga kõrge ega olnud kasutajate tootmisharu puhul tüüpiline. Pärast küsimustikule täiendavate vastuste saamist arvutati uuesti koostööd tegevate kasutajate keskmine kasumlikkus ja selleks määrati 2 % käibest.
(107)
Samuti leiti, et koostööd tegevate kasutajate puhul moodustasid ostud asjaomasest riigist keskmiselt 44 % vaatlusaluse toote koguostudest ning asjaomane riik oli ainsaks tarneallikaks kahe koostööd tegeva kasutaja jaoks. Uurimisperioodil moodustas vaatlusaluse tootega seotud kaubakäive keskmiselt 14 % koostööd tegevate kasutajate kogukäibest.
(108)
Kui eeldada, et käiku läheb liidu turu jaoks halvim stsenaarium, st olukord, kus turustusahelale ei ole võimalik üle kanda mingit potentsiaalset hinnatõusu ja kasutajad jätkavad ostmist asjaomasest riigist varasemas mahus, tähendaks tollimaks, et kasutajate poolt vaatlusaluse tootega või selle kasutamisega seotud tegevuse tulemusena saavutatud kasumlikkus väheneks sedavõrd, et kasutajad jääksid kahjumisse: nende kasumlikkus jõuaks (negatiivsele) - 0,6 % tasemele.
(109)
Komisjon tunnistab, et individuaalsel tasandil on mõju lühiajalises ja keskmises perspektiivis suurem nende kasutajate jaoks, kelle import pärineb eranditult Indiast. Kuid selliseid kasutajaid on suhteliselt vähe (kaks koostööd tegevat kasutajat). Pealegi on neil - tingimusel, et nende India tootja teeb koostööd - võimalus taotleda tollimaksutagastust kooskõlas algmääruse artikliga 11, kui on täidetud kõik sellise tagastuse saamise tingimused.
(110)
Mõni kasutaja väljendas veel kord muret, et meetmed avaldavad eriti suurt mõju teatavat liiki traadile, mida Euroopas ei toodeta, nimelt nn 200. seeria traadile, nagu on kirjeldatud ajutise määruse põhjenduses 139. Kasutajate sõnul on liidu tootmise puudumine tingitud piiratud nõudlusest ja tootmisprotsessi spetsiifilisusest.
(111)
Uurimine seevastu näitas, et liidu tootmisharu toodab siiski sellist liiki roostevaba terastraati ning et see moodustab piiratud osa liidu turust. Kasutajate jaoks on olemas ka alternatiivseid tarneallikaid, mis asuvad dumpingu- ja subsiidiumivastaste meetmetega hõlmamata riikides. Peale selle saab samal eesmärgil kasutada muud liiki roostevaba terastraati. Sellepärast ei saa meetmete kehtestamine avaldada liidu turule ja nimetatud kasutajatele märkimisväärset mõju. Seega lükatakse kõnealune väide tagasi.
(112)
Mõni kasutaja juhtis tähelepanu asjaolule, et liidu tootjate pakutav samasuguse toote tarneaeg on pikem kui Indiast pärit vaatlusaluse toote tarneaeg. Kauplejate ja ettevõtjate võimalus varusid koguda ja tagada nende kiire kättesaadavus ei muuda siiski faktilisi tõendeid dumpingimpordi negatiivse mõju kohta. Seega tuleb see väide tagasi lükata.
(113)
Eespool esitatud teavet arvesse võttes leitakse, et isegi kui mõnele kasutajale võivad asjaomasest riigist pärit impordi suhtes kehtestatavad meetmed avaldada suuremat negatiivset mõju kui teistele kasutajatele, saab liidu turg hoopis kasu meetmete kehtestamisest. Eelkõige leitakse, et õiglaste kaubandustingimuste taastamine liidu turul võimaldaks liidu tootmisharul viia oma hinnad kooskõlla tootmiskuludega, säilitada tootmine ja tööhõive, võita tagasi varasemalt kaotatud turuosa ja saada kasu suuremast mastaabisäästust. See peaks tootmisharul võimaldama saavutada mõistlikud kasumimarginaalid, mis võimaldavad keskpikas ja pikas perspektiivis tõhusalt tegutseda. Samaaegselt parandab tootmisharu oma üldist finantsolukorda. Lisaks tehti uurimise raames kindlaks, et meetmed avaldavad kasutajatele ja sõltumatutele importijatele üldiselt piiratud mõju. Seetõttu järeldatakse, et meetmete alusel saadav üldine kasu näib kaaluvat üles vaatlusaluse toote kasutajatele liidu turul avalduva mõju.
5. Järeldus liidu huvide kohta
(114)
Eespool esitatud teavet arvesse võttes kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 145 ja 146 esitatud hinnang.
H. LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED
1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase
(115)
Ühe eksportiva tootja puhul korrigeeriti kahju kõrvaldamist võimaldavat taset allapoole pärast seda, kui ta oli väitnud, et on tehtud tehniline viga, mille puhul teatavates tehingutes kasutatud vahetuskursid on segi aetud ja arvutusse on lisatud kontsernisiseseid tehinguid. Kuna muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 148-151.
(116)
Sama eksportiv tootja väitis, et India eksport liitu müüakse hulgimüüjatele, liidu tootmisharu müüb liidu turul aga lõppkasutajatele ja seega ei teinud komisjon võrdlust sobival kaubandustasandil. Uurimine näitas siiski, et India eksportivad tootjad müüvad kaupa mõlemale kliendikategooriale ning et nad konkureerivad liidu tootjatega samade kliendikategooriate pärast.
2. Järeldus kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kohta
(117)
Äriühingu Macro Bars and Wires jaoks ei arvutatud individuaalset kahjumarginaali, sest kõnealuse äriühingu lõplik dumpingumarginaal oli miinimumtasemel, nagu on märgitud põhjenduses 51.
(118)
Ajutises määruses kasutatud metoodika kinnitatakse.
3. Lõplikud meetmed
(119)
Eespool esitatud teavet silmas pidades ja kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleks kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks tasemel, mis on piisav dumpingimpordi tekitatud kahju kõrvaldamiseks, võttes arvesse komisjoni määrusega (EL) nr 419/2013 kehtestatud subsiidiumimarginaali.
(120)
Seepärast määrati dumpinguvastase tollimaksu määrad kindlaks, võrreldes kahjumarginaale dumpingumarginaalidega, kusjuures dumpingumarginaalist lahutati vastav täielik subsiidiumimarginaal. Lõplikud dumpinguvastase tollimaksu määrad on seega järgmised:
Äriühing
Dumpingumarginaal
Tasakaalustav tollimaks
Kahjumarginaal
Dumpinguvastase tollimaksu lõplik määr
GARG Inox
11,8 %
3,4 %
22,6 %
8,4 %
KEI Industries
7,0 %
0,0 %
41,9 %
7,7 %
Macro Bars and Wires
0,0 %
3,4 %
30,3 %
0,0 %
Nevatia Steel & Alloys
4,1 %
3,4 %
23,8 %
0,7 %
Raajratna Metal Industries
16,2 %
3,7 %
17,2 %
12,5 %
Kontsern Venus
11,6 %
3,0 %
23,4 %
8,6 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
6,8 %
0,0 %
32,1 %
6,8 %
Koostööd tegevad valimist välja jäetud äriühingud
8,4 %
3,4 %
23,7 %
5,0 %
Kõik muud äriühingud
16,2 %
3,7 %
41,9 %
12,5 %
(121)
Käesolevas määruses sätestatud äriühingute individuaalsed dumpinguvastased tollimaksud määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast peegeldavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute puhul kindlaks tehti. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt üleriigilisest tollimaksust, mida kohaldatakse „kõikide muude äriühingute” suhtes) kohaldatakse eranditult selliste toodete impordi puhul, mis on pärit Indiast ning mille on tootnud nimetatud konkreetsed juriidilised isikud. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine äriühing, keda ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksu määr.
(122)
Üks asjaomase riigi eksportiv tootja pakkus algmääruse artikli 8 lõike 1 kohaselt hinnakohustist.
(123)
Viimastel aastatel on vaatlusaluse toote hind olnud märkimisväärselt volatiilne ja seepärast ei sobi selle puhul fikseeritud hinnakohustis. Et seda probleemi lahendada, pakkus India eksportiv tootja toormaterjali kulul põhinevat indekseerimisklauslit. Sellega seoses olgu märgitud, et hindade ja indeksi kõikumise vahel ei ole kindlaks tehtud otsest ja täpset seost ning seega ei peeta indekseerimist asjakohaseks. Lisaks tuvastati uurimise käigus, et vaatlusalusel tootel on erinevaid tüüpe, mida ei ole lihtne üksteisest eristada, kuid millel on märkimisväärsed hinnaerinevused.
(124)
Peale selle toodab eksportiv tootja tervet rida erinevaid roostevabasid terastooteid ja võib müüa neid tooteid seotud kaubandusettevõtete kaudu samadele Euroopa Liidus asuvatele klientidele. See tekitaks tõsise ristkompenseerimisohu ning muudaks kohustise järelevalve äärmiselt raskeks.
(125)
Eelnimetatu põhjal jõudis komisjon järeldusele, et kohustise pakkumist ei saa vastu võtta.
(126)
Taotlus kohaldada individuaalse äriühingu jaoks ette nähtud dumpinguvastast tollimaksumäära (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (11) koos kõikide vajalike andmetega, näidates eelkõige ära nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalikud muudatused äriühingu tootmistegevuses, riigisiseses või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse vastavalt lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.
4. Ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude lõplik sissenõudmine
(127)
Arvestades tuvastatud dumpingumarginaalide suurusjärku ja liidu tootmisharule tekitatud kahju taset, leitakse, et ajutise määrusega kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks lõplikult sisse nõuda lõplikult kehtestatud tollimaksumäära ulatuses,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks imporditava roostevaba terastraadi suhtes, mis sisaldab:
-
2,5 massiprotsenti või rohkem niklit, välja arvatud traat, mis sisaldab niklit vähemalt 28 massiprotsenti, kuid mitte üle 31 massiprotsendi, ja kroomi vähemalt 20 massiprotsenti, kuid mitte üle 22 massiprotsendi;
-
alla 2,5 massiprotsendi niklit, välja arvatud traat, mis sisaldab kroomi vähemalt 13 massiprotsenti, kuid mitte üle 25 massiprotsendi, ja alumiiniumi vähemalt 3,5 massiprotsenti, kuid mitte üle 6 massiprotsendi,
ja mis praegu klassifitseeritakse CN-koodide 7223 00 19 ja 7223 00 99 alla ning on pärit Indiast.
2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ja lõikes 1 kirjeldatud toote netohinna suhtes Euroopa Liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmine:
Äriühing
Tollimaks (%)
TARICi lisakood
Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana ja Pune, Maharashtra
8,4
B931
KEI Industries Ltd, New Delhi
7,7
B925
Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra
0,0
B932
Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra
0,7
B933
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
12,5
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
8,6
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
8,6
B777
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
8,6
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
8,6
B779
Viraj Profiles Ltd., Thane, Maharashtra ja Mumbai, Maharashtra
6,8
B780
Lisas loetletud äriühingud
5,0
B781
Kõik muud äriühingud
12,5
B999
3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Kui mõni India eksportiv tootja esitab komisjonile piisavad tõendid selle kohta, et
a)
ta ei ole uurimisperioodi vältel (1. aprillist 2011 kuni 31. märtsini 2012) eksportinud Indiast pärinevaid artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud kaupu;
b)
ta ei ole seotud ühegi eksportija ega tootjaga, kelle suhtes kehtivad käesoleva määrusega kehtestatud meetmed, ning
c)
ta on vaatlusaluseid tooteid pärast uurimisperioodi lõppu tegelikult eksportinud või on võtnud tühistamatu lepinguga kohustuse eksportida pärast selle perioodi lõppu neid tooteid liitu märkimisväärses koguses,
võib artikli 1 lõiget 2 muuta, lisades uue eksportiva tootja lisas esitatud loetellu.
Artikkel 3
Lõplikult nõutakse sisse summad, mis on tagatud vastavalt komisjoni määrusele (EL) nr 418/2013 ajutise dumpinguvastase tollimaksu kehtestamisega imporditava roostevaba terastraadi suhtes, mis sisaldab:
-
2,5 massiprotsenti või rohkem niklit, välja arvatud traat, mis sisaldab niklit vähemalt 28 massiprotsenti, kuid mitte üle 31 massiprotsendi, ja kroomi vähemalt 20 massiprotsenti, kuid mitte üle 22 massiprotsendi;
-
alla 2,5 massiprotsendi niklit, välja arvatud traat, mis sisaldab kroomi vähemalt 13 massiprotsenti, kuid mitte üle 25 massiprotsendi, ja alumiiniumi vähemalt 3,5 massiprotsenti, kuid mitte üle 6 massiprotsendi,
ja mis praegu klassifitseeritakse CN-koodide 7223 00 19 ja 7223 00 99 alla ning on pärit Indiast. Tagatiseks antud summad, mis ületavad dumpinguvastase tollimaksu lõplikku määra, vabastatakse.
Artikkel 4
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 5. november 2013