РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1313/2014 НА КОМИСИЯТА
от 10 декември 2014 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои приготвени или консервирани цитрусови плодове (по-специално мандарини и т.н.) с произход от Китайската народна република след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 11, параграф 2 от него,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Действащи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 1355/2008 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои приготвени или консервирани цитрусови плодове с произход от Китайската народна република („Китай“). Мерките бяха под формата на специално мито за всяко дружество, вариращи от 361,4 до 531,2 EUR за тон нетно тегло на продукта.
(2)
Тези мерки бяха отменени от Съда на ЕС на 22 март 2012 г. (3), но бяха повторно наложени на 18 февруари 2013 г. с Регламент за изпълнение (ЕС) № 158/2013 на Съвета (4).
1.2. Искане за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(3)
След публикуването на известие за предстоящо изтичане на срока на действие на действащите окончателни антидъмпингови мерки (5), на 12 август 2013 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на тези мерки съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados („FENAVAL“) от името на производители, които представляват над 75 % от общото производство на Съюза на някои приготвени или консервирани цитрусови плодове.
(4)
Като основание за искането е изтъкната вероятността изтичането на срока на действие на окончателните антидъмпингови мерки да доведе до продължаване на дъмпинга или повторно възникване на вредата от него за промишлеността на Съюза.
1.3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(5)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, на 25 октомври 2013 г. Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (6) („известието за започване на преразглеждане“), започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
1.4. Разследване
1.4.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(6)
Разследването за продължаване на дъмпинга обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследвания период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Прегледът на тенденциите от значение за оценката на вероятността от повторно възникване на вредата обхвана периода от 1 октомври 2009 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглеждания период“).
1.4.2. Страни, засегнати от разследването
(7)
Комисията официално информира следните страни за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките: заявителя, производителите от Съюза и техните съответни сдружения, известните производители износители в Китай и в потенциалните държави аналози, несвързаните вносители в Съюза и техните съответни сдружения, доставчиците на производителите в Съюза и техните съответни сдружения, едно сдружение на потребители в Съюза, за което е известно, че е засегнато, както и представителите на държавата износител. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в рамките на срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(8)
С оглед на видимо големия брой производители износители в Китай и несвързани вносители в Съюза бе счетено за целесъобразно да се прецени дали следва да се използва извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходимо използване на извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, горепосочените страни бяха приканени да заявят своя интерес в срок 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията посочената в известието за започване на преразглеждане информация.
(9)
Тъй като само една група производители износители от Китай предостави изискваната информация, не беше счетено за необходимо да се изготвя извадка от производители износители.
(10)
Що се отнася до несвързаните вносители, 32 бяха установени и поканени да предоставят информация за извадката. Седем от тях се отзоваха и предоставиха информацията, необходима за подбора на извадката. Трима от тях бяха избрани да бъдат част от извадката, но само двама потвърдиха в рамките на крайния срок своето желание да бъдат включени в извадката.
(11)
Въз основа на посоченото по-горе Комисията изпрати въпросници до заинтересованите страни и до онези, които заявиха своя интерес в сроковете, посочени в известието за започване на преразглеждане. Бяха получени отговори от петима производители от Съюза, от оказалия съдействие производител износител в Китай, от двама несвързани вносители, от осем доставчици на производителите от Съюза, от едно сдружение на доставчиците на производителите от Съюза и от един производител в държавата аналог.
(12)
Две сдружения на вносители заявиха, че са заинтересовани страни. Петима несвързани вносители също представиха коментари.
(13)
По отношение на производителите от държавата аналог, четири дружества бяха установени и бяха поканени да предоставят необходимата информация. Само едно от тези дружества предостави изискваната информация и се съгласи да приеме проверка на място.
(14)
Комисията провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване на дъмпинга или от повторно възникване на вредата от него, както и на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните заинтересовани страни:
а)
производители от Съюза:
-
Halcon Foods S.A.U., Murcia, Испания
-
Conservas y Frutas S.A., Murcia, Испания
-
Agricultura y Conservas S.A., Algemesí (Valencia), Испания
-
Industrias Videca S.A., Villanueva de Castellón (Valencia), Испания
б)
производител износител в Китай:
-
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd., Китай и свързаното с него дружество Zhejiang Merry Life Food Co.,Ltd.
в)
несвързани вносители в Съюза:
-
Wünsche Handelsgesellschaft International mbH & Co KG, Hamburg, Германия
-
I. Schroeder KG (GmbH & Co), Hamburg, Германия
г)
производител в държавата аналог:
-
Frigo-Pak Gida Maddeleri Sanayi Ve Ticaret A.S., Турция
1.5. Оповестяване на съществените факти и изслушвания
(15)
На 13 октомври 2014 г. Комисията оповести съществените факти и съображения, въз основа на които възнамерява да наложи антидъмпингови мита („окончателното оповестяване“). След окончателното оповестяване няколко заинтересовани страни направиха писмени изявления, включващи вижданията им относно окончателните заключения. На страните, които пожелаха да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност. Трима вносители направиха такова искане и бяха съвместно изслушани в присъствието на служителя по изслушванията при търговските процедури. Едно европейско сдружение на търговците направи такова искане и беше изслушано от службите на Комисията.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(16)
Продуктът, предмет на настоящото преразглеждане, е същият като този при първоначалното разследване, т.е. приготвени или консервирани мандарини (включително тангерини и сатсуми), клементини, wilkings и други подобни цитрусови хибриди без прибавка на алкохол, със или без прибавка на захар или други подсладители, определени в позиция 2008 по КН, с произход от Китайската народна република („разглежданият продукт“) и понастоящем класирани в кодове по КН 2008 30 55, 2008 30 75 и ex 2008 30 90.
(17)
Разглежданият продукт се получава чрез обелване и разделяне на сегменти на плода от определени сортове дребни цитрусови плодове (предимно сатсуми), които впоследствие се поставят в среда от захарен сироп, сок или вода в опаковки с различни размери, за да отговарят на специфичните изисквания на отделните пазари.
(18)
Сатсумите, клементините и други дребни цитрусови плодове са известни под общото наименование „мандарини“. Повечето от тези различни сортове плодове са подходящи за консумация в прясно състояние или за преработване. Те са сходни и поради това, когато са приготвени или консервирани, се разглеждат като един продукт.
2.2. Сходен продукт
(19)
Производителите от Съюза заявиха, че внасяният продукт и продуктът на Съюза са сходни по следните причини:
-
и двата продукта имат еднакви или много подобни физически свойства, например вкус, форма, размер и текстура;
-
те се продават чрез същите или подобни канали и се конкурират предимно по отношение на цената;
-
те имат едно и също или сходно крайно приложение;
-
те са лесно взаимозаменяеми;
-
те са класирани в същите кодове по Комбинираната номенклатура за тарифни цели.
(20)
От друга страна, някои вносители твърдят, че внасяният продукт е с по-високо качество, тъй като той съдържа по-малко разкъсани сегменти (максимум 5 %), както и че е с вкус, външен вид и структура, които са по-добри от тези на продукта на Съюза. Също така бе заявено, че внасяният продукт се различава от продукта на Съюза и от гледна точка на мириса.
(21)
Комисията провери тези твърдения и с оглед на наличните данни стигна до заключението, че твърденията на промишлеността на Съюза, посочени в съображение 19, са правилни.
(22)
Що се отнася до твърденията на вносителите, те трябваше да бъдат отхвърлени на следните основания:
а)
някои разлики в качеството, свързани с количеството разкъсани сегменти, вкуса, външния вид, мириса и структурата, не са оказали влияние върху основните свойства на продукта. Внасяният продукт и продуктът на Съюза са все така взаимозаменяеми и имат едно и също или сходно крайно приложение. Всъщност производителите от Съюза са продавали продукта си, включително и с по-висок дял на разкъсани сегменти, през разглеждания период както на вносителите, така и на същите категории ползватели/потребители (например вериги супермаркети и доставчици на пекарската промишленост), които също са били обслужвани от вносителите. Освен това една верига супермаркети в Европейския съюз също потвърди, че тя е продавала и продукта с произход от Европа, и този с произход от Китай под една и съща производствена марка и търговска марка;
б)
максималното количество от 5 % разкъсани сегменти не е изключителна характеристика само на внасяния продукт. Всъщност разследването показа, че производителите от Съюза предлагат широка гама от качества с различни проценти на разкъсани сегменти, включително пропорции, в които максималното съдържание на разкъсани сегменти е 5 %. Някои вносители са купували продукта, който съдържа максимум 5 % разкъсани сегменти, от производителите от Съюза.
(23)
Следователно, както и при първоначалното разследване, внасяният продукт и този, произвеждан от промишлеността на Съюза, се смятат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ДЪМПИНГА
3.1. Предварителни бележки
(24)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше проучено доколко е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване на дъмпинга.
(25)
Както бе посочено в съображение 9, поради факта, че само една група дружества оказа съдействие, не бе необходимо да се изготвя извадка от производители износители от Китай. Тази група дружества обхваща около 12 % - 20 % (посочен е само обхватът поради съображения за поверителност) от вноса на разглеждания продукт от Китай в Съюза по време на разследвания период в рамките на преразглеждането.
3.2. Дъмпингов внос по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
3.2.1. Държава аналог
(26)
В съответствие с разпоредбите на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност трябваше да бъде определена въз основа на цената или на конструираната нормална стойност, получена в подходяща трета държава с пазарна икономика („държава аналог“), или на цената от такава трета държава за други държави, включително за Съюза, или, ако това не е възможно - на всяко друго разумно основание, включително действително платената или подлежаща на плащане за сходния продукт цена в Съюза, подходящо коригирана, ако е необходимо, за да се включи разумен марж на печалба.
(27)
В известието за започване за преразглеждане Комисията посочи намерението си да използва Турция като подходяща държава аналог за целите на установяването на нормалната стойност за Китай и прикани заинтересованите страни да представят своите коментари по този въпрос.
(28)
Не бяха получени никакви коментари относно предложението за избор на Турция като държава аналог. Никоя от заинтересованите страни не предложи производители на сходния продукт от алтернативна държава аналог.
(29)
Един от турските производители износители, с които беше осъществен контакт, Frigo-Pak, предостави пълен и навременен отговор на въпросника и прие извършването на проверка на място в своите помещения.
3.2.2. Нормална стойност
(30)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност беше установена въз основа на проверената информация, получена от производителя в Турция. Това дружество не е продавало сходния продукт на вътрешния пазар и поради това нормалната стойност беше конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент въз основа на производствените разходи и като се добави, в съответствие с член 2, параграф 6, буква б), разумен процент за разходи за продажба и общи и административни разходи (ПОАР) и в съответствие с член 2, параграф 6, буква в), разумен марж на печалба. Използваният процент на ПОАР е този на ПОАР, понесени от този производител за продажбите му на вътрешния пазар на други продукти в консерви, и възлиза на 10 % - 20 % (посочен е само обхватът поради съображения за поверителност). Използваният процент на печалба е същият като този, използван при първоначалното разследване, т.е. 6,8 %, което представлява печалбата, постигната от промишлеността на ЕС преди тя да пострада от дъмпинговия внос от Китай.
3.2.3. Експортна цена
(31)
Eкспортните продажби за Съюза на оказалия съдействие производител износител са били извършени пряко за независими клиенти, установени в Съюза. В съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент експортната цена беше определена на базата на действително платената или подлежаща на плащане цена за продукта, когато същият се продава за износ от Китай за Съюза.
3.2.4. Сравнение
(32)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завода.
(33)
С цел обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена на оказалия съдействие производител износител и в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент бяха направени корекции за разликите по отношение на разходите за транспортиране, застраховане, комисионите и банковите такси, които засягаха цените и съпоставимостта им.
3.2.5. Дъмпингов марж
(34)
Както е предвидено в член 2, параграф 11 от основния регламент, дъмпинговият марж бе установен въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
(35)
За оказалия съдействие производител износител това сравнение показа наличието на дъмпинг. Дъмпинговият марж възлиза на повече от 60 %.
(36)
За Китай като цяло при сравнението между среднопретеглената експортна цена на китайския внос на разглеждания продукт, докладвана от Евростат, и среднопретеглената нормална стойност, установена за държавата аналог (надлежно коригирана, за да отрази вероятния продуктов асортимент на китайския внос с оглед на продуктовия асортимент на продажбите в ЕС на оказалия съдействие производител износител за сравними видове продукти), също така бе установен значителен дъмпинг на още по-високи нива.
(37)
След окончателното оповестяване едно европейско търговско сдружение заяви, че за разлика от китайските производители износители и испанските производители, то не е имало възможност да провери точните изчисления (за дъмпинга и вредата) и поради това поиска от Комисията да му предостави подробна информация относно изчисляването на дъмпинга. По време на изслушването в присъствието на служителя по изслушванията трима вносители също така посочиха, че биха предпочели да получат подробна информация относно изчисляването на дъмпинга.
(38)
В това отношение следва да се отбележи, че данните, на които Комисията е основала своите изчисления, съдържат търговски тайни и поверителна информация. Оказалият съдействие производител износител, който предостави такива данни, надлежно получи специфична подробна информация относно изчисляването на дъмпинга и оценката на вредата и не направи коментари или искания за пояснение. Комисията не може да направи тази информация достъпна за проверка от други заинтересовани страни, без да наруши нейния поверителен характер. Въпреки това използваната от Комисията методология, описана в съображения 30 - 36 по-горе, бе оповестена на всички заинтересовани страни. По време на посоченото изслушване служителят по изслушванията информира вносителите за възможността да поискат от него да провери изчисленията на Комисията, ако имат съмнения относно точността ѝ. Тримата вносители обаче не поискаха намеса от страна на служителя по изслушванията в това отношение.
(39)
При всички случаи, европейското търговско сдружение само изчисли дъмпинговия марж, като сравни средните докладвани от Евростат цени на вноса от Китай със средните докладвани от Евростат цени на вноса от Турция. Според търговското сдружение подобно сравнение навежда на мисълта за по-ниско ниво на дъмпинг, около 30 %. В това отношение на първо място следва да се отбележи, че в рамките на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките точното ниво на дъмпинг е с по-малко значение, отколкото при разследване, в което се определя нивото на митото. На второ място, както е обяснено в съображения 30 - 33 по-горе, изчисленията на Комисията се основават на данните за „реалната“ нормална стойност, предоставени от оказалия съдействие и проверен турски производител, и сравнението с китайските експортни цени е направено на детайлно равнище. Ето защо данните, на които Комисията е основала своите изчисления, се считат за много по-надеждни и точни от оценката, предложена от сдружението в коментарите му в отговор на оповестяването.
(40)
По време на изслушването пред служителя по изслушванията трима вносители заявиха също така, че няма дъмпинг. Те основаха това твърдение на обстоятелството, че Комисията е установила, че средните продажни цени на оказалия съдействие китайски производител износител на няколко важни пазара извън ЕС са били по-ниски от средните продажни цени на пазара на Съюза. Това твърдение трябва да бъде отхвърлено, тъй като дъмпингът представлява продажба на даден пазар на цени под нормалната стойност, а не на цени под тези на пазарите на други трети държави.
3.3. Развитие на вноса, ако мерките бъдат отменени
3.3.1. Предварителна бележка
(41)
В допълнение към заключението за наличие на дъмпинг през разследвания период в рамките на преразглеждането, беше разгледана вероятността от продължаване на дъмпинга, в случай че мерките бъдат отменени, и бяха анализирани следните елементи: производственият капацитет и свободният капацитет в Китай; обемът и цените на дъмпинговия внос от Китай; привлекателността на пазара на Съюза по отношение на вноса от Китай.
(42)
През голяма част от разследвания период в рамките на преразглеждането не съществуват действащи мерки в ЕС, тъй като те вече са били отменени (вж. съображение 2 по-горе). През този период без действащи мерки е отбелязано най-високо равнище на вноса през 2011/2012 г., последвано от спад през останалата част от разследвания период в рамките на преразглеждането. Това всъщност отразява въздействието на натрупването на запаси, а не истинско увеличение/намаление в потреблението и се дължи на високото равнище на вноса от Китай между март и юли 2012 г., когато мерките не са били в сила.
3.3.2. Производство, вътрешно потребление и експортен капацитет на китайските производители
(43)
Що се отнася до общия обем на китайския производствен капацитет и свободен капацитет, Комисията не получи информация нито от китайските производители, нито от други заинтересовани страни. В съответствие с член 18 от основния регламент Комисията направи заключенията си въз основа на наличните факти.
(44)
Според доклада, публикуван от Службата за чуждестранно земеделие към Министерството на земеделието на САЩ (FSA/USDA), който беше включен в искането за преразглеждане и който е публично достъпен (7), количеството пресни мандарини, предназначени за преработка, т.е. за производство на мандарини в консерви, в Китай се е увеличило с 27 % между 2009/2010 г. (520 000 тона) и разследвания период в рамките на преразглеждането (660 000 тона). Производството на мандарини в консерви в Китай е следвало подобна тенденция. Според този доклад Китай е увеличил производството на мандарини в консерви от 347 000 тона през 2009/2010 г. на 440 000 тона през разследвания период в рамките на преразглеждането. Освен това в доклада се оценява, че вътрешното потребление на Китай на мандарини в консерви е било около 100 000 - 150 000 тона през 2013/2014 г. След като и в друг публично достъпен източник е изчислено, че това вътрешно потребление е в размер на 50 000 - 100 000 тона (8), изглежда разумно вътрешното потребление да бъде оценено на 100 000 тона. Като се има предвид горепосочената информация, количеството на китайските мандарини в консерви, които са на разположение за износ, може да се оцени на около 340 000 тона през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(45)
Други достъпни източници предоставят леко различаващи се оценки на наличните количества мандарини в консерви за износ от Китай между 2009 и 2014 г. (9). Въпреки това, независимо от тези различия, всички източници сочат, че наличните количества мандарини в консерви за износ от Китай възлизат на най-малко 300 000 тона за всеки отчетен годишен сезон между 2009 и 2013 г. Нито един от тези източници обаче не сочи, че наличните количества мандарини в консерви за износ от Китай могат да бъдат намалени значително в бъдеще.
3.3.3. Привлекателност на пазара на Съюза
(46)
Макар че вносът от Китай през разследвания период в рамките на преразглеждането е 19 253 тона, данните за вноса от първоначалното разследване, обхващащо периода 2002-2007 г., показват, че китайските производители могат да насочат повече от 60 000 тона за сезон към пазара на Съюза, както се потвърждава от данните на Евростат за вноса по отношение на сезон 2011/2012 г. Нещо повече, високото ниво на внос през 2011/2012 г. - период, през по-голямата част от който не са приложими мерки (а именно от 22 март 2012 г.), показва, че пазарът на Съюза е привлекателен за китайските производители по отношение на цените и че значителни обеми от дъмпинговия внос от Китай биха достигнали пазара на Съюза, ако сегашните антидъмпингови мерки бъдат отменени.
(47)
Фактът, че Китай е изнасял за Съюза през периода 2002-2007 г. (когато не са били наложени мерки) значително повече мандарини в консерви средно за един сезон (до 36 %), отколкото през периода 2009-2013 г. (когато бяха наложени мита, освен в периода между 22 март 2012 г. и 23 февруари 2013 г.), въпреки че общият обем на китайския износ за целия свят е бил по-нисък през първия период, отколкото през втория, допълнително потвърждава вероятността китайските производители да увеличат обема на износа си за Съюза до нивата, отбелязани по време на първоначалното разследване, ако мерките бъдат отменени.
3.3.4. Експортни цени към трети държави
(48)
По отношение на износа за трети държави разследването показа, че през разследвания период в рамките на преразглеждането средните продажни цени на износа на оказалото съдействие дружество за няколко големи пазара (като Япония, Малайзия, Филипините, Тайланд) са били по-ниски от средните продажни цени за Съюза. Следователно може да се очаква, че при липсата на мерки оказалият съдействие производител износител би пренасочил поне част от този износ към Съюза.
(49)
Също така статистическите данни за китайския износ на приготвени и/или консервирани цитрусови плодове в херметически затворени контейнери показват, че има вероятност от пренасочване на китайския износ към Съюза. В действителност, въз основа на тези статистически данни е изчислено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането приблизително 20 000 тона от разглеждания продукт са били изнесени за дестинации на средни цени, по-ниски от тези за ЕС, въпреки че на тези пазари не са били приложими антидъмпингови мита за вноса от Китай. По време на разследвания период в рамките на преразглеждането този обем би бил равен на продажбите на вътрешния пазар на промишлеността на Съюза и 71 % от общото производство на промишлеността на Съюза. С други думи, въз основа на текущия размер на европейския пазар на мандарини в консерви (общо потребление на ЕС: 44 523 тона) и според информацията от статистическите данни за китайския износ, обемът от настоящия китайски износ за ЕС плюс потенциалният обем, за който е икономически изгодно да бъде пренасочен към Съюза, почти биха покрили цялото търсене в ЕС на мандарини в консерви.
3.3.5. Заключение относно вероятността от продължаване на дъмпинга
(50)
Разследването потвърди, че през разследвания период в рамките на преразглеждането вносът от Китай на пазара на Съюза е продължил да се осъществява на дъмпингови цени. Предвид продължаващия дъмпинг, факта, че пазарът на Съюза е голям пазар, който е бил от интерес за китайските износители в миналото, и че наличният производствен капацитет в Китай надхвърля общото потребление на Съюза, както и доказаните желание и способност на китайските производители бързо да увеличат износа за Съюза, ако имат добър стимул, се стига до заключението, че съществува вероятност от продължаване на дъмпинга, ако мерките бъдат премахнати.
4. ВРЕДА
4.1. Общи бележки
(51)
Мандарините се берат през есента и зимата, като сезонът на бране и преработка започва в началото на октомври и завършва около края на януари (за някои сортове - февруари или март) през следващата година. Повечето договори за изкупуване (например чрез несвързани вносители) и за продажба се договарят през първите месеци на всеки сезон. Практиката на промишлеността за консервиране на мандарини е да се използва сезонът (периодът от 1 октомври на дадена година до 30 септември на следващата година) като основа за сравнения. Както и в първоначалното разследване, Комисията възприе тази практика в своя анализ.
4.2. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(52)
По време на разследвания период в рамките на преразглеждането сходният продукт е произвеждан в Съюза от петима производители от Съюза. Информацията за общото производство на Съюза на сходния продукт по време на разследвания период в рамките на преразглеждането се основава на отговорите на въпросника, които бяха предоставени от четирима отделни производители и които бяха проверени по време на проверката на място. Производството на петия производител, който не оказа съдействие по подходящ начин и не бе обект на проверка на място, беше основано на отговора на въпросника, предоставен от този производител, сверен с жалбата. Въз основа на това общото производство на Съюза бе оценено на близо 28 500 тона през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(53)
Стига се до заключението, че посочените производители на Съюза, които участват в общото производство в Съюза, представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
4.3. Видимо потребление на пазара на Съюза
(54)
Потреблението на Съюза беше определено въз основа на данните за вноса съгласно докладваното от Евростат на ниво TARIC (интегрирана тарифа на Общността), като по този начин точно съвпада с определението на разглеждания продукт, както и въз основа на обемите на продажбите в ЕС на промишлеността на Съюза.
(55)
Следва да се отбележи, че макар анализът да се основава на сезони, а не на календарни години, описаната по-горе методология не отразява непременно потреблението на ниво промишлен ползвател/потребител. В действителност, като се има предвид сезонният характер на основната суровина (пресни плодове), е обичайна практика в сектора както за вносителите, така и за производителите от Съюза да натрупват запаси, когато се консервират пресните плодове, и да продават преработените продукти на дистрибуторите или промишлените ползватели през цялата година. По тази причина понякога потреблението може да бъде засегнато от въздействието на натрупването на запаси.
(56)
На тази основа през разглеждания период потреблението на Съюза се променя, както следва:
Таблица 1
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Потребление в Съюза (в тонове)
66 487
72 618
90 207
44 523
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
109
136
67
(57)
По време на разглеждания период потреблението на Съюза на цитрусови плодове е останало средно малко под 70 000 тона. Вносът все пак е достигнал върхова стойност през 2011/2012 г., последвана от спад през разследвания период в рамките на преразглеждането. Това развитие всъщност отразява въздействието на натрупването на запаси, а не истинско увеличение/намаление в потреблението и се дължи на високото равнище на вноса от Китай между март и юли 2012 г., когато мерките временно не са били в сила (вж. съображение 2). Върховата стойност на вноса през 2011/2012 г. е била компенсирана от по-ниско ниво на внос през разследвания период в рамките на преразглеждането и съответно - от по-ниско потребление на Съюза.
(58)
Някои вносители заявиха, че не са натрупвали запаси. Те също така заявиха, че след като на 6 октомври 2011 г. Генералният адвокат е представил своето становище по дело C-338/10, те вече са били убедени, че Съдът на Европейския съюз ще отмени мерките. Поради това те са отложили митническото оформяне на разглеждания продукт до постановяването на окончателно решение от Съда на Европейския съюз.
(59)
В този контекст следва да се припомни, че натрупването на запаси може да се определи като натрупване и съхраняване на резервно количество продукти. Информацията, с която разполага Комисията, показва, че от отмяната на мерките на 22 март 2012 г. вносът на разглеждания продукт е бил в особено големи количества до юли 2012 г.: средно почти 9 000 тона на месец. След това и до края на РПП средното равнище на вноса е спаднало до около 1 650 тона на месец, което е с около 2 000 тона по-малко на месец в сравнение със средното равнище на вноса през периода преди отмяната на мерките. Комисията стигна до извода, че за да постигнат такова съществено ниво на месечен внос за относително кратък период от време, вносителите са натрупвали големи запаси от разглеждания продукт. В действителност това бе потвърдено и от някои вносители, които признаха, че са отлагали митническото оформяне, когато са се убедили, че антидъмпинговите мита ще бъдат отменени. Поради това твърдението, че вносителите не са натрупвали запаси трябваше да бъде отхвърлено.
4.4. Внос в Съюза от Китай
(60)
Като се има предвид, че само една група китайски износители оказаха съдействие при разследването и че тази група е представлявала около 12 % - 20 % (посочен е само обхватът поради съображения за поверителност) от общия внос от Китай по време на разследвания период в рамките на преразглеждането, бе заключено, че данните на Евростат (на ниво код по TARIC (интегрирана тарифа на Общността), където е необходимо) са били най-точният и най-добрият източник на информация за обема и цените на вноса. Индивидуалните цени на оказалия съдействие китайски износител все пак също бяха разгледани.
4.4.1. Обем и пазарен дял
(61)
Обемът на китайския внос и съответстващите му пазарни дялове са се развивали, както следва през разглеждания период:
Таблица 2
Внос от Китай
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Обем на вноса (в тонове)
47 235
41 915
59 613
19 294
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
89
126
41
Пазарен дял
71 %
57,7 %
66,1 %
43,3 %
(62)
След налагането на антидъмпинговите мерки през 2008 г. обемът на вноса от Китай като цяло е следвал низходяща тенденция. Следва да се напомни, че вносът по време на първоначалния разследван период (2006/2007 г.) е възлизал на 56 108 тона.
(63)
Както бе обяснено по-горе, все пак са били налице върхови стойности на вноса през 2011/2012 г. Тези върхови стойности очевидно са били в резултат на отмяната на антидъмпинговите мерки през март 2012 г. Наистина, когато се разглежда развитието на китайския внос по месеци въз основа на данните на Евростат, се вижда, че докато обикновено месечният китайски внос се е движил между 2 000 и 6 000 тона, през периода март 2012 г. - юли 2012 г. той е достигнал нива между 6 000 и 12 000 тона (средно почти 9 000 тона на месец). Във връзка с това следва да се отбележи, че мерките бяха отменени през март 2012 г. и наложени отново през февруари 2013 г., но на 29 юни 2012 г. бе въведен регистрационен режим (10), което имаше възпиращ ефект върху вноса.
(64)
Подобно на обема на вноса, пазарният дял на Китай е следвал низходяща тенденция по време на разглеждания период, като е намалял от 71 % на 43 %. Дори да се вземе предвид въздействието на необичайното равнище на вноса от Китай през 2011/2012 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането, пазарният дял е спаднал от около 70 % през 2009/2010 г. до средно 55 % през следващите години.
4.4.2. Цена и подбиване на цените
Таблица 3
Внос от Китай
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Средна цена на вноса (EUR/тон)
677
744
1 068
925
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
110
158
137
(65)
Както е отразено в таблицата по-горе, през разглеждания период цените на китайския внос са нараснали с 37 %. Следва обаче да се отбележи, че цените са се увеличавали значително до периода 2011/2012 г. и след това са спаднали по време на разследвания период в рамките на преразглеждането.
(66)
Тъй като обемът на вноса на единствения оказал съдействие износител е представлявал само около 12 % - 20 % (посочен е само обхватът поради съображения за поверителност) от вноса от Китай през разследвания период в рамките на преразглеждането, подбиването на цените бе разгледано също така за целия китайски износ, въз основа на статистическите данни за вноса.
(67)
За тази цел среднопретеглените продажни цени на оказалите съдействие производители от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени CIF (стойност, застраховка и навло) на вноса от Китай, съгласно данните на Евростат. За тези цени CIF (стойност, застраховка и навло) беше направена корекция, за да се покрият разходите, свързани с митническото оформяне, а именно митническата тарифа и разходите след вноса.
(68)
На тази основа сравнението показа, че по време на разследвания период в рамките на преразглеждането вносът на разглеждания продукт е подбивал цените на промишлеността на Съюза с 4,8 %, ако при изчисленията се вземе под внимание въздействието на действащите антидъмпинговите мита. Маржът на подбиване на цените обаче достига до 28 %, когато цените на вноса се разглеждат без антидъмпинговите мита.
(69)
При разглеждане на вносните цени, които са отчетени от оказалия съдействие китайски износител, надлежно коригирани, може да бъде установен марж на подбиване на цените от 14 % през разследвания период в рамките на преразглеждането, като се вземат предвид действащите антидъмпингови мита. При дисконтиране на въздействието от антидъмпинговите мита маржът на подбиване достига ниво от 20 %. Следва да се отбележи, че по-голямата част от този внос по време на разследвания период в рамките на преразглеждането е извършен, когато мерките са били отменени.
4.5. Внос в Съюза с произход от други трети държави
(70)
През разглеждания период пазарният дял на обема на вноса от други трети държави никога не е надхвърлял 11,2 %. По-голямата част от този внос (най-малко 89 % по време на разглеждания период) е била от Турция.
Таблица 4
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Обем на вноса от други трети държави (в тонове)
4 033
8 078
10 090
4 717
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
200
250
117
Пазарен дял
6,1 %
11,1 %
11,2 %
10,6 %
4.6. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(71)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически фактори и показатели, влияещи върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(72)
Въпреки че и петимата производители от Съюза предоставиха отговори на въпросника, беше счетено, че отговорът на въпросника, предоставен от един от производителите, не може да се използва в пълна степен, тъй като този отговор не е бил проверен по време на проверката на място. Поради това анализът се основаваше на описаната по-долу методология.
(73)
Макроикономическите показатели (производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, заетост, производителност, растеж, размер на дъмпинговия марж и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг) бяха оценени на равнището на цялата промишленост на Съюза. Оценката бе базирана на информацията, предоставена от четиримата оказали пълно съдействие производители от Съюза. В случая на производителя, чийто отговор на въпросника не беше проверен, оценката се основаваше на данните, предоставени от този производител, които, доколкото бе възможно, бяха сверени с данните, включени в жалбата, и с неговите одитирани финансови отчети.
(74)
Анализът на микроикономическите показатели (запаси, продажни цени, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал, възнаграждения) беше извършен на нивото на четиримата оказали пълно съдействие производители от Съюза. Оценката бе основана на информацията, предоставена от тях, която беше надлежно проверена по време на посещенията за проверка на място.
4.6.1. Макроикономически показатели
4.6.1.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
Таблица 5
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Производство (в тонове)
11 815
33 318
29 672
28 763
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
282
251
243
Производствен капацитет (в тонове)
77 380
77 380
77 380
77 380
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
100
100
100
Използване на капацитета
15 %
43 %
38 %
37 %
(75)
Производството е нараснало значително през разглеждания период от около 12 000 тона до почти 29 000 тона по време на разследвания период в рамките на преразглеждането. През сезона 2009/2010 г. производството е било малко, тъй като промишлеността на Съюза все още е била засегната от дъмпинговия внос на китайски мандарини в консерви, внесени през предишния сезон, както и от факта, че тя е поддържала определен запас от предходния сезон, когато антидъмпинговите мерки не са били в сила. Производството се е увеличило през сезон 2010/2011 г., след като новият китайския внос е бил обхванат от действащите антидъмпингови мерки.
(76)
Тъй като производственият капацитет на Съюза не се е променял през този период, използването на капацитета съответно е нараствало. То обаче систематично е оставало под 50 %.
(77)
Едно европейско сдружение на търговците заяви, че един производител от Съюза е спрял производството си от 2012/2013 г. и че този производител и други двама производители са били в затруднено финансово положение. По тези причини се твърди, че данните за производството и за производствения капацитет/използването на производствения капацитет са били изкуствено завишени.
(78)
В това отношение следва най-напред да се припомни, че информацията, събрана в хода на разследването, сочеше, че всички производители от Съюза, които са част от промишлеността на Съюза, са имали производство през всички сезони в рамките на разглеждания период. Следователно първото твърдение, че един от тези производители е спрял производството през РПП следва да бъде отхвърлено.
(79)
Що се отнася до твърдението за затрудненото финансово положение на производителите от Съюза, един от производителите от Съюза действително е бил в производство по несъстоятелност по време на разглеждания период. Разследването обаче показа, че нивото на производство на този производител се е увеличило значително през разглеждания период, докато неговият капацитет е останал непроменен. Поради това бе направен изводът, че производството по несъстоятелност не се е отразило отрицателно на продукцията на същия производител. Що се отнася до двамата други производители от Съюза, те също са започнали производство по несъстоятелност, но това е станало след разглеждания период. Това всъщност потвърждава заключението (вж. съображения 96 - 98), че вредата действително е възникнала повторно и че промишлеността на Съюза все още е била в нестабилно финансово положение.
4.6.1.2. Обем на продажбите и пазарен дял в Съюза
Таблица 6
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Обем на продажбите (тонове)
15 219
22 625
20 504
20 512
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
149
135
135
Пазарен дял (от потреблението на Съюза)
22,9 %
31,2 %
22,7 %
46,1 %
(80)
Продажбите от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза за несвързани клиенти са нараснали с 35 % през разглеждания период.
(81)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза също е отбелязал възходяща тенденция през разглеждания период. Дори като се има предвид въздействието на натрупването на запаси върху нивото на потреблението на Съюза през 2011/2012 г. и през разследвания период в рамките на преразглеждането, пазарният дял е нараснал от около 23 % в началото на периода до средно 35 % през последните две разглеждани години.
4.6.1.3. Заетост и производителност
Таблица 7
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Заетост
350
481
484
428
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
137
138
122
Производителност (в тонове за наето лице)
34
69
61
67
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
205
182
199
(82)
Както заетостта, така и производителността са се повишили през разглеждания период и отразяват общото увеличение на обема на производството и продажбите. Увеличението на производителността през сезон 2010/2011 г. е било свързано с по-големите производствени обеми, което се дължало на факта, че антидъмпинговите мерки са влезли в сила в този период.
(83)
Горепосочените стойности за заетостта са изразени като еквивалент на заетост на пълно работно време и следователно не показват абсолютния брой на съответните сезонни работни места. За да се получи по-добра представа за величината на съответните работни места, следва да се отбележи, че стойностите за разследвания период в рамките на преразглеждането са еквивалент на заетост на пълно работно време за около 2 400 сезонни работни места.
4.6.1.4. Растеж
(84)
Промишлеността на Съюза е успяла да се ползва от растежа на пазара на Съюза до 2011 г. Въпреки това, веднага щом мерките срещу Китай са били отменени (вж. съображение 2) и китайският внос масово е навлязъл на пазара на Съюза, промишлеността на Съюза е загубила значителна част от своя пазарен дял. След като митата са били повторно наложени, промишлеността на Съюза е успяла да си възвърне загубения пазарен дял, макар и с цената на влошаващо се финансово положение.
4.6.1.5. Размер на дъмпинга и възстановяване от предишен дъмпинг
(85)
Дъмпингът е продължил през разследвания период в рамките на преразглеждането в значителна степен, както е обяснено в точка 3.2.5 (вж. съображения 34 - 35 по-горе).
(86)
Що се отнася до въздействието върху промишлеността на Съюза на размера на действителния дъмпингов марж, с оглед на обема на дъмпинговия внос от Китай, това въздействие не може да се смята за незначително. Следва да се отбележи, че промишлеността на Съюза е все още в процес на възстановяване от предишния дъмпинг, по-специално от гледна точка на използването на капацитета и рентабилността (в сравнение с първоначалното разследване).
4.6.2. Микроикономически показатели
4.6.2.1. Запаси
Таблица 8
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Запаси (в тонове)
2 020
2 942
7 257
9 729
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
146
359
482
(87)
Производителите от Съюза са увеличили своите запаси значително през последните два сезона. Това представлява отражение на факта, че производството се е увеличило повече от продажбите през разглеждания период.
4.6.2.2. Продажни цени в Съюза
Таблица 9
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Средна единична продажна цена (в евро на тон)
1 260
1 322
1 577
1 397
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
105
125
111
(88)
През разглеждания период промишлеността на Съюза е съумяла да увеличи продажната си цена в ЕС с 11 %. Това увеличение е било особено изразено до 2011/2012 г., но впоследствие цените са се понижили по време на разследвания период в рамките на преразглеждането. Това се отдава на високото равнище на вноса от Китай между март и юли 2012 г., когато мерките не са били в сила, и подбиването на цените на промишлеността на Съюза от цените на разглеждания продукт от Китай.
4.6.2.3. Рентабилност и паричен поток
Таблица 10
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Рентабилност
- 29,8 %
5,9 %
6,4 %
- 2,9 %
(89)
През разглеждания период рентабилността на промишлеността на Съюза първо значително се е подобрила, през периода 2010/2011 г. - 2011/2012 г. През разследвания период в рамките на преразглеждането обаче тя отново е започнала да търпи загуби.
(90)
Подобряване на рентабилността очевидно е било свързано с факта, че в годините след налагането на антидъмпинговите мерки промишлеността на Съюза е съумяла да увеличи продажбите и обема на продукцията си, както и продажната си цена. Промишлеността на Съюза отново е започнала да търпи загуби през разследвания период в рамките на преразглеждането, което е последица от намалението на продажните цени поради внезапното навлизане на китайския внос след отмяната на митата от Съда на ЕС.
(91)
В този контекст следва да се припомни, че през периода март - юли 2012 г. значително количество китайски продукти е било внесено без налагане на антидъмпингово мито. Освен това бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането китайският внос е подбивал цените на Съюза в значителна степен, по-специално при дисконтиране на въздействието от антидъмпинговите мита. Това е довело да общ спад на цените, което от своя страна е предизвикало загуби за промишлеността на Съюза.
Таблица 11
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Паричен поток (в евро)
1 211 342
3 078 496
- 1 402 390
- 2 023 691
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
254
- 116
- 167
(92)
По време на разглеждания период развитието на паричния поток е съответствало главно на развитието на общата рентабилност на промишлеността на Съюза във връзка с въздействието на увеличението на запасите, по-специално през последните две анализирани години.
4.6.2.4. Инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали и растеж
Таблица 12
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Инвестиции (в евро)
318 695
416 714
2 387 341
238 473
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
131
749
75
Възвръщаемост на инвестициите (нетни активи)
- 60 %
29 %
19 %
- 1 %
(93)
През разглеждания период част от промишлеността на Съюза е направила инвестиции в поддръжката и оптимизирането на съществуващите производствени съоръжения. Нивото на инвестициите се е увеличило по-специално в периода 2011/2012 г., най-вероятно благоприятствано от нивото на печалба през посочената година и непосредствено преди нея. Тези инвестиции са били направени основно от един производител от Съюза с оглед да се осигури източник на доставка на суровини, които да допълнят вече съществуващите, и да се подобри спазването на разпоредбите за опазване на околната среда. Възвръщаемостта на инвестициите през разглеждания период е следвала тенденциите по отношение на рентабилността.
(94)
Част от промишлеността на Съюза е изпитвала затруднения при привличането на капитал през разглеждания период, но в крайна сметка е успяла да преструктурира дълга си.
4.6.2.5. Възнаграждения
Таблица 13
2009/2010 г.
2010/2011 г.
2011/2012 г.
Разследван период в рамките на преразглеждането
Разходи за труд за наето лице (в евро)
23 578
21 864
21 371
23 025
Индекс (2009/2010 г. = 100)
100
93
91
98
(95)
Равнището на средните възнаграждения е останало по-скоро стабилно през разглеждания период, докато производствените разходи за единица продукция са спаднали.
4.7. Заключение
(96)
Анализът на вредата показва, че състоянието на промишлеността на Съюза се е подобрило през разглеждания период. Налагането на антидъмпинговите мерки в края на 2008 г. е позволило на промишлеността на Съюза да се възстанови бавно, но трайно от причиняващото вреда въздействие на дъмпинга, както и да оползотвори допълнително потенциала си на пазара на Съюза. Фактът, че промишлеността на Съюза е извлякла ползи от мерките се потвърждава най-вече от постигнатите по-високи нива на производството и на продажбите, и по-специално от нивото на печалба.
(97)
Ситуацията обаче се е променила през разследвания период в рамките на преразглеждането. Мерките бяха отменени през март 2012 г. и вносът от Китай значително нарасна до юни 2012 г., когато по отношение на вноса бе въведен регистрационен режим. Вносителите са използвали отмяната на антидъмпинговите мита, за да натрупат запаси през 2011/2012 г. и да реализират тези продукти на пазара на ЕС на ниски цени по време на разследвания период в рамките на преразглеждането. Като цяло това е довело до значителен ценови натиск на пазара на ЕС и в резултат на това финансовото положение на промишлеността се е влошило отново. Действително промишлеността не е имала друг избор, освен да намали цените си, за да запази своето ниво на продажби. Това обаче е имало сериозни последици за финансовото ѝ положение.
(98)
Фактът, че промишлеността на Съюза е продължила да търпи вреди, е доказан най-добре от поредица отрицателни финансови показатели, а именно рентабилността и паричния поток, съчетани с високи равнища на запасите и слабо използване на капацитета. Това положение възпира новите инвестиции и растежа.
(99)
Едно европейско сдружение на търговците постави под въпрос заключенията за вредата на основание на факта, че през разглеждания период обемите на продажбите, заетостта и продажните цени на промишлеността на Съюза, както и равнището на инвестициите на един от производителите от Съюза, са претърпели положително развитие.
(100)
Това твърдение трябва обаче да бъде отхвърлено. Действително, съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент списъкът на съответните икономически показатели, които следва да бъдат разгледани, не е изчерпателен и един или повече от тези фактори не може да бъдат от решаващо значение във връзка с проучването на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза. Както бе обяснено в съображение 98, показателите, предложени от заявителя, не са били решаващи, за да може Комисията да стигне до заключение относно вредата за промишлеността на Съюза. Заключението, че вредата продължава, се основаваше по-скоро на отрицателните финансови показатели, свързани с рентабилността и паричния поток, съчетани с високи равнища на запаси и слабо използване на капацитета.
5. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ВРЕДАТА
5.1. Въздействие на прогнозния обем на вноса и ценови ефект, в случай че мерките бъдат отменени
(101)
В случай че мерките бъдат отменени, се очаква обемът на вноса да нарасне и да причини още повече вреди на промишлеността на Съюза. Това се основава на следните факти.
(102)
Анализът по-горе (вж. съображение 44) показва, че макар и обемът на китайския износ за Съюза да е намалял значително след налагането на мерките в края на 2008 г., китайските производители все още произвеждат значителни количества от разглеждания продукт, повечето от които са предназначени за износ.
(103)
По отношение на прогнозните обеми и цени е ясно, че пазарът на Съюза продължава да бъде много привлекателен за китайските производители износители. На първо място, по отношение на обема пазарът на Съюза е третият по големина световен пазар за китайските мандарини в консерви. Нещо повече, развитието след отмяната на мерките показва, че китайските износители са способни бързо да осъществяват износ на значителни количества от разглеждания продукт на пазара на Съюза, без дори да е необходимо да преориентират продажбите си от други пазари. Накрая, в тази връзка, въз основа на данните за вноса от първоначалното разследване, е видно, че Китай може лесно да изнася повече от 60 000 тона на сезон за пазара на Съюза, като това съответства на почти 90 % от средното потребление на Съюза през разглеждания период.
(104)
Ако Китай действително увеличи своя износ за ЕС в резултат от отмяната на мерките, би било повече от вероятно в средносрочен план да се стигне до цялостен спад на цените на пазара на ЕС. Това би поставило производителите от ЕС в дори още по-трудно положение, както е обяснено по-долу.
(105)
Второ, що се отнася до цените, китайската база данни (11) показва, че в миналото Китай е изнасял значителни количества за държави извън ЕС на цени, по-ниски от експортните цени за ЕС. По време на разследвания период в рамките на преразглеждането количествата, изнасяни за тези държави извън ЕС, са били приблизително 20 000 тона, което е представлявало 71 % от общото производство на промишлеността на Съюза. Поради привлекателността на пазара на ЕС от гледна точка на цените, беше направено заключението, че ако мерките бъдат прекратени, съществува вероятност китайските износители да пренасочат тези количества към по-печелившия пазар на Съюза.
(106)
Освен това изложеният по-горе анализ (вж. съображения 68 и 69) показа, че вносът от Китай на пазара на Съюза значително е подбил цените на производителите от Съюза по време на РПП, по-специално при дисконтиране на въздействието на антидъмпинговите мита. Въпреки че вносните цени от Китай са се увеличили през 2011/2012 г., когато мерките не са били в сила, тяхното равнище все пак е било значително под равнището на цените в ЕС, въз основа на данни на Евростат. На тази основа размерът на ценовата разлика през 2011/2012 г. действително е бил сравним с РПП.
(107)
На пазара на приготвени или консервирани цитрусови плодове се наблюдава голяма ценова конкуренция, тъй като конкуренцията се извършва главно въз основа на цените. Това се изостря допълнително от факта, че продажбите обикновено касаят относително големи количества. Ако на пазара на Съюза навлезе евтин и дъмпингов внос в значителни количества, това би имало пряко въздействие върху общото равнище на цените на пазара на Съюза, което би довело до спад на цените като цяло.
(108)
Отмяната на антидъмпинговите мита в края на разглеждания период е отличен пример за това, което би могло да се случи, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече.
(109)
Веднага щом мерките бяха отменени от Съда на ЕС и до момента, в който за вноса бе въведен регистрационен режим, обемът на вноса от Китай нарасна рязко и значително. Масовото навлизане на този евтин внос на пазара на Съюза е принудило производителите на Съюза да намалят цените си, за да запазят своите позиции по отношение на обема на продажбите и производството, което е довело до загуби.
(110)
Това е било резултат от вноса, към който не е било прилагано антидъмпингово мито, за период от само пет месеца. Отражението върху състоянието на промишлеността на Съюза безспорно би било дори още по-сериозно, ако срокът на мерките изтече. Ако се повтори навлизането на внос на ниски цени в такива големи обеми, вредата, понесена от промишлеността на Съюза, по всяка вероятност би била още по-силно изразена. Производителите от Съюза биха били засегнати от спад в производството и в обема и цените на продажбите, което би довело до по-големи загуби. Изчислението на подбиването на цените, направено въз основа на данните, представени в точка 4.4.2 (вж. съображения 68 и 69), но без да се вземат предвид антидъмпинговите мита, сочи за ниво на подбиване на цените, по-високо от 20 %.
(111)
Едно европейско сдружение на търговците заяви, че промишлеността на Съюза не би понесла вреда, ако мерките бъдат отменени, защото в бъдеще се очакват по-ниски обеми на вноса на разглеждания продукт. Това твърдение се основаваше на следните факти. На първо място, бе посочено, че в бъдеще ще се увеличи вътрешното потребление на пресни плодове в Китай, както и ще нарасне китайският износ на пресни плодове за Русия. Второ, бе изтъкнато, че се очаква и вътрешното потребление в Китай на мандарини в консерви да се увеличи. Трето, бе заявено, че статистическите данни на Евростат доказват горепосочените тенденции, тъй като те показват по-ниско равнище на вноса на съответния продукт от сезон 2012/2013 г. насам.
(112)
Тези твърдения обаче следва да бъдат отхвърлени поради следните причини:
а)
На първо място, дори ако вътрешното потребление в Китай и износът на пресни плодове се очаква да нараснат, въз основа на наличните данни (12) се очаква и нарастване в съпоставима степен на китайското производство. Поради това се стигна до заключението, че наличието на пресни плодове за китайските консервна промишленост през сезона 2013/2014 г. няма да бъде съществено засегнато;
б)
На второ място, в съображение 44 бе достигнато до заключението, че вътрешното потребление на Китай на мандарини в консерви ще бъде около 100 000 тона за сезон и няма индикация, че тази цифра се очаква да нарасне в бъдеще. Сдружението също така не представи никакво доказателство, че потреблението ще нарасне.
в)
По отношение на третото основание следва да се напомни, че по-ниските равнища на внос на разглеждания продукт през сезон 2012/2013 г. (РПП) биха могли да бъдат разумно обяснени с въздействието на натрупването на запаси, което е в резултат на значителния по размер внос през сезон 2011/2012 г. през първите пет месеца след отмяната на мерките (вж. съображение 59).
(113)
Същото европейско сдружение на търговците също така заяви, че по-големите количества пресни плодове на пазара на Съюза, вероятно поради руското ембарго, биха довели до намаляване на цените на тези плодове, като по този начин биха позволили на промишлеността на Съюза да повиши своята конкурентоспособност.
(114)
Това твърдение обаче е чисто спекулативно и не беше подкрепено с никакви доказателства. Дори ако цените на суровините намалеят в бъдеще, това не се счита за достатъчна причина да не се неутрализират негативните въздействия на дъмпинговия внос върху състоянието на промишлеността на Съюза. Действително се счита, че без запазването на мерките, дъмпинговият внос би навлязъл отново в значителни обеми и би причинил допълнителни вреди на промишлеността на Съюза. Това би лишило промишлеността на Съюза от възможността да се възползва в пълна степен от положителното въздействие на евентуално бъдещо намаляване на цените на суровините. Поради това твърдението бе отхвърлено.
5.2. Заключение
(115)
Въз основа на това се достига до заключението, че отмяната на мерките върху вноса от Китай по всяка вероятност би довела до продължаване на вредата за промишлеността на Съюза.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
6.1. Въведение
(116)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Интересът на Съюза беше определен въз основа на оценка на различните намесени интереси, т.е., от една страна, тези на промишлеността от Съюза, и от друга страна, тези на вносителите и други страни.
(117)
Следва да се припомни, че при първоначалното разследване бе преценено, че приемането на мерки не противоречи на интереса на Съюза. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане, което съответно анализира положение, при което вече са били въведени антидъмпингови мерки, позволява да се оцени всяко неоправдано негативно въздействие на настоящите антидъмпингови мерки върху засегнатите страни.
(118)
Въз основа на гореизложеното бе проучено дали, въпреки заключенията относно вероятността от продължаване на причиняващия вреда дъмпинг, съществуват доводи, които да доведат до заключението, че в този конкретен случай запазването на мерките не би било в интерес на Съюза.
6.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(119)
Промишлеността на Съюза, съставлявана от петима производители в селските райони на Испания, е увеличила пазарния си дял и е съумяла да увеличи цената на разглеждания продукт до равнище, което ѝ е позволило да достигне изравняване на приходите и разходите или да реализира печалба през разглеждания период в случаите, когато мерките са били в сила. По същия начин е настъпило подобрение в обема на производството и заетостта. В случай че мерките бъдат отменени, промишлеността на Съюза би изпаднала в много по-лошо положение, както бе описано по-горе (с вероятност от повторно възникване на вредата), което би се изразявало в понижаване на продажните цени и в още по-големи загуби (вж. съображение 110). Новите инвестиции, целящи укрепване на дружествата и повишаване на тяхната конкурентоспособност на пазара на разглеждания продукт, също биха били възпрепятствани. Продължаването на мерките ще бъде в интерес на промишлеността на Съюза и ще ѝ помогне да разгърне потенциала си на пазара на Съюза, на който ще бъде възстановена конкуренцията.
6.3. Интерес на вносителите и на търговците на едро и дребно
(120)
Както бе посочено в съображение 10 по-горе, предвид очевидно големия брой несвързани вносители, бе използвана извадка. Вносителите са разположени предимно в Германия, но също и в други страни, като например Обединеното кралство, Нидерландия и Чешката република, без списъкът да е изчерпателен.
(121)
Две дружества, които са внасяли разглеждания продукт през разглеждания период, оказаха съдействие при разследването. Общата дейност на тези страни, свързана с консервирани цитрусови плодове, е съставлявала 3,8 % от съвкупния им оборот. Въпреки че дейността, свързана с консервирани цитрусови плодове, не е най-печелившата за тези вносители, тя е присъща за цялостната им стопанска дейност, която се състои в предлагане на широка гама продукти на определени клиенти (например вериги супермаркети), за да се осигурят големи договори, при които по-малко доходоносните продукти се компенсират от продажбите на други продукти и от икономии от мащаба.
(122)
Не бяха налице индикации, че продължаването на мерките би имало съществено отрицателно въздействие върху дейността на двамата вносители. Те не са зависими от този продукт, като се има предвид, че веригата за доставка е била адаптирана към разходите, свързани с антидъмпинговото мито. Освен това, както показва разследването, мерките не са затворили пазара на Съюза за китайските износители, тъй като разглежданият продукт е бил внасян в значителни количества през целия разглеждан период, независимо от съществуващите мерки.
(123)
Друг вносител заяви, че антидъмпинговите мита ще повлияят отрицателно на неговата дейност, свързана с търговия на консервирани цитрусови плодове. С оглед на липсата на проверими данни, предоставени от вносителя, се смята, че отрицателните последици, които продължаването на антидъмпинговите мерки би имало за тези страни, не би надхвърлило положителното въздействие на мерките върху промишлеността на Съюза.
(124)
Няколко страни изтъкнаха недостига на производствен капацитет на промишлеността на Съюза. Следва да се отбележи, че преустановяването на митата би могло да доведе до положение, при което алтернативният източник на доставки ще трябва да преустанови своите дейности, като остави на вносителите само един източник на доставки (внос от Китай). При все това следва да се припомни, че веригите супермаркети и търговците на дребно оценяват поддържането на сигурността на доставките за техните дейности. В действителност, един от тях подкрепи продължаването на мерките, за да има конкуренция и най-малко два източника на доставки. Освен това промишлеността на Съюза, която все още е далеч от постигането на задоволително равнище на използване на капацитета, има капацитет да продължи да задоволява нуждите на пазара на Съюза в рамките на възстановената конкуренция. Обстоятелството, че промишлеността на Съюза не покрива понастоящем 100 % от нуждите в Съюза, не може да обоснове нито нелоялните търговски практики на китайските износители, нито премахването на мерките в този случай.
(125)
Едно европейско сдружение на търговците заяви, че продължаването на мерките би ограничило необосновано нормалното извършване на дейността на неговите членове, тъй като съществена част от нея е свързана с търговия с разглеждания продукт. В това отношение следва да се отбележи, че целта на антидъмпинговите мита е да се коригират нелоялните търговски практики, т.е. дъмпингът, а не да се ограничават стопанските дейности. Следва да се припомни, че Комисията стигна до заключението, че все пак запазването на мерките е необходимо в този случай.
6.4. Интерес на ползвателите
(126)
За целите на анализа ползвателите бяха разделени на две категории: от една страна, домакинствата и от друга страна, професионалните/промишлените ползватели, които осъществяват дейност в сектори като производството на напитки, конфитюри или кисели млека, пекарството или кетъринга.
(127)
Нито една от страните, принадлежащи към която и да е от тези категории или представляваща интересите им, не се отзова и не оказа съдействие по какъвто и да било начин при разследването.
(128)
Един вносител изтъкна, че антидъмпинговите мита, наложени върху разглеждания продукт, биха попречили на конкуренцията, като по този начин не са в интерес на потребителите в Съюза. Не бяха представени доказателства в подкрепа на това твърдение.
(129)
Като се има предвид ограничената тежест на разглеждания продукт в бюджета на едно средностатистическо домакинство в Съюза, не съществуват доказателства, че увеличението на потребителските цени, ако има такова, вследствие на запазването на мерките може да надхвърли положителното въздействие на мерките върху промишлеността на Съюза.
(130)
Макар че не може да се оспорва, че продължаването на срока на действие на митата по принцип може да засегне отрицателно някои професионални/промишлени ползватели с оглед на по-ниските маржове, няма доказателства, че разходите, произтичащи от разглеждания продукт (в сравнение с общите им разходи), са значителни. Следователно евентуалното отрицателно въздействие вследствие на продължаването на мерките за тази категория ползватели не би било непропорционално.
6.5. Интерес на доставчиците
(131)
Както отделни доставчици на пресни плодове за промишлеността на Съюза, така и едно сдружение на такива доставчици заявиха, че мерките са в техен интерес и биха били от полза и по отношение на новите инвестиции и работните места. Плодовете, продавани на производителите от Съюза, са важен допълнителен източник на приходи за доставчиците, при липсата на които биха могли да възникнат сериозни затруднения в селскостопанския сектор в засегнатите испански региони. Смята се, че броят на засегнатите кооперативни членове би бил над 2 000 само в региона на Валенсия. По отношение на съответната сезонна заетост, наред с другото, в областта на събирането, транспортирането и съхранението на плодове, оценките сочат, че най-малко 2 500 работни места биха били засегнати общо в регионите на Валенсия и Мурсия.
(132)
От данните, предоставени от асоциацията на испанските доставчици, е видно, че ако китайският внос надвиши 60 000 тона, което вече се е случвало два пъти по време на първоначалното разследване, доставчиците вероятно ще се изправят пред ситуация, в която няма да бъдат в състояние да продадат цялото количество сатсуми, предназначено за консервната промишленост на Съюза.
(133)
Едно европейско сдружение на търговците заяви, че доставчиците биха могли да очакват субсидии, за да пласират количествата плодове, които не могат да бъдат изнесени за Русия поради ембаргото. Сдружението обаче не представи никакви доказателства в подкрепа на твърдението за субсидиране. Освен това субсидиите, ако има такава, биха били отпуснати само за непродадените плодове, предназначени за износ за Русия, но не и за тези, които не са били продадени на промишлеността на Съюза поради причинената от разглеждания продукт вреда след изтичането на срока на действие на мерките. Поради това твърдението бе отхвърлено.
6.6. Заключение
(134)
Разследването показа, че съществуващите антидъмпингови мерки не са затворили пазара на Съюза за китайския внос и са допринесли за възстановяването на промишлеността на Съюза. Тъй като този процес на възстановяване все още е в ход, продължаването на мерките е в интерес на промишлеността на Съюза. Ако се допусне мерките да отпаднат, процесът на възстановяване ще спре, рентабилните ценови равнища ще бъдат непостижими и промишлеността на Съюза ще понесе големи загуби. Освен това ще бъде застрашен допълнителният източник на доходи за членовете на голям брой кооперации и за сезонните работници в няколко селски района, където почти не съществува алтернативна заетост.
(135)
От наличните данни е видно, че съществуващите мерки не са имали значително отрицателно въздействие върху икономическото състояние на вносителите в Съюза, които оказаха съдействие при разследването. В светлината на наличните данни, въздействието на мерките върху другите страни, които заявиха интереса си, или върху вносителите, търговците на едро и на дребно и върху ползвателите също не може да се счита за съществено. Не са налице индикации, че евентуалното покачване на цените, ако изобщо има такова, в резултат на продължаването на антидъмпинговите мерки ще бъде непропорционално в сравнение с ползите за промишлеността на Съюза, реализирани благодарение на премахването на нарушаването на търговията, предизвикано от дъмпинговия внос.
(136)
Като се вземат предвид всички фактори, посочени в съображенията по-горе, се стига до заключението, че не съществуват убедителни доводи срещу запазването на съществуващите към момента антидъмпингови мерки.
7. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(137)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, на основата на които се счита за целесъобразно да бъде препоръчано запазването на съществуващите в момента мерки. Също така на страните беше даден срок, в който да предоставят коментарите си след това оповестяване. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(138)
От гореизложеното следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на някои приготвени или консервирани цитрусови плодове с произход от Китай, следва да бъдат запазени за допълнителен период от пет години.
(139)
Някои заинтересовани страни заявиха, че мерките с количествен елемент (квотна система) са за предпочитане пред антидъмпинговите мерки. Това твърдение не може да бъде прието, като се има предвид, че съгласно основния регламент формата на мерките не може да бъде променяна в рамките на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. Това твърдение не може да постави под въпрос констатациите в рамките на това преразглеждане, а именно, че изискванията за запазването на антидъмпинговите мерки са изпълнени.
(140)
Дадено дружество може да поиска прилагането на тези индивидуални ставки на антидъмпинговите мита, ако то промени впоследствие наименованието на своето предприятие. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (13). Искането трябва да съдържа цялата съответна информация, която позволява да се докаже, че промяната не засяга правото на дружеството да се ползва от приложимата за него митническа ставка. Ако промяната на наименованието на дружеството не засяга правото му да се ползва от приложимата за него митническа ставка, в Официален вестник на Европейския съюз се публикува известие, с което се съобщава за промяната на наименованието.
(141)
Комитетът, учреден съгласно член 15, параграф 1 от основния регламент, не представи становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на приготвени или консервирани мандарини (включително тангерини и сатсумаси), клементини, wilkings и други подобни цитрусови хибриди без прибавка на алкохол, със или без прибавка на захар или други подсладители, определени в позиция 2008 по КН, с произход от Китайската народна република и класирани понастоящем в кодове по КН 2008 30 55, 2008 30 75 и ex 2008 30 90 (кодове по ТАРИК 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 и 2008309069).
2. Размерът на окончателното антидъмпингово мито, приложимо за продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
EUR/тон нетно тегло на продукта
Допълнителен код по ТАРИК
Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang
531,2
A886
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co. Ltd (14), Huangyan, Zhejiang
361,4
A887
Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang и свързаният с него производител Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Dangyang City, Hubei Province
490,7
A888
Оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката и са посочени в приложението
499,6
A889
Всички други дружества
531,2
A999
Член 2
1. В случаите когато стоките са били повредени преди допускането им за свободно обращение и по тази причина действително платената или дължимата цена е изчислена пропорционално за определяне на митническата стойност в съответствие с член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията (15), размерът на антидъмпинговото мито, изчислен въз основа на член 1 по-горе, се намалява пропорционално на действително платената или дължимата цена.
2. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 3
Член 1, параграф 2 може да бъде изменен, като се добави нов производител износител към списъка на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и следователно подлежат на среднопретеглената митническа ставка от 499,6 EUR/тон нетно тегло на продукта, ако някой нов производител износител в Китайската народна република представи на Комисията достатъчно доказателства за това, че:
а)
не е изнасял за Съюза продукта, описан в член 1, параграф 1, през разследвания период в рамките на преразглеждането (от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г.) и през първоначалния разследван период (от 1 октомври 2006 г. до 30 септември 2007 г.);
б)
не е свързан с който и да било от производителите износители в Китайската народна република, спрямо които са наложени мерките по настоящия регламент; както и
в)
или действително е изнасял разглеждания продукт за Съюза, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза след края на разследвания период в рамките на преразглеждането.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 10 декември 2014 година.
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1313/2014,
10. detsember 2014,
millega pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate töödeldud ja konserveeritud tsitrusviljade (mandariinid jne) impordi suhtes
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”), (1) eriti selle artikli 11 lõiget 2,
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
1.1. Kehtivad meetmed
(1)
Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 1355/2008 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit tsitrusviljadest valmistatud toodete ja konservide impordi suhtes. Meetmed kehtestati koguselise tollimaksuna konkreetsetele äriühingutele ja maksumäär jäi vahemikku 361,4 kuni 531,2 eurot toote netokaalu tonni kohta.
(2)
Euroopa Kohtu 22. märtsi 2012. aasta otsusega (3) need meetmed tühistati, kuid nõukogu taaskehtestas need oma 18. veebruari 2013. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 158/2013 (4).
1.2. Taotlus aegumise läbivaatamise algatamiseks
(3)
Pärast teate avaldamist lõplike dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (5) sai komisjon 12. augustil 2013 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase taotluse algatada meetmete aegumise läbivaatamine. Taotluse esitas Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados („FENAVAL”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 75 % liidu teatavate töödeldud või konserveeritud tsitrusviljade kogutoodangust.
(4)
Esitatud taotlus põhines väitel, et lõplike dumpinguvastaste meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu jätkumise ja liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise.
1.3. Aegumise läbivaatamise algatamine
(5)
Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 25. oktoobril 2013Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (6) (edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.
1.4. Uurimine
1.4.1. Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood
(6)
Dumpingu jätkumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2012 kuni 30. septembrini 2013 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2009 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
1.4.2. Uurimisega seotud isikud
(7)
Komisjon andis aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult teada järgmistele isikutele: taotluse esitaja, liidu tootjad ja nende ühendused, teadaolevad Hiina ja võimalike võrdlusriikide tootjad, liidu sõltumatud importijad ja nende ühendused, liidu tootjate tarnijad ja nende ühendused, teadaolevalt asjaga seotud liidu tarbijate ühendus ja ekspordiriigi esindajad. Nendele isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.
(8)
Võttes arvesse Hiina eksportivate tootjate ja liidu sõltumatute importijate ilmset suurt arvu, peeti asjakohaseks uurida, kas tuleks kasutada väljavõttelist uuringut kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valimi, paluti eespool osutatud isikutel endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.
(9)
Kuna nõutud teabe esitas vaid üks Hiina eksportivate tootjate grupp, siis ei peetud eksportivate tootjate valimi koostamist vajalikuks.
(10)
Tehti kindlaks 32 sõltumatut importijat, kellel paluti esitada väljavõttelise uuringu jaoks vajalik teave. Neist seitse andis endast teada ja esitas vajaliku teabe. Neist kolm valiti valimisse, kuid tähtajaks kinnitas ainult kaks oma soovi olla valimisse kaasatud.
(11)
Eespool toodu põhjal saatis komisjon küsimustikud huvitatud isikutele ja neile, kes olid endast algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul teada andnud. Vastused küsimustikule saadi viielt liidu tootjalt, koostööd tegevalt Hiina eksportivalt tootjalt, kahelt sõltumatult importijalt, kaheksalt liidu tootjatele tarnijalt, ühelt liidu tootjatele tarnivate äriühingute ühenduselt ja ühelt võrdlusriigi tootjalt.
(12)
Kaks importijate ühendust andsid endast huvitatud isikutena teada. Lisaks esitasid oma märkused viis sõltumatut importijat.
(13)
Võrdlusriigi tootjate puhul määrati kindlaks neli äriühingut, kellel paluti esitada vajalik teave. Vaid üks neist äriühingutest esitas nõutud teabe ja nõustus kontrollkäiguga.
(14)
Komisjon kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks dumpingu jätkumise ja sellest tuleneva kahju kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste huvitatud isikute valdustesse:
a)
liidu tootjad
-
Halcon Foods S.A.U., Murcia, Hispaania
-
Conservas y Frutas S.A., Murcia, Hispaania
-
Agricultura y Conservas S.A., Algemesí (Valencia), Hispaania
-
Industrias Videca S.A., Villanueva de Castellón (Valencia), Hispaania
b)
Hiina eksportiv tootja:
-
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd., Hiina ja sellega seotud äriühing Zhejiang Merry Life Food Co., Ltd.
c)
Liidus asuvad sõltumatud importijad:
-
Wünsche Handelsgesellschaft International mbH & Co KG, Hamburg, Saksamaa
-
I. Schroeder KG (GmbH & Co), Hamburg, Saksamaa
d)
Võrdlusriigi tootja:
-
Frigo-Pak Gida Maddeleri Sanayi Ve Ticaret A.S., Türgi
1.5. Oluliste faktide avalikustamine ja ärakuulamised
(15)
Komisjon tegi 13. oktoobril 2014 teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses kehtestada dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „lõplik avalikustamine”). Pärast lõplikku avalikustamist esitas mitu huvitatud isikut kirjaliku esildise, sealhulgas oma seisukohad lõplike järelduste kohta. Isikutele, kes taotlesid ärakuulamist, anti selleks võimalus. Kolm importijat taotlesid ärakuulamist ja neile võimaldati ühine ärakuulamine kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juureolekul. Üks Euroopa kauplejate ühendus soovis ärakuulamist ning talle võimaldati ärakuulamine komisjoni talitustes.
2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
2.1. Vaatlusalune toode
(16)
Käesoleva läbivaatamise vaatlusalune toode on sama, mis algses uurimises: Hiina Rahvavabariigist pärit töödeldud ja konserveeritud mandariinid (sealhulgas tangeriinid ja satsumad), klementiinid, vilkingid ja muud sellised hübriidtsitruselised, millele ei ole lisatud alkoholi ning on või ei ole lisatud suhkrut või muid magusaineid (edaspidi „vaatlusalune toode”), ning mis vastavad CN-koodi 2008 määratlusele ja kuuluvad praegu CN-koodide 2008 30 55, 2008 30 75 ja ex 2008 30 90 alla.
(17)
Vaatlusaluse toote saamiseks kooritakse ja tükeldatakse teatavad väikesed tsitrusviljad (peamiselt satsumad), mis seejärel konserveeritakse suhkrusiirupis, mahlas või vees mitmes suuruses pakendites vastavalt eri turgude nõudmistele.
(18)
Satsumad, klementiinid ja muud väikesed tsitrusviljad on harilikult tuntud ühise nimetuse all „mandariin”. Enamik nendest erinevatest puuviljasortidest sobib värskena kasutamiseks või töötlemiseks. Nad on sarnased ning neist valmistatud tooteid ja konserve käsitatakse seetõttu ühe tootena.
2.2. Samasugune toode
(19)
Liidu tootjad väitsid, et importtoode ja liidu toode on samasugused järgmistel põhjustel:
-
neil on samad või väga sarnased füüsilised omadused, nagu maitse, kuju, suurus ja tekstuur;
-
neid müüakse samade või sarnaste kanalite kaudu ning nad konkureerivad põhiliselt hinna osas;
-
mõlemal on sama või sarnane kasutusotstarve;
-
need on omavahel kergesti asendatavad;
-
tariifide osas on need klassifitseeritud samade kombineeritud nomenklatuuri koodide alla.
(20)
Teatavad importijad väitsid seevastu, et importtoote kvaliteet on kõrgem, kuna see sisaldab vähem katkiseid puuviljatükke (maksimaalselt 5 %), samuti on selle maitse, välimus ja struktuur paremad kui liidu tootel. Samuti väideti, et importtoode erineb liidu tootest ka lõhna poolest.
(21)
Komisjon uuris neid väiteid ja jõudis kättesaadavate andmete põhjal järeldusele, et põhjenduses 19 osutatud liidu tootmisharu väited on õiged.
(22)
Importijate väited tuli tagasi lükata järgmistel põhjustel:
a)
teatavad kvaliteedierinevused (katkiste puuviljatükkide hulk, maitse, välimus, lõhn ja struktuur) ei mõjutanud toote põhiomadusi. Importtoode ja liidu toode on üksteisega asendatavad ja neil on sama või sarnane kasutusotstarve. Tegelikult müüsid liidu tootjad oma tooteid (sh neid, milles on palju katkiseid puuviljatükke) vaatlusalusel perioodil nii importijatele kui ka samadele kasutajate/tarbijate rühmadele (näiteks selvehallide ketid ja pagaritööstuse tarnijad), kellele tarnisid ka importijad. Peale selle kinnitas üks Euroopa Liidu selvehallide kett, et ta müüs Euroopa ja Hiina päritolu toodet sama tootemargi ja kaubamärgi all;
b)
katkiste puuviljatükkide maksimaalne 5 % sisaldus ei ole üksnes importtootele iseloomulik joon. Uurimise käigus selgus, et liidu tootjad pakkusid eri kvaliteediga tooteid, mille katkiste puuviljatükkide sisaldus oli erinev, sealhulgas selliseid, mis sisaldasid maksimaalselt 5 % katkiseid puuviljatükke. Mõned importijad ostsid liidu tootjatelt tooteid, mis sisaldasid maksimaalselt 5 % katkiseid puuviljatükke.
(23)
Seepärast käsitatakse sarnaselt algsele uurimisele importtoodet ja liidu tootmisharu toodetud toodet samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
3. DUMPINGU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS
3.1. Sissejuhatavad märkused
(24)
Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 kontrolliti, kas kehtivate meetmete aegumine võiks tõenäoliselt põhjustada dumpingu jätkumist.
(25)
Nagu märgitud põhjenduses 9, ei olnud Hiina eksportivate tootjate valimi moodustamine vajalik, sest koostööd tegi vaid üks äriühingute grupp. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil moodustas selle äriühingute grupi toodang ligikaudu 12-20 % (vahemik on esitatud konfidentsiaalsuse tagamiseks) vaatlusaluse toote impordist Hiinast liitu.
3.2. Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
3.2.1. Võrdlusriik
(26)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a tuli normaalväärtus kindlaks määrata sobivas kolmandas turumajanduslikus riigis (edaspidi „võrdlusriik”) kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse alusel või hinna järgi, mis kehtib müügi puhul kolmandast riigist muudesse riikidesse, k.a liitu, või kui see ei ole võimalik, siis mis tahes muul põhjendatud alusel, sealhulgas samasuguse toote eest liidus tegelikult makstud või makstava hinna alusel, mida on vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatud, et juurde arvestada põhjendatud kasumimarginaal.
(27)
Algatamisteates viitas komisjon oma kavatsusele kasutada Hiina puhul normaalväärtuse määramiseks sobiva võrdlusriigina Türgit ning kutsus huvitatud isikuid üles selle kohta märkusi esitama.
(28)
Türgi kasutamise kohta võrdlusriigina ei esitatud ühtegi märkust. Ükski huvitatud isikutest ei soovitanud muid võrdlusriigis tegutsevaid samasuguse toote tootjaid.
(29)
Üks Türgi eksportiv tootja (Frigo-Pak), kellega ühendust võeti, esitas õigeaegselt vastused kogu küsimustikule ja nõustus kontrollkäiguga oma valdustesse.
3.2.2. Normaalväärtus
(30)
Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määrati normaalväärtus kindlaks Türgi tootjalt saadud kontrollitud teabe põhjal. Nimetatud äriühing ei müünud samasugust toodet omamaisel turul ja seetõttu arvutati normaalväärtus algmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt tootmiskulude alusel, lisades artikli 2 lõike 6 punkti b kohased põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud ning artikli 2 lõike 6 punkti c kohase põhjendatud kasumimarginaali. Müügi-, üld- ja halduskuludena kasutati kõnealuse tootja muude konservtoodete omamaise müügiga seotud müügi-, üld- ja halduskulusid, mis jäid vahemikku 10-20 % (vahemik on esitatud konfidentsiaalsuse tagamiseks). Kasumi määr oli sama, mis algses uurimises, st 6,8 %, mis vastab ELi tootmisharu kasumile enne Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi tekitatud kahju.
3.2.3. Ekspordihind
(31)
Koostööd teinud eksportiva tootja kogu eksportmüük liitu toimus otse liidu sõltumatutele tarbijatele. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 võeti ekspordihinna määramisel aluseks Hiinast liitu ekspordiks müüdud vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstav hind.
3.2.4. Võrdlus
(32)
Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil.
(33)
Selleks et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja eksportiva tootja ekspordihinna vahel, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse transpordi, kindlustuse, vahendus- ja pangakulude erinevusi, mis mõjutasid hindu ja nende võrreldavust.
3.2.5. Dumpingumarginaal
(34)
Nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 11, määrati dumpingumarginaal kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlemise teel.
(35)
Koostööd teinud eksportiva tootja puhul näitas võrdlus dumpingu olemasolu. Dumpingumarginaal oli suurem kui 60 %.
(36)
Kogu Hiina puhul näitas Hiina vaatlusaluse toote impordi kaalutud keskmise ekspordihinna (Eurostati andmed) ja võrdlusriigi puhul kindlaks määratud kaalutud keskmise normaalväärtuse (mida oli nõuetekohaselt korrigeeritud, et see kajastaks Hiina impordi tõenäolist tootevalikut, võttes arvesse koostööd tegeva eksportiva tootja ELis müüdud tootevalikut võrreldavate tooteliikide puhul) võrdlus veelgi suuremat dumpingut.
(37)
Pärast lõplikku avalikustamist väitis üks Euroopa kauplejate ühendus, et erinevalt Hiina eksportivatest tootjatest ja Hispaania tootjatest ei olnud temal võimalik täpseid arvutusi (dumping ja kahju) kontrollida ning palus seetõttu komisjonil esitada dumpingu arvutamise üksikasjad. Kolm importijat teatasid ärakuulamise eest vastutava ametniku juures, et ka nemad oleksid eelistanud saada täpset teavet dumpingu arvutamise kohta.
(38)
Sellega seoses tuleb märkida, et komisjon tugines oma arvutustes ärisaladusi ja konfidentsiaalset teavet sisaldavatele andmetele. Koostööd tegev eksportiv tootja, kes need andmed esitas, on saanud nõuetekohase eridokumendi täpsete dumpingu ja kahju arvutustega ning ei ole esitanud märkusi ega taotlenud selgitusi. Komisjon ei saa seda teavet teistele huvitatud isikutele kättesaadavaks teha ilma konfidentsiaalsusnõudeid rikkumata. Komisjoni kasutatud metoodika (vt põhjendused 30-36) oli siiski kõigi huvitatud isikute jaoks avalik. Ärakuulamise eest vastutav ametnik andis kõnealusel ärakuulamisel importijatele teada, et kui neil on kahtlusi komisjoni arvutuste õigsuse suhtes, võivad nad temalt taotleda nende kontrollimist. Kolm importijat ei taotlenud siiski ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist.
(39)
Euroopa kauplejate ühendus arvutas ise dumpingumarginaali, kasutades selleks Hiina keskmisi impordihindu ja Türgi keskmisi impordihindu käsitlevate Eurostati andmete võrdlust. Kauplejate ühenduse väitel näitab selline võrdlus madalamat dumpingumarginaali - ligikaudu 30 %. Sellega seoses tuleb kõigepealt märkida, et aegumise läbivaatamise puhul ei ole dumpingu täpne tase nii oluline kui selle uurimise käigus, kus tollimaksu tase kindlaks määratakse. Teiseks, nagu on selgitatud põhjendustes 30-33, põhines komisjoni arvutus koostööd tegevalt Türgi tootjalt saadud tegelikel ja kontrollitud andmetel normaalväärtuse kohta ning võrdlus Hiina ekspordihindadega tehti üksikasjalikul tasemel. Seepärast peetakse andmeid, millele komisjon oma arvutuses tugines, palju usaldusväärsemaks ja täpsemaks kui hinnangut, mille ühendus oma avalikustamisele järgnevates märkustes esitas.
(40)
Kolm importijat väitsid ärakuulamise eest vastutava ametniku juures, et dumpingut ei esinenud. Nad põhjendasid väidet asjaoluga, et komisjon leidis, et koostööd tegeva Hiina eksportiva tootja keskmised müügihinnad oluliste kolmandate riikide turul olid madalamad kui tema keskmised müügihinnad liidu turul. See väide tuli tagasi lükata, sest dumping tähendab müüki konkreetsel turul normaalhinnast madalama hinnaga, mitte müüki kolmandate riikide turu hinnast madalama hinnaga.
3.3. Impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral
3.3.1. Sissejuhatav märkus
(41)
Lähtudes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tuvastatud dumpingu olemasolust, uuriti dumpingu jätkumise tõenäosust juhul, kui meetmed tunnistatakse kehtetuks, ning analüüsiti järgmisi elemente: tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Hiinas; Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja hinnad; liidu turu ligitõmbavus Hiina impordi jaoks.
(42)
Suure osa läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul meetmed ELis ei kehtinud, kuna need olid tühistatud (vt põhjendus 2). Selle ajavahemiku jooksul, mil meetmeid ei kohaldatud, oli impordi maht suurim aastatel 2011-2012 ning seejärel ülejäänud läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul see vähenes. Tegelikult osutab see pigem varude soetamisele kui tegeliku tarbimise suurenemisele või vähenemisele ning on seotud suuremahulise Hiina impordiga märtsist juulini 2012, kui meetmed ei kehtinud.
3.3.2. Hiina tootjate tootmisvõimsus, omamaine tarbimine ja ekspordivõime
(43)
Mis puudutab Hiina tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust, siis komisjon ei saanud teavet üheltki Hiina tootjalt ega muult huvitatud isikult. Vastavalt algmääruse artiklile 18 tegi komisjon oma järeldused kättesaadavate faktide põhjal.
(44)
Läbivaatamistaotlusele lisatud ja üldsusele kättesaadava USA põllumajandusministeeriumi välisteenistuse (FSA/USDA) aruande (7) kohaselt suurenes töötlemiseks (konserveeritud mandariinide tootmiseks) ettenähtud värskete mandariinide hulk Hiinas 2009.-2010. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 27 % (vastavalt 520 000 ja 660 000 tonni). Konserveeritud mandariinide tootmine järgis Hiinas sama suundumust. Aruande kohaselt suurenes Hiina konserveeritud mandariinide tootmine 347 000 tonnilt 2009.-2010. aastal 440 000 tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Aruandes esitatud hinnangu kohaselt oli konserveeritud mandariinide omamaine tarbimine Hiinas aastatel 2013-2014 ligikaudu 100 000-150 000 tonni. Kuna ka teine üldsusele kättesaadav allikas hindas omamaiseks tarbimiseks 50 000-100 000 tonni, (8) on mõistlik pidada omamaise tarbimise määraks 100 000 tonni. Eelöeldu põhjal oli Hiinast pärit konserveeritud mandariinide võimalik ekspordimaht läbivaatamisega seotud uurimisperioodil hinnanguliselt ligikaudu 340 000 tonni.
(45)
Muude kättesaadavate allikate hinnang Hiinast pärit konserveeritud mandariinide võimaliku ekspordimahu kohta aastatel 2009-2014 on pisut erinev (9). Hoolimata nendest erinevustest näitavad kõik allikad, et Hiinast pärit konserveeritud mandariinide võimalik ekspordimaht oli ajavahemikul 2009-2013 vähemalt 300 000 tonni hooaja kohta. Ükski allikas ei väida, et Hiina konserveeritud mandariinide võimalik ekspordimaht võiks tulevikus oluliselt väheneda.
3.3.3. Liidu turu atraktiivsus
(46)
Isegi kui Hiina import oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 19 253 tonni, näitavad algse uurimise impordiandmed ajavahemiku 2002-2007 kohta, et Hiina tootjad võivad hooaja jooksul liidu turule saata rohkem kui 60 000 tonni; seda kinnitavad ka Eurostati impordiandmed hooaja 2011/2012 kohta. Peale selle näitab impordi kõrge tase hooajal 2011/2012, kui enamuse aja jooksul meetmeid ei kohaldatud (nimelt alates 22. märtsist 2012), et liidu turg on Hiina tootjate jaoks hindade osas huvipakkuv ning et liidu turule jõuaks märkimisväärsetes kogustes dumpinguhinnaga Hiina importi, kui kehtivad dumpinguvastased meetmed kehtetuks tunnistatakse.
(47)
Asjaolu, et Hiina eksportis aastatel 2002-2007 (kui dumpinguvastaseid meetmeid ei kohaldatud) liitu keskmiselt oluliselt rohkem konserveeritud mandariine hooaja kohta (+ 36 %) kui ajavahemikul 2009-2013 (kui meetmed kehtisid, välja arvatud ajavahemikul 22. märtsist 2012 kuni 23. veebruarini 2013), kuigi Hiina kättesaadavad globaalsed ekspordimahud olid esimesel perioodil väiksemad kui teisel, kinnitab veelgi tõenäosust, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral suurendavad Hiina tootjad oma liitu suunatud ekspordimahtu algse uurimise aegse tasemeni.
3.3.4. Kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnad
(48)
Kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi osas näitas uurimine, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli koostööd tegeva äriühingu ekspordi keskmine müügihind mitmel olulisel turul (nt Jaapan, Malaisia, Filipiinid, Tai) madalam kui liitu suunatud müügi puhul. Seega võib eeldada, et meetmete puudumise korral suunaks koostööd tegev eksportiv tootja vähemalt osa sellest ekspordist liitu.
(49)
Hiina ekspordistatistika töödeldud ja/või konserveeritud tsitrusviljade (õhukindlas pakendis) kohta osutab samuti võimalusele, et Hiina eksport suunatakse ümber liitu. Kõnealuse statistika kohaselt müüdi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 20 000 tonni vaatlusalust toodet ekspordisihtkohtadesse, kus keskmised hinnad olid madalamad kui ELis, kuigi nendel turgudel ei kohaldatud Hiina impordi suhtes mingeid dumpinguvastaseid tollimakse. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oleks nimetatud kogus võrdunud liidu tootmisharu omamaise müügiga ja moodustanud 71 % liidu tootmisharu kogutoodangust. Seega võib Euroopa konserveeritud mandariinide turu praeguse suuruse (ELi kogutarbimine: 44 523 tonni) ja Hiina ekspordistatistika põhjal järeldada, et Hiina praegune liitu suunatud ekspordimaht ja potentsiaalne maht, mille ümbersuunamine liitu oleks majanduslikult mõttekas, kataksid peaaegu täielikult liidu nõudluse konserveeritud mandariinide järele.
3.3.5. Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta
(50)
Uurimine on kinnitanud, et Hiina import sisenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu turule endiselt dumpinguhinnaga. Võttes arvesse jätkuvat dumpinguhinnaga müüki, liidu turu olulisust ja selle atraktiivsust Hiina eksportijate jaoks minevikus, vaba tootmisvõimsust Hiinas, mis ületab liidu kogutarbimist, ning Hiina tootjate valmisolekut ja võimet suurendada stiimuli tekkimisel kiiresti liitu suunatud eksporti, tehakse järeldus, et meetmete kõrvaldamise korral dumping tõenäoliselt jätkub.
4. KAHJU
4.1. Üldised märkused
(51)
Mandariinisaak koristatakse sügisel ja talvel, saagikoristus- ja töötlemisperiood algab oktoobri alguses ning lõpeb umbes järgmise aasta jaanuari lõpus (teatavate sortide puhul veebruaris või märtsis). Enamik ostu- (näiteks sõltumatute importijatega) ja müügilepinguid sõlmitakse iga hooaja esimestel kuudel. Konserveeritud mandariinide tootmises on tavaks kasutada võrdlusperioodina hooaega (ajavahemik 1. oktoobrist kuni järgmise aasta 30. septembrini). Komisjon võttis selle tava oma analüüsi aluseks, nii nagu algses uurimiseski.
4.2. Liidu toodang ja liidu tootmisharu
(52)
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tootsid liidus samasugust toodet viis liidu tootjat. Samasuguse toote kogutoodang liidus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil määrati kindlaks nelja üksiktootja poolt küsimustikule antud vastuste põhjal, mida ka kohapealse kontrolli käigus kontrolliti. Ühe ülejäänud tootja puhul, kes ei teinud piisavalt koostööd ja kelle valdustesse ei tehtud kontrollkäiku, määrati toodang kindlaks selle tootja esitatud küsimustiku vastuste põhjal, mida võrreldi kaebuses esitatud andmetega. Selle alusel hinnati ELi kogutoodangu mahuks läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 28 500 tonni.
(53)
Seepärast käsitatakse eespool osutatud liidu tootjaid, kelle toodang moodustab liidu kogutoodangu, liidu tootmisharuna algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses.
4.3. Nähtav tarbimine liidu turul
(54)
Liidu tarbimise kindlaksmääramisel võeti aluseks Eurostati impordiandmed TARICi (ühenduse integreeritud tariifistik) tasemel, mis seetõttu vastavad täpselt vaatlusaluse toote määratlusele, ning liidu tootmisharu müügimaht.
(55)
Tuleks märkida, et kuigi analüüs põhineb hooajal ja mitte kalendriaastal, ei pruugi osutatud metoodika kajastada tarbimist tööstusliku kasutaja/tarbija tasandil. Võttes arvesse peamise tooraine (värskete puuviljade) hooajalisust, on nii sektori importijatel kui ka liidu tootjatel tavaks soetada värske puuvilja konserveerimise ajal varusid ning müüa töödeldud tooteid turustajatele või tööstuslikele kasutajatele kogu aasta jooksul. Varude ladustamine võib seega mõnikord tarbimist mõjutada.
(56)
ELi tarbimise areng vaatlusalusel perioodil:
Tabel 1
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Liidu tarbimine (tonni)
66 487
72 618
90 207
44 523
Indeks (2009/2010 = 100)
100
109
136
67
(57)
Vaatlusalusel perioodil oli liidu tsitrusviljade tarbimine keskmiselt veidi alla 70 000 tonni. Import saavutas haripunkti hooajal 2011/2012 ning vähenes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul. Selline areng osutab tegelikult pigem varude soetamisele kui tegeliku tarbimise suurenemisele/vähenemisele ning on seotud suuremahulise Hiina impordiga märtsist juulini 2012, kui meetmed ajutiselt ei kehtinud (vt põhjendus 2). Hooaja 2011/2012 tippmahu järel import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenes ning vähenes ka liidu tarbimine.
(58)
Mõned importijad väitsid, et nemad varude ladustamisega ei tegelenud. Nad väitsid ka, et alates 6. oktoobrist 2011, kui kohtujurist esitas oma arvamuse kohtuasjas C-338/10, olid nad veendunud, et Euroopa Kohus tühistab meetmed. Seetõttu lükkasid nad vaatlusaluse toote tollivormistuse kuni Euroopa Kohtu lõpliku otsuse vastuvõtmiseni edasi.
(59)
Sellega seoses tuleb märkida, et ladustamist võib määratleda kui varude kogumist ja hoidmist. Komisjoni käsutuses olevad andmed näitavad, et alates meetmete tühistamisest 22. märtsil 2012 kuni juulini 2012 imporditi vaatlusalust toodet eriti suures mahus: keskmiselt ligikaudu 9 000 tonni kuus. Seejärel kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni vähenes import keskmiselt ligikaudu 1 650 tonnini kuus, mis oli ligikaudu 2 000 tonni kuus vähem võrreldes impordi keskmise tasemega meetmete tühistamisele eelnenud ajal. Komisjon jõudis järeldusele, et sellise märkimisväärse igakuise impordimahu saavutamiseks suhteliselt lühikese aja jooksul pidid importijad olema vaatlusalust toodet suurtes kogustes varunud. Seda tõsiasja kinnitasid ka mõned importijad, kes tunnistasid, et nad viivitasid tollivormistusega, kui olid veendunud, et dumpinguvastased meetmed tühistatakse. Seetõttu tuli väide, et importijad ladustamisega ei tegelenud, tagasi lükata.
4.4. Hiina import liitu
(60)
Võttes arvesse seda, et uurimises tegi koostööd ainult üks Hiina eksportijate grupp, kes esindas ligikaudu 12-20 % Hiina koguimpordist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (vahemik on esitatud konfidentsiaalsuse tagamiseks), jõuti järeldusele, et Eurostati andmed (vajaduse korral TARICi (ühenduse integreeritud tariifistik) koodide tasandil) on täpseim ja parim teabeallikas impordimahtude ja -hindade kohta. Sellest hoolimata vaadati läbi ka Hiina koostööd teinud eksportija hinnad.
4.4.1. Maht ja turuosa
(61)
Hiinast pärit impordi mahu ja turuosa areng vaatlusalusel perioodil:
Tabel 2
Import Hiinast
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Impordimaht (tonnides)
47 235
41 915
59 613
19 294
Indeks (2009/2010 = 100)
100
89
126
41
Turuosa
71 %
57,7 %
66,1 %
43,3 %
(62)
Pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist 2008. aastal Hiina import üldiselt vähenes. Tuletatakse meelde, et algsel uurimisperioodil (2006/2007) oli import 56 108 tonni.
(63)
Nagu eespool selgitatud, jõudis import haripunkti siiski hooajal 2011/2012. Impordi ülisuure mahu põhjuseks oli kahtlemata dumpinguvastaste meetmete tühistamine 2012. aasta märtsis. Tõepoolest, kui jälgida Hiina impordi igakuist arengut Eurostati andmete põhjal, siis kui üldiselt kõikus Hiina import kuus 2 000 ja 6 000 tonni vahel, siis ajavahemikus märtsist juulini 2012 jõudis see vahemikku 6 000 ja 12 000 tonni kuus (keskmiselt peaaegu 9 000 tonni kuus). Sellega seoses tuleb märkida, et meetmed tühistati märtsis 2012 ja taaskehtestati veebruaris 2013, kuid registreerimine võeti kasutusele alates 29. juunist 2012 (10) ning sellel oli impordile pidurdav mõju.
(64)
Sarnaselt impordimahule vähenes vaatlusalusel perioodil ka Hiina impordi turuosa (71 %-lt 43 %-le). Isegi kui võtta arvesse Hiina impordi ebatavalist taset 2011/2012. aasta hooajal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, vähenes turuosa umbes 70 %-lt 2009/2010 hooajal kuni keskmiselt 55 %-ni järgmistel aastatel.
4.4.2. Hinnad ja hindade allalöömine
Tabel 3
Import Hiinast
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Keskmine impordihind (eurot/tonn)
677
744
1 068
925
Indeks (2009/2010 = 100)
100
110
158
137
(65)
Nagu eespool esitatud tabelist näha, kasvasid Hiina impordihinnad vaatlusalusel perioodil 37 % võrra. Tuleb siiski märkida, et hinnad tõusid märkimisväärselt kuni hooajani 2011/2012 ja langesid seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul.
(66)
Kuna ainsa koostööd tegeva eksportiva tootja impordi maht esindas üksnes ligikaudu 12-20 % Hiina koguimpordist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (vahemik on esitatud konfidentsiaalsuse tagamiseks), uuriti impordistatistika põhjal hinna allalöömist ka kogu Hiinast pärit impordi puhul.
(67)
Selleks võrreldi koostööd tegevate liidu tootjate kaalutud keskmisi müügihindu sõltumatutele klientidele liidu turul Eurostati andmetega vastavate Hiina impordi kaalutud keskmiste CIF-hindade (kulud, kindlustus ja vedu) kohta. CIF-hindasid (kulud, kindlustus ja vedu) kohandati nii, et need kataksid kõik tollivormistusega seotud kulud, nt tollimaksud ja impordijärgsed kulud.
(68)
Sel alusel tehtud võrdlus näitas, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil lõi vaatlusaluse toote import liidu tootmisharu hinnad alla 4,8 % võrra, kui võtta arvutustes arvesse kehtivate dumpinguvastaste tollimaksude mõju. Kui võtta arvesse impordihindu ilma dumpinguvastase tollimaksuta, on hindade allalöömise marginaal aga 28 %.
(69)
Arvestades Hiina koostööd tegeva eksportija esitatud impordihindu, mida on nõuetekohaselt korrigeeritud, oleks hindade allalöömise marginaal läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 14 %, kui võtta arvesse kehtivaid dumpinguvastaseid tollimakse. Kui jätta dumpinguvastaste tollimaksude mõju arvesse võtmata, oli hindade allalöömise marginaal 20 %. Tuleks märkida, et põhiosa kõnealusest ekspordist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil leidis aset olukorras, kus meetmed olid tühistatud.
4.5. Import liitu muudest kolmandatest riikidest
(70)
Vaatlusalusel perioodil ei olnud muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa kunagi suurem kui 11,2 %. Enamik sellest impordist (vaatlusalusel perioodil vähemalt 89 %) oli pärit Türgist.
Tabel 4
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht (tonnides)
4 033
8 078
10 090
4 717
Indeks (2009/2010 = 100)
100
200
250
117
Turuosa
6,1 %
11,1 %
11,2 %
10,6 %
4.6. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
(71)
Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 hõlmas dumpinguhinnaga impordiga liidu tootmisharule kaasnevate mõjude uuring kõikide liidu tootmisharu seisundit mõjutavate majandustegurite ja -näitajate hindamist vaatlusalusel perioodil.
(72)
Kuigi kõik viis liidu tootjat esitasid küsimustikule vastused, leiti, et ühe tootja vastust ei olnud võimalik täielikult kasutada, sest selle kontrollimiseks ei korraldatud kontrollkäiku. Analüüs põhines seega järgmisel metoodikal.
(73)
Makromajanduslikke näitajaid (toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, tööhõive, tootlikkus, kasv, dumpingumarginaalide suurusjärk ning varasema dumpingu mõjust taastumine) hinnati kogu liidu tootmisharu tasandil. Hinnang põhines nelja täielikult koostööd tegeva liidu tootja esitatud teabel. Tootja puhul, kelle küsimustiku vastust kohapeal ei kontrollitud, anti hinnang selle tootja esitatud andmete põhjal, mida võrreldi võimalikult suurel määral kaebuses esitatud andmete ja tema auditeeritud raamatupidamisaruannetega.
(74)
Mikroökonoomiliste näitajate (varud, müügihinnad, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus, kapitali kaasamise võime, töötasud) analüüs viidi läbi täielikult koostööd teinud liidu tootjate tasandil. Hindamisel tugineti nende esitatud teabele, mida kohapealse kontrollkäigu ajal nõuetekohaselt kontrolliti.
4.6.1. Makromajanduslikud näitajad
4.6.1.1. Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
Tabel 5
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Tootmine (tonnides)
11 815
33 318
29 672
28 763
Indeks (2009/2010 = 100)
100
282
251
243
Tootmisvõimsus (tonnides)
77 380
77 380
77 380
77 380
Indeks (2009/2010 = 100)
100
100
100
100
Tootmisvõimsuse rakendamine
15 %
43 %
38 %
37 %
(75)
Tootmine suurenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt - 12 000 tonnilt ligikaudu 29 000 tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperiood jooksul. 2009/2010 hooajal oli tootmine vähene, kuna liidu tootmisharu mõjutas endiselt Hiinast pärit konserveeritud mandariinide dumpinguhinnaga import eelneval hooajal, samuti asjaolu, et tootmisharul oli säilinud varusid eelmisest hooajast, kui dumpinguvastased meetmed ei kehtinud. Tootmine suurenes hooajal 2010/2011, kui uut Hiina importi pidurdasid kehtivad dumpinguvastased meetmed.
(76)
Kuna liidu tootmisvõimsus vaatlusalusel perioodil ei muutunud, suurenes vastavalt tootmisvõimsuse rakendamine. See jäi siiski süstemaatiliselt alla 50 %.
(77)
Üks Euroopa kauplejate ühendus väitis, et üks liidu tootja lõpetas alates 2012/2013 hooajast tootmise ning et see ja veel kaks tootjat on raskes finantsolukorras. Seetõttu väidetakse, et tootmise ja tootmisvõimsuse ning tootmisvõimsuse rakendamise näitajaid on kunstlikult suurendatud.
(78)
Sellega seoses tuleb kõigepealt meenutada, et uurimise käigus kogutud teave näitas, et kõik liidu tootjad, kes moodustavad liidu tootmisharu, jätkasid tootmist kõigil hooaegadel vaatlusaluse perioodi jooksul. Seepärast tuleb tagasi lükata esimene väide, mille kohaselt üks tootja lõpetas tootmise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
(79)
Mis puudutab liidu tootjate väidetavat rasket rahalist olukorda, siis ühe liidu tootja suhtes algatati vaatlusalusel perioodil tõepoolest maksejõuetusmenetlus. Uurimise käigus selgus siiski, et kõnealuse tootja tootmismaht suurenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, samas kui tootmisvõimsus jäi muutumatuks. Seepärast järeldati, et maksejõuetusmenetlus ei mõjutanud negatiivselt selle tootja toodangut. Maksejõuetusmenetlus algatati ka kahe teise liidu tootja suhtes, kuid alles pärast vaatlusaluse perioodi lõppu. See kinnitab õigupoolest järeldust (vt põhjendused 96-98), et kahju tegelikult jätkus ja et liidu tootmisharu oli ikka veel ebakindlas finantsolukorras.
4.6.1.2. Müügimaht ja turuosa liidus
Tabel 6
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Müügimaht (tonnides)
15 219
22 625
20 504
20 512
Indeks (2009/2010 = 100)
100
149
135
135
Turuosa (% liidu tarbimisest)
22,9 %
31,2 %
22,7 %
46,1 %
(80)
Liidu tootmisharu müük sõltumatutele klientidele liidu turul suurenes vaatlusalusel perioodil 35 % võrra.
(81)
Liidu tootmisharu turuosa järgis vaatlusalusel perioodil samuti kasvutrendi. Isegi kui võtta arvesse varude ladustamise mõju liidu tarbimisele 2011/2012 hooajal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, suurenes turuosa ligikaudu 23 %-lt perioodi alguses keskmiselt 35 %-le kahel viimasel vaatlusalusel aastal.
4.6.1.3. Tööhõive ja tootlikkus
Tabel 7
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Tööhõive
350
481
484
428
Indeks (2009/2010 = 100)
100
137
138
122
Tootlikkus (tonnides töötaja kohta)
34
69
61
67
Indeks (2009/2010 = 100)
100
205
182
199
(82)
Nii tööhõive kui ka tootlikkus paranesid vaatlusalusel perioodil, kajastades üldist tootmise ja müügimahu suurenemist. Tootlikkuse kasv hooajal 2010/2011 oli seotud suurema tootmismahuga, mis tulenes asjaolust, et dumpinguvastased meetmed hakkasid sel perioodil täielikult kehtima.
(83)
Eespool esitatud tööhõivenäitajad kajastavad täistööajale taandatud töötajate arvu ning ei näita seega hooajaliste töökohtade koguarvu. Selleks et saada paremat ülevaadet tegelike töökohtade arvust, tuleb märkida, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil täistööajale taandatud töötajate arv vastab ligikaudu 2 400 hooajalisele töökohale.
4.6.1.4. Kasv
(84)
Liidu tootmisharu suutis liidu turu kasvust kasu saada kuni 2011. aastani. Niipea kui Hiina suhtes kehtivad meetmed tühistati (vt põhjendus 2) ja Hiina import liidu turu üle ujutas, kaotas liidu tootmisharu märkimisväärse osa oma turuosast. Pärast seda, kui tollimaksud uuesti kehtestati, suutis liidu tootmisharu kaotatud turuosa tagasi võita, kuid selle hinnaks oli halvenenud finantsolukord.
4.6.1.5. Dumpingu suurusjärk ja senisest dumpingust toibumine
(85)
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkus dumping märkimisväärsel tasemel, nagu on selgitatud punktis 3.2.5 (vt põhjendused 34-35).
(86)
Tegeliku dumpingumarginaali suuruse mõju liidu tootmisharule ei saa pidada tühiseks, arvestades Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mahtu. Tuleb märkida, et liidu tootmisharu ei ole varasemast dumpingust ikka veel täielikult taastunud, seda eelkõige tootmisvõimsuse rakendamise ja kasumlikkuse osas (võrreldes algse uurimisega).
4.6.2. Mikromajanduslikud näitajad
4.6.2.1. Varud
Tabel 8
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Varud (tonnides)
2 020
2 942
7 257
9 729
Indeks (2009/2010 = 100)
100
146
359
482
(87)
Liidu tootjad suurendasid oma varusid märkimisväärselt kahel viimasel hooajal. See osutab sellele, et vaatlusalusel perioodil kasvas tootmine rohkem kui müük.
4.6.2.2. Müügihinnad liidus
Tabel 9
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Ühiku keskmine müügihind (eurot/tonn)
1 260
1 322
1 577
1 397
Indeks (2009/2010 = 100)
100
105
125
111
(88)
Läbivaatamisperioodi jooksul suutis liidu tootmisharu suurendada oma müügihinda ELis 11 % võrra. Suurenemine oli eriti märgatav kuni hooajani 2011/2012, kuid seejärel hinnad langesid läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul. See oli tingitud suuremahulisest Hiina impordist ajavahemikul märtsist juulini 2012, kui meetmed ei kehtinud, ning Hiinast pärit vaatlusaluse toote hindadest, mis lõid alla liidu tootmisharu hinnad.
4.6.2.3. Kasumlikkus ja rahavoog
Tabel 10
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Kasumlikkus
-29,8 %
5,9 %
6,4 %
- 2,9 %
(89)
Vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu kasumlikkus algul - hooaegadel 2010/2011 ja 2011/2012 - paranes oluliselt. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jäi liidu tootmisharu siiski uuesti kahjumisse.
(90)
Kasumlikkuse paranemine oli selgelt seotud asjaoluga, et liidu tootmisharu suutis dumpinguvastaste meetmete kehtestamisele järgnenud aastatel suurendada oma müügi- ja tootmismahtu ning müügihindu. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi aegne taas kahjumisse jäämine tulenes madalamatest müügihindadest, mille põhjustas Hiina impordi ootamatu sissetung pärast seda, kui Euroopa Kohus tollimaksud tühistas.
(91)
Sellega seoses tuleb meenutada, et ajavahemikul 2012. aasta märtsist kuni juulini imporditi märkimisväärne kogus Hiina tooteid ilma dumpinguvastaste tollimaksudeta. Lisaks tõdeti, et Hiina import lõi liidu hinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oluliselt alla, eriti kui mitte arvesse võtta dumpinguvastaste tollimaksude mõju. See põhjustas üldise hinnalanguse, mis omakorda tõi kaasa kahjumi liidu tootmisharule.
Tabel 11
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Rahavoog (eurodes)
1 211 342
3 078 496
- 1 402 390
- 2 023 691
Indeks (2009/2010 = 100)
100
254
- 116
- 167
(92)
Rahavoo areng vastas vaatlusalusel perioodil põhiosas liidu tootmisharu üldise kasumlikkuse arengule, lisaks mõjutas seda varude kasv eelkõige kahe viimase analüüsitud aasta jooksul.
4.6.2.4. Investeeringud, investeeringutasuvus, kapitali kaasamise võime ja kasv
Tabel 12
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Investeeringud (eurodes)
318 695
416 714
2 387 341
238 473
Indeks (2009/2010 = 100)
100
131
749
75
Investeeringutasuvus (netovara)
- 60 %
29 %
19 %
- 1 %
(93)
Liidu tootmisharu investeeris vaatlusalusel perioodil olemasolevate tootmisseadmete hooldusesse ja optimeerimisse. Investeeringud suurenesid eelkõige hooajal 2011/2012, tõenäoliselt võimaldas seda sel perioodil või vahetult enne seda saadud kasum. Põhiosa nimetatud investeeringust tegi üks liidu tootja, kelle eesmärk oli tagada tooraine tarneallikas, mis täiendaks olemasolevaid allikaid, ning parandada keskkonnaalaste eeskirjade järgimist. Investeeringutasuvus järgis vaatlusalusel perioodil täpselt kasumlikkuse suundumust.
(94)
Ühel osal liidu tootmisharust oli vaatlusperioodil raskusi kapitali kaasamisega, kuid lõpuks õnnestus tal oma võlg restruktureerida.
4.6.2.5. Töötasud
Tabel 13
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)
23 578
21 864
21 371
23 025
Indeks (2009/2010 = 100)
100
93
91
98
(95)
Keskmine palgatase oli vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilne, ühiku tootmiskulud samal ajal vähenesid.
4.7. Järeldus
(96)
Kahju analüüsist ilmneb, et liidu tootmisharu olukord paranes vaatlusalusel perioodil. Dumpinguvastaste meetmete kehtestamine 2008. aasta lõpus aitas liidu tootmisharul aeglaselt, kuid kindlalt dumpingu kahjulikust mõjust toibuda ning oma potentsiaali liidu turul paremini ära kasutada. Seda, et liidu tööstusharu sai meetmetest kasu, näitavad kõige paremini suurenenud tootmine ja müük ning eelkõige suurem kasumlikkus.
(97)
Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olukord aga muutus. 2012. aasta märtsis meetmed tühistati ja Hiina impordi maht suurenes märgatavalt kuni juunini 2012, kui impordi suhtes kehtestati registreerimisnõue. Importijad kasutasid dumpinguvastaste tollimaksude tühistamist varude soetamiseks hooajal 2011/2012 ja lasksid varutud tooted läbivaatamisega seotud uurimisperioodil odava hinnaga ELi turule. See tõi kaasa märkimisväärse üldise hinnasurve ELi turul ning selle tulemusena halvenes liidu tootmisharu finantsolukord. Tootmisharul ei olnud müügitaseme säilitamiseks muud valikut kui hindu alandada. Sellel olid aga tõsised tagajärjed tema finantsolukorrale.
(98)
Seda, et liidu tootmisharu saab jätkuvalt kahju, näitavad kõige paremini mitmed negatiivsed finantsnäitajad, nagu kasumlikkus ja rahavoog, ning ka suured varud ja tootmisvõimsuse vähene rakendamine. See takistab uusi investeeringuid ja kasvu.
(99)
Üks Euroopa kauplejate ühendus vaidlustas kahju kohta tehtud järeldused, väites, et liidu tootmisharu müügimaht, tööhõive ja müügihinnad, samuti ühe liidu tootja investeeringute tase arenesid vaatlusalusel perioodil positiivselt.
(100)
See väide tuleb siiski tagasi lükata. Tõepoolest, algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt ei ole asjakohaste uuritavate majandusnäitajate loetelu ammendav, üht või mitut kõnealust tegurit ei saa tingimata pidada otsustavaks dumpinguhinnaga impordi liidu tootmisharule avaldatava mõju uurimisel. Nagu on selgitatud põhjenduses 98, ei olnud nõude esitaja poolt pakutud näitajad komisjoni jaoks määravad, et teha järeldusi liidu tootmisharu kahjustava olukorra kohta. Järeldus, et kahju oleks jätkunud, tulenes pigem negatiivsetest näitajatest, mis olid seotud kasumlikkuse ja rahavoo, suurte varude ja tootmisvõimsuse vähese rakendamisega.
5. KAHJU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS
5.1. Eeldatava ekspordimahu ja -hinna mõju meetmete kehtetuks tunnistamise korral
(101)
Meetmete kehtetuks tunnistamise korral impordi maht eeldatavasti suureneb ja toob kaasa edasise kahju liidu tootmisharule. See väide põhineb järgmistel asjaoludel.
(102)
Eespool esitatud analüüs (vt põhjendus 44) näitab, et kuigi liitu suunatud Hiina ekspordi maht vähenes märgatavalt pärast meetmete kehtestamist 2008. aasta lõpus, toodavad Hiina tootjad vaatlusalust toodet endiselt märkimisväärsetes kogustes ning enamus sellest on ette nähtud ekspordiks.
(103)
Prognoositud mahu ja hindade põhjal on selge, et liidu turg on Hiina eksportivate tootjate jaoks jätkuvalt väga atraktiivne. Esiteks on liidu turg Hiinast pärit konserveeritud mandariinide jaoks suuruselt kolmas turg maailmas. Meetmete tühistamise järgne areng näitab, et Hiina eksportijad suudavad väga kiiresti vaatlusalust toodet suurtes kogustes liidu turule eksportida, ilma et oleks isegi vaja müüki teistelt turgudelt ümber suunata. Algse uurimise impordiandmete põhjal võib Hiina hooaja jooksul liidu turule eksportida rohkem kui 60 000 tonni, mis moodustab ligikaudu 90 % keskmisest liidu tarbimisest vaatlusalusel perioodil.
(104)
Kui Hiina meetmete tühistamise tulemusena tõepoolest suurendaks oma liitu suunatud eksporti, tooks see keskpikas perspektiivis väga tõenäoliselt kaasa üldise hinnalanguse ELi turul. See paneks ELi tootjad veelgi raskemasse olukorda, nagu on selgitatud allpool.
(105)
Teiseks, mis puudutab hindu, siis Hiina andmebaas (11) näitab, et varem eksportis Hiina märkimisväärsetes kogustes kolmandatesse riikidesse hindadega, mis olid madalamad kui ELi suunatud ekspordi hinnad. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eksporditi nendesse kolmandatesse riikidesse ligikaudu 20 000 tonni, mis vastab 71 %-le liidu tootmisharu kogutoodangust. Võttes arvesse ELi turu köitvust hindade osas, jõuti järeldusele, et meetmete tühistamise korral suunavad Hiina eksportijad need kogused tõenäoliselt ümber kasumlikumale liidu turule.
(106)
Eespool esitatud analüüs (vt põhjendused 68 ja 69) näitab, et Hiina import lõi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu turul märkimisväärselt alla liidu tootjate hinnad, eriti kui jätta arvesse võtmata dumpinguvastaste tollimaksude mõju. Isegi kui Hiina impordihinnad tõusid hooajal 2011/2012, kui meetmed ei kehtinud, jäid nad Eurostati andmete põhjal ELi hinnatasemest siiski tublisti allapoole. Seega oli hooaja 2011/2012 hinnaerinevuse suurus võrreldav sama näitajaga läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
(107)
Töödeldud ja konserveeritud tsitrusviljade turul valitseb tugev hinnakonkurents, kuna konkureeritaksegi peamiselt hindade alusel. Probleemi süvendab veelgi asjaolu, et tavaliselt müüakse suhteliselt suuri koguseid. Kui odav dumpinguhinnaga import tehakse liidu turul suurtes kogustes kättesaadavaks, mõjutab see otseselt üldist hinnataset liidu turul ning selle tulemusena tekib üldine hinnalangus.
(108)
Dumpinguvastaste tollimaksude tühistamine vaatlusaluse perioodi lõpus on suurepärane näide sellest, mis juhtuks, kui meetmetel lastaks aeguda.
(109)
Niipea kui Euroopa Liidu Kohus meetmed tühistas, kasvas Hiina impordi maht järsult ja oluliselt ning see kestis kuni impordi registreerimisnõude kehtestamiseni. Odava impordi massiivne kohalolu liidu turul sundis liidu tootjaid oma hindu alandama, et säilitada positsiooni müügi- ja tootmismahu osas, kuid selle tulemusena jõuti kahjumisse.
(110)
Selline olukord tekkis üksnes viiekuulise perioodi tulemusena, kui dumpinguvastaseid tollimakse ei kohaldatud. Mõju liidu tootmisharu olukorrale oleks ilmselgelt veelgi tõsisem, kui meetmed aeguksid. Kui madala hinnaga import tuleks taas suures koguses turule, oleks liidu tootmisharule tekkiv kahju tõenäoliselt veelgi suurem. Liidu tootjate tootmis- ja müügimahud väheneksid ja hinnad langeksid, mis tooks kaasa veelgi suurema kahjumi. Punktis 4.4.2 esitatud andmetel põhinevad hinna allalöömise arvutused (vt põhjendused 68 ja 69), millest on välja jäetud dumpinguvastased tollimaksud, osutavad hinna allalöömisele tasemel rohkem kui 20 %.
(111)
Üks Euroopa kauplejate ühendus väitis, et liidu tootmisharu ei kanna meetmete kehtetuks tunnistamise korral kahju, sest vaatlusaluse toote impordimaht peaks tulevikus vähenema. See väide põhines järgmistel asjaoludel. Esiteks väideti, et värskete puuviljade omamaine tarbimine Hiinas tulevikus kasvab, samuti suureneb Hiina värskete puuviljade eksport Venemaale. Teiseks eeldati konserveeritud mandariinide omamaise tarbimise kasvu Hiinas. Kolmandaks nimetati asjaolu, et Eurostati statistika kinnitab eespool esitatud väiteid, kuna andmete kohaselt on vaatlusaluse toote import alates 2012/2013 hooajast vähenenud.
(112)
Need väited tuleb siiski tagasi lükata järgmistel põhjustel.
a)
Isegi kui Hiina värskete puuviljade omamaine tarbimine ja eksport eeldatavasti kasvavad, suureneb kättesaadavate andmete põhjal ka tootmine Hiinas hinnanguliselt võrreldaval määral (12). Seepärast järeldatakse, et Hiina konservitööstuse jaoks vajalike värskete puuviljade kättesaadavust ei saa hooajal 2013/2014 oluliselt mõjutada.
b)
Teiseks leiti põhjenduses 44, et Hiina konserveeritud mandariinide omamaine tarbimine on ligikaudu 100 000 tonni hooaja kohta, ja puuduvad tõendid, mille kohaselt võiks tulevikus oodata selle koguse suurenemist. Taotluse esitajad ei esitanud mingeid tõendeid tarbimise kasvu kohta.
c)
Kolmanda põhjusega seoses tuleks meenutada, et vaatlusaluse toote väiksemat importi hooajal 2012/2013 (läbivaatamisega seotud uurimisperiood) on võimalik seletada varude ladustamisega, mis tulenes ülisuurest impordimahust 2011/2012 hooaja esimese viie kuu jooksul pärast meetmete tühistamist (vt põhjendus 59).
(113)
Sama Euroopa kauplejate ühendus väitis ka, et liidu turul on kättesaadavad suuremad kogused värsket puuvilja, mis tuleneb tõenäoliselt Venemaa embargost ning mis vähendab kõnealuste puuviljade hinda, võimaldades seega liidu tootmisharul oma konkurentsivõimet parandada.
(114)
See väide on siiski puhtalt spekulatiivne ja selle kinnituseks ei esitatud ühtegi tõendit. Isegi kui tooraine hinnad peaksid tulevikus langema, ei ole see piisav põhjus, et mitte kõrvaldada dumpinguhinnaga impordi negatiivset mõju liidu tootmisharu olukorrale. Kui meetmeid ei jätkata, jätkub dumpinguhinnaga import tõenäoliselt suures mahus ja põhjustab täiendavat kahju liidu tootmisharule. Sellisel juhul jääks liidu tootmisharu ilma võimalusest saada täit kasu toorainehinna tulevase võimaliku vähenemise positiivsest mõjust. Seepärast lükati see väide tagasi.
5.2. Järeldus
(115)
Sellest lähtuvalt järeldatakse, et Hiina suhtes kohaldatavate meetmete tühistamine põhjustaks suure tõenäosusega liidu tootmisharu kahju jätkumise.
6. LIIDU HUVID
6.1. Sissejuhatus
(116)
Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuriti, kas kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõikide asjaomaste huvitatud isikute, st ühelt poolt liidu tootmisharu ning teiselt poolt importijate ja muude isikute huvide hindamisest.
(117)
Tuleks meenutada, et esialgses uurimises jõuti seisukohale, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Lisaks võimaldab asjaolu, et käesoleva uurimise puhul on tegemist läbivaatamisega, mille käigus analüüsitakse olukorda, mil dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes ebakohast negatiivset mõju asjaomastele isikutele.
(118)
Sellest lähtuvalt uuriti, kas kahjustava dumpingu jätkumise ja kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustest hoolimata võib järeldada, et konkreetsel juhul ei oleks meetmete säilitamine liidu huvides.
6.2. Liidu tootmisharu huvid
(119)
Liidu tootmisharu, mis koosneb viiest tootjast Hispaania maapiirkondades, suurendas turuosa ja suutis tõsta vaatlusaluse toote hinda tasemeni, mis võimaldas tal jõuda oma äritegevuses nullkasumini või muuta see kasumlikuks vaatlusaluse perioodi selles osas, kui meetmeid kohaldati. Tootmismaht ning tööhõive paranesid samalaadselt. Kui meetmed kehtetuks tunnistataks, satuks liidu tootmisharu palju halvemasse olukorda, nagu eespool kirjeldatud (vt kahju kordumise tõenäosus) - müügihinnad oleksid madalamad ja kahjum suurem (vt põhjendus 110). Uued investeeringud, mille eesmärk on äriühinguid tugevdada ja nende konkurentsivõimet vaatlusaluse toote turul parandada, oleksid samuti takistatud. Meetmete jätkumine oleks liidu tootmisharu huvides ning peaks aitama tal oma potentsiaali taastunud konkurentsiga liidu turul paremini ära kasutada.
6.3. Importijate, kauplejate ja jaemüüjate huvid
(120)
Nagu on märgitud põhjenduses 10, kasutati sõltumatute importijate ilmse arvukuse tõttu väljavõttelist uuringut. Importijad asuvad peamiselt Saksamaal, kuid ka teistes riikides, näiteks Ühendkuningriigis, Madalmaades, Tšehhi Vabariigis ja mujal.
(121)
Uurimise käigus tegid koostööd kaks äriühingut, kes importisid vaatlusalust toodet vaatlusalusel perioodil. Kogu konserveeritud tsitrusviljadega seotud äritegevus kokku moodustas 3,8 % nende kogukäibest. Isegi kui konserveeritud tsitrusviljadega seotud äritegevus ei ole nende importijate kõige kasumlikum tegevusala, on see oluline osa nende ärimudelist, mis seisneb väga laia tootevaliku pakkumises teatavatele klientidele (näiteks selvehallide ketid), et tagada suurte lepingute sõlmimine, millega väiksema kasumlikkusega toodete müük kompenseeritakse muude toodete müügi ja mastaabisäästuga.
(122)
Ükski asjaolu ei viidanud sellele, et meetmete jätkumine avaldaks märkimisväärset negatiivset mõju kahe importija tegevusele. Nad ei sõltu vaatlusalusest tootest, ja tarneahel kohanes dumpinguvastase tollimaksuga seotud kuludega. Lisaks sellele näitas uurimine, et meetmed ei sulgenud liidu turgu Hiina eksportijatele, sest hoolimata kehtivatest meetmetest imporditi vaatlusalust toodet suurtes kogustes kogu vaatlusaluse perioodi jooksul.
(123)
Üks teine importija väitis, et dumpinguvastased tollimaksud mõjutavad negatiivselt tema tsitrusviljadega seotud äritegevust. Kuna see importija ei esitanud kontrollitavaid andmeid, leitakse, et dumpinguvastaste meetmete jätkamise võimalik negatiivne mõju sellele isikule ei kaaluks üles meetmete positiivset mõju liidu tootmisharule.
(124)
Mõned isikud osutasid liidu tootmisharu puudulikule tootmisvõimsusele. Tuleb märkida, et tollimaksude mittejätkamine võib kaasa tuua olukorra, kus alternatiivne tarneallikas peab oma tegevuse lõpetama, jättes importijatele vaid ühe tarneallika (import Hiinast). Tuletatakse meelde, et selvehallide ja jaemüüjate äritegevuse jaoks on vaja säilitada varustuskindlus. Üks neist toetas tegelikult meetmete jätkamist, et tagada konkurentsi ja säilitada vähemalt kaks tarneallikat. Lisaks saab liidu tootmisharu, mis on veel kaugel rahuldava tootmisvõimsuse rakendamisest, liidu turgu paremini teenindada, konkurents on taastatud. Asjaolu, et liidu tootmisharu ei kata praegu 100 % liidu vajadustest, ei õigusta ei Hiina eksportijate ebaausaid kaubandustavasid ega meetmete tühistamist.
(125)
Üks Euroopa kauplejate ühendus väitis, et meetmete jätkamine võib põhjendamatult piirata tema liikmete tavapärast äritegevust, kuna oluline osa sellest oli seotud vaatlusaluse toote kaubandusega. Seoses sellega tuleb märkida, et dumpinguvastaste tollimaksude eesmärk on ebaõiglaste kaubandustavade, st dumpingu heastamine ja mitte äritegevuse piiramine. Tuletatakse meelde, et komisjon jõudis järeldusele, et käesoleval juhul on vaja meetmed säilitada.
6.4. Kasutajate huvid
(126)
Analüüsi eesmärgil jagati kasutajad kahte kategooriasse: kodumajapidamised ja professionaalsed/tööstuslikud kasutajad, kes tegutsevad sellistes valdkondades nagu jookide, keediste ja jogurtite tootmine, küpsetamine või toitlustus.
(127)
Ükski nendesse kategooriatesse kuuluv või neid esindav isik ei andnud endast teada ega teinud uurimise käigus mingil viisil koostööd.
(128)
Üks importija väitis, et vaatlusaluse toote suhtes kehtestatav dumpinguvastane tollimaks oleks konkurentsivastane ja ei oleks seega liidu tarbijate huvides. Selle väite toetuseks ei esitatud mingeid tõendeid.
(129)
Arvestades vaatlusaluse toote vähest osakaalu liidu keskmise majapidamise eelarves, puuduvad tõendid selle kohta, et meetmete säilitamisest tulenev võimalik tarbijahinna tõus oleks olulisem kui meetmete positiivne mõju liidu tootmisharule.
(130)
Kuigi ei saa vaidlustada seda, et tollimaksude jätkamine võib mõnda professionaalset/tööstuslikku kasutajat teoorias negatiivselt mõjutada (marginaale vähendada), puuduvad tõendid, et vaatlusaluse tootega seotud kulud (võrreldes nende kogukuludega) oleksid märkimisväärsed. Meetmete jätkamisest tulenev mis tahes negatiivne mõju sellele kasutajarühmale ei oleks seega ebaproportsionaalne.
6.5. Tarnijate huvid
(131)
Nii liidu tootmisharu värske puuvilja üksiktarnijad kui ka üks tarnijate ühendus väitsid, et meetmed on nende huvides ja oleksid kasulikud ka uusi investeeringuid ja töökohti silmas pidades. Liidu tootjatele müüdav puuvili on tarnijate jaoks oluline täiendav sissetulekuallikas, mille puudumine võib kaasa tuua tõsised häired Hispaania asjaomaste piirkondade põllumajandussektoris. Hinnanguliselt võib see üksnes Valencia piirkonnas mõjutada rohkem kui 2 000 ühistu liiget. Muu hulgas puuviljade korjamise, transpordi ja ladustamisega seotud hooajalisi töökohti, mida meetmed mõjutavad, on Valencia ja Murcia piirkonnas kokku vähemalt 2 500.
(132)
Hispaania tarnijate ühenduse esitatud andmetest selgub, et kui Hiina import ületab 60 000 tonni, nagu on algse uurimise ajal juba kaks korda juhtunud, ei suuda tarnijad tõenäoliselt kogu liidu konservitööstusele mõeldud satsumade kogust maha müüa.
(133)
Üks Euroopa kauplejate ühendus väitis, et tarnijad võivad saada toetust nendest puuviljadest lahtisaamiseks, mida ei olnud embargo tõttu võimalik Venemaale eksportida. Väite esitaja ei esitanud siiski ühtegi tõendit selliste toetuste kohta. Peale selle oleks toetust olnud võimalik saada ainult Venemaale ekspordiks mõeldud müümata puuviljade eest, kuid mitte nende eest, mis jäid liidu tootmisharule müümata vaatlusaluse toote tekitatud kahju tõttu pärast meetmete lõppemist. Seepärast lükati see väide tagasi.
6.6. Kokkuvõte
(134)
Uurimine on näidanud, et olemasolevad dumpinguvastased meetmed ei sulgenud liidu turgu Hiina impordile ning aitasid kaasa liidu tootmisharu toibumisele. Kuna liidu tootmisharu on alles toibumas, on meetmete jätkamine tema huvides. Kui meetmed kaotaksid kehtivuse, siis taastumisprotsess peatuks, kasumlik hinnatase jääks kättesaamatuks ja liidu tootmisharu kannaks suurt kahju. Lisaks sellele satuks ohtu paljude ühistuliikmete ja hooajatöötajate täiendav sissetulekuallikas mitmes maapiirkonnas, kus alternatiivsed töövõimalused puuduvad.
(135)
Kättesaadavate andmete põhjal näib, et kehtivad meetmed ei avaldanud mingit olulist negatiivset mõju nende liidu importijate majanduslikule olukorrale, kes tegid uurimise käigus koostööd. Kättesaadavaid andmeid arvesse võttes ei saa nende mõju pidada oluliseks ka muudele endast teada andnud isikutele, importijatele, kauplejatele, kasutajatele ja jaemüüjatele. Dumpinguvastaste meetmete jätkumisest tulenev mis tahes hinnatõus ei näi olevat ebaproportsionaalne võrreldes kasuga, mida liidu tootmisharu saab siis, kui dumpinguhinnaga impordist tingitud kaubandusmoonutused kõrvaldatakse.
(136)
Võttes arvesse kõiki eespool nimetatud tegureid, järeldatakse, et puuduvad kaalukad põhjused, mis takistaksid praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamist.
7. DUMPINGUVASTASED MEETMED
(137)
Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal peetakse asjakohaseks olemasolevad meetmed säilitada. Lisaks anti neile võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava aja jooksul oma märkused. Tehtud märkusi võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust.
(138)
Eelnevast järeldub, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks Hiinast pärit teatavate konserveeritud puuviljade impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada veel viieks aastaks.
(139)
Mõned huvitatud isikud väitsid, et dumpinguvastastele meetmetele tuleks eelistada koguselist tegurit sisaldavaid meetmeid (kvoodisüsteem). Selle väitega ei saa nõustuda, sest algmääruse kohaselt ei saa meetmete vormi aegumise läbivaatamisega seotud uurimise käigus muuta. See väide ei kõiguta ka käesoleva uurimise raames tehtud järeldusi, nimelt et nõuded dumpinguvastaste meetmete säilitamiseks on täidetud.
(140)
Äriühing, kes muudab oma juriidilise isiku nime, võib seejärel taotleda nende individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamist. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (13). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas teade nimevahetuse kohta.
(141)
Algmääruse artikli 15 lõike 1 alusel moodustatud komitee ei esitanud oma arvamust,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit selliste töödeldud ja konserveeritud mandariinide (sealhulgas tangeriinid ja satsumad), klementiinide, vilkingite ja muude sarnaste hübriidtsitruseliste impordi suhtes, millele ei ole lisatud alkoholi ja on või ei ole lisatud suhkrut või muid magusaineid ning mis vastavad CN-koodi 2008 määratlusele ja kuuluvad CN-koodide 2008 30 55, 2008 30 75 ja ex 2008 30 90 alla (TARICi koodid 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 ja 2008309069).
2. Allpool loetletud äriühingute valmistatud ja lõikes 1 kirjeldatud toodete suhtes kohaldatakse järgmist lõplikku dumpinguvastast tollimaksu:
Äriühing
Eurot/tonn (toote netokaal)
TARICi lisakood
Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang
531,2
A886
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co. Ltd, (14) Huangyan, Zhejiang
361,4
A887
Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang ja selle seotud tootja Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Dangyang City, Hubei
490,7
A888
Valimist välja jäänud koostööd tegevad eksportivad tootjad, kes on loetletud lisas
499,6
A889
Kõik teised äriühingud
531,2
A999
Artikkel 2
1. Kui kaup on enne vabasse ringlusse lubamist kahjustatud ning tegelikult makstud või makstav hind jagatakse seetõttu tolliväärtuse määramisel osadeks vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (15) artiklile 145, vähendatakse eespool toodud artikli 1 alusel arvutatud dumpinguvastase tollimaksu summat protsendimäära võrra, mis vastab tegelikult makstud või makstava hinna suhtosale.
2. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 3
Artikli 1 lõiget 2 võib muuta, lisades uue eksportiva tootja nende koostööd tegevate valimisse kaasamata äriühingute loetellu, kelle suhtes kohaldatakse kaalutud keskmist tollimaksumäära 499,6 eurot toote netokaalu tonni kohta, kui uus Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja esitab komisjonile piisavad tõendid selle kohta, et:
a)
ta ei eksportinud artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud toodet liitu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi (1. oktoobrist 2012 kuni 30. septembrini 2013) ega algse uurimisperioodi jooksul (1. oktoobrist 2006 kuni 30. septembrini 2007);
b)
ta ei ole seotud ühegi Hiina Rahvavabariigi eksportiva tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid; ning
c)
ta on vaatlusalust toodet pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõppu tegelikult liitu eksportinud või on võtnud tühistamatu lepinguga kohustuse eksportida seda toodet liitu märkimisväärses koguses pärast selle perioodi lõppu.
Artikkel 4
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 10. detsember 2014