РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 721/2013 НА СЪВЕТА
от 22 юли 2013 година
за изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) № 405/2011 за налагане на окончателно изравнително мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на някои пръти от неръждаеми стомани с произход от Индия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 19 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Предишно разследване и съществуващи изравнителни мерки
(1)
През април 2011 г. с Регламент за изпълнение (ЕС) № 405/2011 (2) („регламента за налагане на окончателни мерки“) Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на някои пръти от неръждаеми стомани, класирани понастоящем в кодове по КН 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 и 7222 20 89, с произход от Индия. Разследването, довело до приемането на регламента за налагане на окончателните мерки, ще бъде наричано по-долу „първоначалното разследване“.
(2)
Окончателните мерки се изразяваха в налагане на адвалорни изравнителни мита, вариращи между 3,3 и 4,3 %, наложени върху вноса от поименно изброени износители, 4,0 % мито, наложено на невключените в представителната извадка оказващи съдействие дружества, и остатъчна митническа ставка в размер на 4,3 % спрямо всички други дружества от Индия.
1.2. Започване на частично междинно преразглеждане
(3)
Искането за частично междинно преразглеждане беше подадено от Viraj Profiles Vpl. Ltd., производител износител от Индия („заявителя“). Искането е ограничено по своя обхват до разследването на субсидирането, доколкото е засегнат заявителят. Заявителят представи prima facie доказателства, че обстоятелствата относно субсидирането, въз основа на които са установени мерките, са се променили съществено и че тези промени са с дълготраен характер.
(4)
Като установи след консултация с консултативния комитет, че съществуват достатъчно доказателства за започването на частично междинно преразглеждане, на 9 август 2012 г. Комисията обяви чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3) („известието за започване“), започването на частично междинно преразглеждане в съответствие с член 19 от основния регламент, чийто обхват е ограничен до проучване на субсидирането по отношение на заявителя.
1.3. Разследван период в рамките на преразглеждането
(5)
Разследването на субсидирането обхвана периода от 1 юли 2011 г. до 30 юни 2012 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“, или „РПП“).
1.4. Страни, засегнати от разследването
(6)
Комисията уведоми официално заявителя, правителството на Индия („ПИ“) и EUROFER като представител на промишлеността на Съюза в рамките на първоначалното разследване („промишлеността на Съюза“) за започването на разследване за частично междинно преразглеждане. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат в писмена форма становищата си и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(7)
Писмените и устните коментари, представени от страните при започването на преразглеждането, бяха разгледани и където това беше уместно, бяха взети предвид.
(8)
С цел да получи информацията, необходима за целите на разследването, Комисията изпрати на заявителя въпросник. Въпросник беше изпратен също така на ПИ.
(9)
Отговори от въпросника бяха получени от заявителя и от ПИ.
(10)
Комисията изиска и провери цялата информация, която счете за необходима за определяне на субсидирането. Бяха извършени проверки на място в помещенията на заявителя.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ
(11)
Продуктът, подлежащ на преразглеждане, е същият като определения при първоначалното разследване, а именно пръти от неръждаеми стомани, само получени или завършени чрез студена обработка, различни от пръти с кръгло напречно сечение с диаметър 80 mm или повече, понастоящем класирани в кодове по КН 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 и 7222 20 89, с произход от Индия.
3. СУБСИДИРАНЕ
3.1. Въведение
(12)
Въз основа на информацията, предоставена от ПИ и другите заинтересовани страни, и отговорите на въпросника на Комисията бяха разследвани следните схеми, за които се предполага, че са прилагани от заявителя.
а)
схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване („EPCGS“);
б)
схема за експортно ориентирани единици („EOUS“);
в)
схема за експортно кредитиране („ECS“).
(13)
Схемите, посочени в букви а) и б) по-горе, се основават на Закона за развитие и регулиране на външната търговия от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), в сила от 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Със Закона за външната търговия ПИ има право да издава уведомления относно политиката по износ и внос. Те са обобщени в документ „Външнотърговска политика“ („ВТП“), издаван на всеки пет години и редовно актуализиран от Министерството на търговията. Документът относно политиката за външната търговия, който е от значение за РПП, е „Външнотърговска политика за периода 2009-2014 г.“ („ВТП 2009 - 2014 г.). Освен това ПИ определя и процедурите, уреждащи ВТП 2009-2014 г., в „Наръчник на процедурите, том I“ („НП I 09 - 14“), който се актуализира редовно.
(14)
Схемата за експортно кредитиране, посочена в буква в) по-горе, се основава на раздели 21 и 35А от Закона за регулиране на банковото дело от 1949 г., който позволява на Резервната банка на Индия (РБИ) да дава нареждания на търговските банки в областта на експортното кредитиране.
(15)
Освен това, вследствие на твърдението на промишлеността на Съюза, Комисията провери дали кандидатът:
а)
се е възползвал от схемата за освобождаване от такса върху електроенергията („EDES“);
б)
е използвал местни програми за субсидиране на щата Махаращра;
в)
се е възползвал от доставка на вложени материали срещу по-ниско от адекватното възнаграждение;
г)
се е възползвал от стимули, свързани с производство и разпределение на електрическа енергия;
д)
се е възползвал от покупки на евтини суровини от свързани офшорни дружества.
(16)
Накрая, Комисията провери дали следните схеми, разследвани в хода на първоначалното разследване:
а)
схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения („DEPBS“);
б)
схема за предварителни разрешителни („AAS“),
все още не се използват от заявителя.
3.2. Констатации
3.2.1. Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване
(17)
Беше установено, че заявителят е използвал тази схема по време на РПП. Въпреки това беше установено, че получените ползи са били незначителни в размер на 0,02 %. Следователно беше счетено, че не е необходимо извършването на по-нататъшна оценка на необходимостта от прилагане на изравнителни мерки за тази схема.
3.2.2. Схема за експортно ориентирани единици
(18)
Беше установено, че заявителят е имал статут на експортно ориентирана единица („ЕОЕ“) и е получавал субсидии по тази схема през РПП.
(19)
По отношение на тази схема дружеството заяви, че Комисията следва да се отклони от метода на изчисляване на ползата, получена по схемата за ЕОЕ, използвана при първоначалното разследване. Дружеството изтъкна, че някои ползи по схемата за ЕОЕ следва да се разглеждат като допустими за възстановяване на мита по смисъла на приложения II и III към основния регламент и поради тази причина не следва да подлежат на изравнителни мерки.
(20)
Тъй като беше установено обаче, че независимо от метода на изчисление ставката на субсидията, установена по отношение на тази схема, не надвишава 0,22 %, т.е. общият субсидиен марж е под нивото de minimis, беше решено да не се анализира допълнително това твърдение в контекста на настоящото разследване за преразглеждане.
3.2.3. Схема за експортно кредитиране
(21)
Беше установено, че заявителят не е използвал тази схема по време на РПП.
3.2.4. Схема за освобождаване от такса върху електроенергията
(22)
Беше установено, че заявителят е използвал тази схема по време на РПП. Въпреки това беше установено, че получените ползи са били незначителни. Следователно беше счетено, че не е необходимо извършването на по-нататъшна оценка на необходимостта от прилагане на изравнителни мерки за тази схема.
3.2.5. Местни програми за субсидиране на щата Махаращра
(23)
Беше установено, че заявителят не е използвал тази схема по време на РПП.
3.2.6. Други
(24)
При разследването не бяха установени други ползи за заявителя през РПП във връзка с условия за закупуване на суровини и енергия, включващи финансово участие на ПИ, които по тази причина биха могли да бъдат третирани като субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент. Следователно твърденията на промишлеността на Съюза, посочени в съображение 15, букви в) - д), бяха счетени без значение в контекста на настоящото преразглеждане.
4. РАЗМЕР НА СУБСИДИИТЕ, ПОДЛЕЖАЩИ НА ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(25)
Следва да се напомни, че при първоначалното разследване беше установено, че размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии за заявителя, изразени ad valorem, възлиза на 4,3 %.
(26)
По време на РПП беше установено, че само от една схема за субсидиране размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии за заявителя, изразени ad valorem, възлиза на 0,22 %.
(27)
Предвид горното се заключава, че нивото на субсидиране по отношение на разглеждания производител износител е намаляло.
(28)
Проверено беше също така дали изменените обстоятелства по отношение на разглежданите схеми са с дълготраен характер.
(29)
Както беше споменато по-горе, констатациите по отношение на схемата EPCGS по време на настоящото междинно преразглеждане потвърдиха констатациите на първоначалното разследване, при което беше установено, че предоставената по тази схема субсидия е незначителна.
(30)
Освен това докато при първоначалното разследване основната полза на заявителя е била предоставена по схемата за експортно ориентирани единици, ползата по тази схема е намаляла през РПП. Получени са доказателства, че тази промяна е с дълготраен характер, тъй като се отнася до намаляване на нивото на митнически тарифи за отпадъчна неръждаема стомана и фероникел: двете основни суровини, използвани от заявителя за производството на разглеждания продукт.
5. ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(31)
Въз основа на гореизложеното са налице данни, че заявителят ще продължи да получава субсидии в бъдеще в размер под нивото de minimis. Ето защо се счита за целесъобразно да се измени ставката на изравнителното мито, приложима за заявителя, за да отразява настоящото ниво на субсидиране. Тази митническа ставка следва да се определи на 0 % за заявителя.
(32)
С оглед на митото, понастоящем приложимо за вноса на разглеждания продукт от производители износители, посочени в приложението към регламента за налагане на окончателните мерки, се отбелязва, че текущите подробни ред и условия при разследваните схеми и тяхното изравняване не са се променили от предходното разследване. Поради това няма основания за преизчисляване на субсидията и на митническите ставки на тези дружества. Следователно митническите ставки, приложими за дружествата, посочени в приложението към регламента за налагане на окончателните мерки, остават непроменени.
(33)
По отношение на митническата ставка за всички останали дружества следва да се отбележи, че при първоначалното разследване нейното равнище е определено на нивото на най-високия индивидуален марж на субсидията, установен за включените в извадката дружества. То е съответствало на маржа на субсидията на заявителя. Като се има предвид, че маржът на заявителя се е променил след настоящото междинно преразглеждане, ставката за всички други дружества следва да бъде преразгледана и определена на следващия най-висок марж на субсидията. Тъй като следващата най-висока ставка е ставката, приложима за дружествата, посочени в приложението, то ставката на митото за всички други дружества следва да се определи на това ниво, т.е. 4 %.
6. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(34)
ПИ и другите заинтересовани страни бяха информирани за съществените факти и съображения, въз основа на които се предлага изменение на митническата ставка, приложима за заявителя.
(35)
Писмените и устните коментари, представени от страните, бяха разгледани и, където това беше уместно, бяха взети предвид.
(36)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице специални основания, поради които следва да бъдат изслушани, беше дадена такава възможност,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Член 1, параграф 2 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 405/2011 се заменя със следното:
„2. Ставката на окончателното изравнително мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Chandan Steel Ltd., Мумбай
3,4
B002
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Мумбай
Precision Metals, Мумбай
Hindustan Inox Ltd., Мумбай
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Мумбай
3,3
B003
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Тхане
0
B004
Дружества, посочени в приложението
4,0
B005
Всички други дружества
4,0
B999“
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 22 юли 2013 година.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 721/2013,
22. juuli 2013,
millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 405/2011, millega kehtestatakse teatavate Indiast pärit roostevabast terasest varraste ja lattide impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”), (1) eriti selle artiklit 19,
võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
1.1. Eelmine uurimine ja kehtivad tasakaalustavad meetmed
(1)
Nõukogu kehtestas 2011. aasta aprillis rakendusmäärusega (EL) nr 405/2011 (2) (edaspidi „lõplik määrus”) praegu CN-koodide 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 ja 7222 20 89 alla kuuluvate teatavate Indiast pärit roostevabast terasest varraste ja lattide impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu. Lõpliku määruse vastuvõtmiseni viinud uurimist nimetatakse edaspidi „esialgseks uurimiseks”.
(2)
Lõplike meetmetega kehtestati tasakaalustav väärtuseline tollimaks vahemikus 3,3 % - 4,3 % eraldi nimetatud eksportijate impordi suhtes, 4,0 % tollimaks valimisse mittekuulunud koostööd teinud äriühingute suhtes ning 4,3 % jääktollimaksumäär kõigile teistele India äriühingutele.
1.2. Osalise vahepealse läbivaatamise algatamine
(3)
Osalise vahepealse läbivaatamise taotluse esitas India eksportiv tootja Viraj Profiles Vpl. Ltd. (edaspidi „taotluse esitaja”). Taotlus piirdus taotluse esitajaga seotud subsideerimise uurimisega. Taotluse esitaja esitas esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et subsideerimisega seotud asjaolud, mille alusel kehtestati meetmed, on märkimisväärselt muutunud ning et nimetatud muutused on püsivad.
(4)
Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist kindlaks teinud, et on piisavalt tõendeid, mis õigustavad osalise vahepealse läbivaatamise algatamist, teatas komisjon 9. augustil 2012Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (3) taotluse esitajaga seonduva subsideerimisega piirduva osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest vastavalt algmääruse artiklile 19.
1.3. Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
(5)
Subsideerimise läbivaatamist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2011 kuni 30. juunini 2012 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”).
1.4. Uurimisega seotud isikud
(6)
Komisjon teavitas ametlikult taotluse esitajat, India valitsust ja EUROFERi kui liidu tootmisharu esindajat esialgses uurimises (edaspidi „liidu tootmisharu”) osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates määratud tähtaja jooksul.
(7)
Poolte esitatud kirjalikke ja suulisi märkusi arutati algatamisetapis ja võeti võimaluse korral arvesse.
(8)
Uurimise seisukohast vajaliku teabe saamiseks saatis komisjon taotluse esitajale küsimustiku. Lisaks sellele saadeti küsimustik ka India valitsusele.
(9)
Küsimustikule saatsid vastused taotluse esitaja ja India valitsus.
(10)
Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas subsideerimise kindlakstegemise seisukohast vajalikuks. Kontrollkäigud tehti taotluse esitaja valdustesse.
2. VAATLUSALUNE TOODE
(11)
Läbivaatamisele kuuluv toode on sama mis esialgses uurimises, st Indiast pärit roostevabast terasest vardad ja latid, külmvormitud või -viimistletud, kuid edasi töötlemata, muud kui ümmarguse hulknurkse ristlõikega 80 mm või suurema läbimõõduga vardad ja latid, mis kuuluvad praegu CN-koodide 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 ja 7222 20 89 alla.
3. SUBSIDEERIMINE
3.1. Sissejuhatus
(12)
India valitsuse ja huvitatud isikute esitatud teabe ning komisjoni küsimustikule antud vastuste põhjal uuriti järgmisi kavasid, mida taotluse esitaja väidetavalt kasutas:
a)
kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCG-kava);
b)
ekspordisuunitlusega üksuste kava (Export Oriented Units Scheme, EOU-kava);
c)
ekspordi krediteerimise kava (Export Credit Scheme, EC-kava).
(13)
Kavad a ja b põhinevad 1992. aasta väliskaubanduse (arendamise ja reguleerimise) seadusel (nr 22, 1992), mis jõustus 7. augustil 1992 (edaspidi „väliskaubandusseadus”). Väliskaubandusseadus lubab India valitsusel välja anda teatisi ekspordi- ja impordipoliitika kohta. Need on kokku võetud väliskaubanduspoliitika dokumentides, mida kaubandusministeerium annab välja iga viie aasta tagant ja ajakohastab regulaarselt. Käesoleva läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jaoks oluline väliskaubanduspoliitika dokument on „Väliskaubanduspoliitika kava aastateks 2009-2014” (edaspidi „väliskaubanduspoliitika kava 2009-2014”). Lisaks sellele sätestab India valitsus väliskaubanduspoliitika kava 2009-2014 reguleeriva korra väljaandes „Menetlusjuhend, I köide” („Handbook of Procedures, Volume I”, edaspidi „HOP 2009-2014, I köide”), mida ajakohastatakse korrapäraselt.
(14)
Punktis c nimetatud ekspordi krediteerimise kava põhineb 1949. aasta panganduse reguleerimise seaduse jagudel 21 ja 35A, mis lubavad India Reservpangal (Reserve Bank of India - RBI) juhtida kommertspankade ekspordi krediteerimist.
(15)
Lisaks uuris komisjon liidu tootmisharu esitatud väiteid järgmiselt:
a)
kas taotluse esitaja sai toetust elektrimaksust vabastamise kava (Electricity Duty Exemption Scheme, EDE-kava) raames,
b)
kas taotluse esitaja kasutas Maharashtra osariigi kohalikke subsiidiumikavasid,
c)
kas taotluse esitajat varustati sisendmaterjalidega piisavast väiksema tasu eest,
d)
kas taotluse esitaja sai kasu elektritootmise ja turustamisega seotud soodustustest,
e)
kas taotluse esitajal oli võimalus hankida odavat toorainet seotud offshore-firmadelt.
(16)
Samuti kontrollis komisjon, et taotluse esitaja ei saa enam toetust esialgse uurimise käigus uuritud järgmiste skeemide raames:
a)
imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPB-kava),
b)
eellubade kava (Advanced Authorization Scheme, AA-kava).
3.2. Tähelepanekud
3.2.1. Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava
(17)
Uurimine näitas, et taotluse esitaja kasutas kõnealust kava läbivaatamise uurimisperioodi ajal. Saadud kasu oli siiski tühine (0,02 %). Seepärast oldi seisukohal, et kava tasakaalustatavust ei ole vaja täiendavalt hinnata.
3.2.2. Ekspordisuunitlusega üksuste kava (Export Oriented Unit Scheme, EOU)
(18)
Leiti, et taotluse esitajal oli ekspordisuunitlusega üksuste kava staatus ja ta sai läbivaatamise uurimisperioodil subsiidiume.
(19)
Selle kavaga seoses väitis äriühing, et komisjon peaks tegema erandi esialgses uurimises kasutatud EOU-kava raames saadud toetuse arvutamise meetodist. Äriühing väitis, et teatavaid EOU-kava kohaseid toetusi tuleks pidada lubatavaks tollimaksu tagastusskeemiks algmääruse II ja III lisa tähenduses ning seetõttu ei tohiks nad olla tasakaalustatavad.
(20)
Kuna leiti, et arvutusmeetodist sõltumata ei ületa kõnealuse kava alusel kohaldatud subsiidiumimäär 0,22 % ja et selle tulemusena on subsiidiumimarginaal miinimumtasemest väiksem, otsustati seda väidet läbivaatamise uurimisperioodi kontekstis edasi mitte uurida.
3.2.3. Ekspordi krediteerimise kava
(21)
Tehti kindlaks, et taotluse esitaja ei kasutanud kõnealust kava läbivaatamise uurimisperioodi ajal.
3.2.4. Elektriaktsiisist vabastamise kava
(22)
Uurimine näitas, et taotluse esitaja kasutas kõnealust kava läbivaatamise uurimisperioodi ajal. Saadud kasu oli siiski tühine. Seepärast oldi seisukohal, et kava tasakaalustatavust ei ole vaja täiendavalt hinnata.
3.2.5. Maharashtra osariigi kohalikud subsiidiumikavad
(23)
Tehti kindlaks, et taotluse esitaja ei kasutanud kõnealust kava läbivaatamise uurimisperioodi ajal.
3.2.6. Muud
(24)
Uurimisel ei ilmnenud, et taotluse esitaja oleks uurimisperioodi ajal saanud muid toorainega ja energiaostuga seotud toetusi, mis hõlmaksid India valitsuse rahalist toetust ja mida võiks seetõttu käsitada algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses subsiidiumina. Seega leiti, et põhjenduse 15 punktides c-e loetletud liidu tootmisharu väited on käesoleva läbivaatamise kontekstis ebaolulised.
4. TASAKAALUSTATAVATE SUBSIIDIUMIDE SUMMAD
(25)
Tuletatakse meelde, et esialgse uurimise käigus tehti kindlaks, et taotluse esitaja saadavate tasakaalustatavate subsiidiumide summa ad valorem oli 4,3 %.
(26)
Läbivaatamise uurimisperioodil oli taotluse esitaja ühest subsiidiumikavast saadava tasakaalustatava subsiidiumi summa ad valorem 0,22 %.
(27)
Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldatakse, et asjaomase koostööd teinud eksportiva tootja (taotluse esitaja) subsideerimise tase on vähenenud.
(28)
Uuriti ka seda, kas uuritud kavadega seotud muutunud asjaolusid saab pidada püsivateks.
(29)
Nagu eespool märgitud, kinnitasid vahepealse läbivaatamise käigus tehtud EPCG-kava käsitlevad järeldused esialgse uurimise tähelepanekuid: kõnealuse kava raames antud toetus oli tühine.
(30)
Lisaks tuleb märkida, et kuigi esialgse uurimise käigus leiti, et peamine toetus saadi EOU-kava alusel, on selle kava raames saadav toetus läbivaatamise uurimisperioodi jooksul vähenenud. On tõendeid selle kohta, et see muutus on püsiv, kuna see on seotud roostevaba terase jäätmete ja ferronikli suhtes kohaldatavate tollimaksude vähenemisega. Neid kahte toorainet kasutab taotluse esitaja vaatlusaluse toote tootmiseks kõige enam.
5. TASAKAALUSTAVAD MEETMED
(31)
Eespool esitatu põhjal võib järeldada, et taotluse esitaja saab ka edaspidi subsiidiume, mille tase jääb allapoole miinimumtaset. Seepärast peetakse asjakohaseks muuta taotluse esitaja suhtes kohaldatava tasakaalustava tollimaksu määra, et see peegeldaks praegust subsideerimise taset. Taotluse esitaja suhtes tuleks kehtestada tollimaks määraga 0 %.
(32)
Võttes arvesse tollimaksu määra, mida praegu kohaldatakse lõpliku määruse lisas loetletud asjaomaste eksportivate tootjate vaatlusaluse toote impordi suhtes, märgitakse, et uuritud kavade praegune üksikasjalik kord ja nende tasakaalustatavus ei ole varasema uurimisega võrreldes muutunud. Seega ei ole põhjust nende äriühingute suhtes kehtivaid subsiidiumi- ja tollimaksumäärasid ümber arvutada. Seega ei muudeta tollimaksumäärasid, mida kohaldatakse lõplikus määruses loetletud äriühingute suhtes.
(33)
Kõigile teistele äriühingutele kohaldatava tollimaksumäära kohta märgitakse, et selle tase seati esialgses uurimises valimisse kuulunud äriühingute kõrgeima individuaalse subsiidiumimarginaali tasemele. See vastas taotluse esitaja subsiidiumimarginaalile. Kuna taotluse esitaja subsiidiumimarginaal on vahepealse läbivaatamise põhjal muutunud, tuleks kõigi teiste äriühingute suhtes kohaldatav määr läbi vaadata ja see tuleks seada järgmise kõrgeima subsiidiumimarginaali tasemele. Kuna järgmine kõrgeim määr on lisas loetletud äriühingutele kohaldatav määr, tuleks kõigile teistele äriühingutele kohaldatav tollimaksumäär seada sellele tasemele ehk 4 %-le.
6. TEATAVAKSTEGEMINE
(34)
India valitsusele ja teistele huvitatud isikutele teatati olulised asjaolud ja kaalutlused, mille alusel kavatsetakse soovitada taotluse esitaja suhtes kohaldatavate tollimaksumäärade muutmist.
(35)
Nende esitatud kirjalikke ja suulisi märkusi arutati ja võeti võimaluse korral arvesse.
(36)
Kõikidele huvitatud isikutele, kes taotlesid ärakuulamist ja teatasid konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata, anti selline võimalus,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Rakendusmääruse (EL) nr 405/2011 artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:
„2. Lõpliku tasakaalustava tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja järgmises tabelis loetletud äriühingute valmistatud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmine:
Äriühing
Tollimaksumäär (%)
TARICi lisakood
Chandan Steel Ltd., Mumbai
3,4
B002
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai;
Precision Metals, Mumbai;
Hindustan Inox Ltd., Mumbai;
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai
3,3
B003
Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane
0
B004
Lisas loetletud äriühingud
4,0
B005
Kõik muud äriühingud
4,0
B999”
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 22. juuli 2013