РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1071/2012 НА КОМИСИЯТА
от 14 ноември 2012 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на резбовани принадлежности за тръбопроводи (свръзки, колена, муфи) от ковък чугун с произход от Китайската народна република и Тайланд
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Започване на процедура
(1)
На 16 февруари 2012 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известие за започване на процедура“), Европейската комисия („Комисията“) обяви започването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса в Съюза на резбовани принадлежности за тръбопроводи (свръзки, колена, муфи) от ковък чугун с произход от Китайската народна република („КНР“), Тайланд и Индонезия („засегнатите държави“).7
(2)
Процедурата бе започната вследствие на жалба, подадена на 3 януари 2012 г. от Комитета за защита на отрасъла за резбовани принадлежности за тръбопроводи (свръзки, колена, муфи) от ковък чугун на Европейския съюз („жалбоподателя“) от името на производители, които представляват над 50 % от общото производство на Съюза на резбовани принадлежности за тръбопроводи (свръзки, колена, муфи) от ковък чугун („резбовани принадлежности от ковък чугун“). Жалбата съдържаше prima facie доказателства за наличие на дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за започването на разследване.
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми жалбоподателя, производителите от Съюза, производителите износители, несвързаните вносители, ползвателите и представителите на държавите - износителки, за започването на разследването. Комисията уведоми също така производителите в Аржентина, тъй като тя бе посочена като възможна държава аналог. На заинтересованите страни беше дадена възможност да представят становищата си в писмен вид и да поискат изслушване в сроковете, определени в известието за започване на процедурата.
(4)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице основателни причини за това, беше дадена такава възможност.
(5)
Предвид големия брой производители износители от КНР, както и производители и несвързани вносители от Съюза в известието за започване на процедурата бе предвидено изготвянето на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. С цел да се предостави възможност на Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е така - да направи подбор, всички производители износители в КНР, както и производителите и несвързаните вносители от Съюза бяха поканени да заявят своя интерес пред Комисията и, съобразно указаното в известието за започване на процедурата, да предоставят основна информация за своята дейност, свързана с резбовани принадлежности от ковък чугун (съгласно определението в раздел Б по-долу), през периода от 1.1.2011 г. до 31.12.2011 г. Не бе предвидено изготвянето на извадка за производителите износители в другите две засегнати държави - Тайланд и Индонезия.
(6)
За да се даде възможност на производителите износители в КНР, ако желаят, да подадат заявление за получаване на статут за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“), или за получаване на статут за индивидуално третиране („ИТ“), Комисията изпрати формуляри за заявления на производителите износители в КНР, за които се знае, че са засегнати, и на органите в КНР. Две дружества поискаха ТДПИ съгласно член 2, параграф 7 от основния регламент, а четири дружества поискаха ИТ съгласно член 9, параграф 5 от основния регламент.
(7)
Комисията официално оповести констатациите във връзка с предоставянето на ТДПИ пред засегнатите производители износители в КНР, пред органите в КНР и пред жалбоподателя. Беше им предоставена също така възможност да изложат в писмен вид своите становища.
(8)
Що се отнася до производителите от Съюза, както е пояснено в съображение 29, шест производители от Съюза предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Като взе предвид информацията, получена от съдействащите производители от Съюза, Комисията подбра извадка от трима производители от Съюза въз основа на обема на продажбите.
(9)
Както е пояснено в съображение 31, 33-ма несвързани вносители предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Въз основа на получената от тях информация Комисията подбра извадка от девет вносители с най-голям обем на вноса в Съюза и с оглед на географското им разположение на територията на Съюза. Тъй като един вносител не отговори на въпросника, в окончателната извадка бяха включени останалите осем вносители.
(10)
Както е пояснено в съображение 30, 12 производители износители в КНР предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Въз основа на получената от тях информация Комисията подбра извадка от трима производители износители в КНР с най-голям обем на износа за Съюза.
(11)
Комисията изпрати въпросници до тримата включени в извадката производители от Съюза, до тримата включени в извадката производители износители в КНР, до трима производители износители в Тайланд, до трима производители износители в Индонезия, до деветте включени в извадката несвързани вносители и до седем ползватели.
(12)
Получени бяха отговори от тримата включени в извадката производители от Съюза, от тримата производители износители в КНР, от двама производители износители в Тайланд, един производител износител в Индонезия и осем несвързани вносители. Нито един ползвател не отговори на въпросника.
(13)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него и интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в следните дружества:
а)
производители от Съюза:
-
ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Испания;
-
Berg Montana Fittings EAD, Монтана, България;
-
Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Австрия;
б)
производители износители в КНР:
-
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutian County, Hebei, КНР;
-
Jinan Meide Casting Co., Ltd., Pingyin, Shandong, КНР;
-
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Jimo, Shandong, КНР;
в)
производители износители в Тайланд:
-
Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn, Тайланд;
-
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd, Samutsakorn, Тайланд;
г)
производител износители в Индонезия:
-
PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, Индонезия;
д)
несвързани вносители в Съюза:
-
Crane Limited, Ipswich, Обединено кралство;
-
GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Германия;
-
Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Германия;
-
MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, Нидерландия;
-
Raccorditalia s.r.l., Brugherio(MB), Италия.
(14)
С оглед на необходимостта да бъде определена нормална стойност за производителите износители от КНР, в случай че не им бъде предоставено ТДПИ, бе извършена проверка на място за определяне на нормалната стойност въз основа на данните от Индия като държава аналог в следното дружество:
-
Jainson Industries, Jalandhar, Punjab, Индия.
3. Разследван период и разглеждан период
(15)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1.1.2011 г. до 31.12.2011 г. („разследвания период“ или „РП“). Тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, бяха разгледани за периода от 2008 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(16)
Разглежданият продукт, описан в известието за започване на процедурата, са резбовани принадлежности за тръбопроводи (свръзки, колена, муфи) от ковък чугун („разглежданият продукт“), класирани понастоящем в код по КН ex 7307 19 10.
(17)
Основните суровини са метални отпадъци, кокс/електричество, пясък (за формоване) и цинк (за поцинковане). Първият етап от производствения процес е разтопяването на металните отпадъци във вагрянки. Следва процес на формоване и леене на различните форми, които след това се разделят на единични бройки. Продуктите трябва да бъдат подложени на продължителен процес на отгряване, за да станат достатъчно ковки за използването им в приложения, при които са необходими удароустойчивост и виброустойчивост, както и за да издържат на резки температурни промени. При необходимост впоследствие принадлежностите могат да бъдат поцинковани. След това продуктите се резбоват.
(18)
Резбованите принадлежности от ковък чугун се използват за свързване на две или повече тръби, за свързване на тръба с апаратура, за промяна на посоката на движението на флуидния поток или за затваряне на тръба. Резбованите принадлежности от ковък чугун се използват предимно в газови, водни и отоплителни инсталации за жилищни и нежилищни сгради, както и при тръбопроводите на нефтени рафинерии. Принадлежности от ковък чугун се предлагат в множество конфигурации, като най-разпространените са 90-градусови колена, тройници, свръзки, кръстачки и тръбни съединения. Произвеждат се два вида: черни (непоцинковани) и поцинковани.
2. Сходен продукт
(19)
Беше установено, че разглежданият продукт и продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в КНР, Тайланд и Индонезия, на вътрешния пазар в държавата аналог - Индия, както и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, имат еднакви основни физически и технически характеристики. Поради това посочените продукти временно се приемат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент („сходен продукт“).
(20)
Представени бяха някои твърдения относно обхвата на продукта, най-вече от страна на вносители, както и от компетентните органи на една държава членка. Всяко от тези твърдения е разгледано поотделно по-долу.
(21)
Един вносител заяви, че „електролитно поцинкованите принадлежности“ следва да бъдат изключени от определението за резбовани принадлежности от ковък чугун. Посочен бе доводът, че за производството на електролитно поцинковани принадлежности са необходими допълнителни производствени етапи след резбоването, като измиване и допълнително електролитно поцинковане. Изтъкнато бе, че това води до редица подобрения в качеството на продукта, както и до предимства в сравнение с обикновените принадлежности. Очевидно е обаче, че електролитно поцинкованите и обикновените принадлежности са напълно взаимозаменяеми и следователно имат еднакви основни физически и технически характеристики. Поради това се приема, че те спадат към разглеждания продукт.
(22)
Същият вносител внася тела за пресувани принадлежности, които впоследствие сглобява с други части за получаването на завършени пресувани фитинги. Повдигнат бе въпросът дали телата за пресувани принадлежности попадат в обхвата на определението на разглеждания продукт. Въпреки че телата приличат на принадлежности и са с резба, с тях тръбите не могат да се свързват директно - те трябва да бъдат сглобени с други елементи, преди да могат да се използват за свързването на тръбите. Въпреки че са по-скъпи, те са взаимозаменяеми с други резбовани принадлежности, тъй като също се използват за свързване на тръби и тръбопроводи, макар и предимно за ремонт, а не толкова за нови инсталации. Поради това временно се заключава, че пресуваните принадлежности и телата за тях попадат в обхвата на определението на разглеждания продукт.
(23)
Според някои от страните не може да се смята, че принадлежностите от ковък чугун, които се произвеждат и продават от производителите от Съюза, са съпоставими с тези, които се произвеждат и изнасят за Съюза от засегнатите държави износителки, тъй като за принадлежностите, произвеждани в Съюза, като цяло се използва бялосърцевинен ковък чугун, а за изнасяните принадлежности се използва черен ковък чугун.
(24)
Както вече бе заключено в Регламент (ЕО) № 1784/2000 (3) относно същия продукт, при разследването бе направена временната констатация, че във възприемането на пазара не се прави разлика между принадлежностите от черен ковък чугун и тези от бялосърцевинен ковък чугун, тъй като във всяко отношение, с изключение на съдържанието на въглерод, те имат много сходни характеристики, както и еднакви крайни приложения и следователно са взаимозаменяеми. Това се потвърждава от факта, че вносителите/търговците, които купуват принадлежности от черен ковък чугун от засегнатите държави и принадлежности от бялосърцевинен ковък чугун, произведени от промишлеността на Съюза, ги продават на ползвателите, без да правят разграничение между двата вида материал. Що се отнася до ползвателите на разглеждания продукт, разследването потвърди, че те не правят съществена разлика между принадлежностите от бялосърцевинен ковък чугун и тези от черен ковък чугун.
(25)
На същия извод навежда и обстоятелството, че както принадлежностите от бялосърцевинен, така и принадлежностите от черен ковък чугун са включени в европейския стандарт EN 10242 и в международния стандарт ISO 49, в които се определят изискванията за проектиране и показателите за ефективността на принадлежностите от ковък чугун. Специално по отношение на вида на използвания материал се допуска както бялосърцевинен ковък чугун, така и черен ковък чугун.
(26)
С оглед на гореизложеното се прави временното заключение, че принадлежностите от бялосърцевинен ковък чугун, които се произвеждат и продават от част от производителите от Съюза, следва да се разглеждат като сходен продукт с принадлежностите от черен ковък чугун, които се произвеждат и изнасят за Съюза от засегнатите държави износителки.
(27)
Един вносител внася ограничени количества незавършени принадлежности без резба. Резбоването се извършва впоследствие от вносителя. Тъй като внасяните принадлежности са без резба, приема се, че те не спадат към разглеждания продукт.
(28)
Органите в една от държавите членки посочиха обстоятелството, че съгласно обяснителните бележки към Комбинираната номенклатура (4) терминът „ковък чугун“ включва чугуна със сфероидален графит (идентичен на сферографитния чугун). Въпреки че нито една от заинтересованите страни не е съобщила за продажби на резбовани принадлежности от сферографитен чугун през РП, съществуват сведения, че това е възможно. Тъй като тези принадлежности имат същите основни физически характеристики като резбованите принадлежности от ковък чугун, които са предмет на разследването, смята се за целесъобразно да се уточни, че продуктите от сферографитен чугун попадат в обхвата на процедурата и на мерките.
В. ИЗГОТВЯНЕ НА ИЗВАДКА
1. Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(29)
В съответствие с член 17 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на продажбите на резбовани принадлежности от ковък чугун за несвързани клиенти в Съюза, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. От шестимата производители от Съюза, за които е известно, че произвеждат сходния продукт, в подбраната извадка бяха включени трима производители от две групи дружества, на които се падат 81 % от продажбите на резбовани принадлежности от ковък чугун за несвързани клиенти в Съюза. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации с всички производители от Съюза и с жалбоподателя, като всички заинтересовани страни бяха поканени да представят своите коментари относно предложената извадка. Не бяха получени никакви коментари относно подбора на извадката.
2. Изготвяне на извадка от производители износители от КНР
(30)
В съответствие с член 17 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на износа, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. Дванадесет производители износители, на които се падат 51 % от китайския износ за Съюза по време на РП, предоставиха поисканата информация за изготвяне на извадката съгласно приложение А към известието за започване на процедурата. В подбраната извадка бяха включени три дружества, на които се падат 88 % от обема на износа на съдействащите страни от КНР за Съюза. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации с всички засегнати производители износители и с компетентните органи в КНР. Не бяха получени никакви коментари относно подбора на извадката.
3. Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(31)
В съответствие с член 17 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на вноса в Съюза, както и въз основа на географското местоположение на дружествата, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. Общо 33 несвързани вносители предоставиха поисканата информация за изготвяне на извадката съгласно приложение Б към известието за започване на процедурата. В подбраната първоначална извадка бяха включени шест вносители в пет държави членки, на които се падат 59 % от вноса в Съюза на резбовани принадлежности от ковък чугун, реализиран от съдействащите вносители. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации с всички вносители. Вследствие на получените коментари към извадката бяха добавени още три дружества - така в окончателната извадка бяха включени девет вносители в шест държави членки, на които се падат 67 % от вноса в Съюза на резбовани принадлежности от ковък чугун, реализиран от съдействащите вносители. Не бяха получени други коментари относно разширената извадка. Тъй като един вносител не отговори на въпросника, окончателната извадка се състои от останалите осем вносители.
Г. ДЪМПИНГ
1. Китайска народна република
1.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(32)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпинговите разследвания, които се отнасят до внос от КНР, нормалната стойност се определя в съответствие с член 2, параграфи 1 - 6 за онези производители, за които е било установено, че отговарят на критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(33)
Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени по-долу:
1.
решенията за дейността се взимат в отговор на сигнали от пазара без значителна намеса на държавата, а разходите отразяват пазарните стойности;
2.
дружествата имат ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага във всички случаи;
3.
няма значителни нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
4.
законодателството относно несъстоятелността и собствеността гарантира правна сигурност и стабилност; и
5.
обмяната на валута се извършва по пазарни курсове.
(34)
Двама производители износители поискаха ТДПИ съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент и попълниха заявлението за получаване на такъв статут в определените срокове.
(35)
Комисията потърси цялата информация, която счете за необходима, и провери информацията, представена в заявленията за ТДПИ, на място в обектите на съответните дружества.
(36)
При проверката бе установено, че двамата производители износители, подали заявления за ТДПИ, не отговарят на изискванията на критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(37)
Заверените счетоводни отчети на двамата износители не отговарят на международните счетоводни стандарти, а заверените счетоводни отчети на единия от износителите дори се оказаха непълни, тъй като не съдържаха отчет за паричните потоци. Следователно е видно, че тези износители не отговарят на изискванията, посочени в критерий 2.
(38)
Единият износител не можа да докаже, че внесеният капитал по време на приватизацията на дружеството е бил оценен правилно, а вторият износител е получил облекчения от държавата главно под формата на преференциална ставка на данък върху доходите. Следователно тези износители не отговарят на изискванията, посочени в критерий 3.
(39)
Едно от дружествата, подали заявление за ТДПИ, представи коментари във връзка с оповестената информация. Дружеството не оспори нито един от оповестените факти, но в коментарите си постави три основни въпроса.
(40)
На първо място дружеството изтъкна, че определянето на статут за ТДПИ е неправомерно, тъй като е било направено почти два месеца след законоустановения срок. По този въпрос следва да се посочи, че основна причина за закъснението бе обстоятелството, че не беше възможно проверката за предоставянето на статут за ТДПИ да бъде извършена по-рано, тъй като китайските износители не бяха на разположение по това време. Следва да се подчертае, че моментът на определяне на статута по никакъв начин не е повлиял върху крайния резултат.
(41)
На второ място дружеството изтъкна факта, че заверените счетоводни отчети не съответстват на изискванията изключително поради формални причини. Освен това бе приведен доводът, че „счетоводна практика, която формално не съответства напълно на МСС, не представлява нарушение на втория критерий за ТДПИ, при положение че тя не се отразява на финансовите резултати на дружеството“. В това отношение е важно да се отбележи, че критерий 2 не съдържа позоваване на финансовите резултати на дружеството. Поради това твърдението е неоснователно. Прилаганият критерий, а именно „счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти“, действително е формално изискване. При все това следва да се посочи, че всички установени нарушения са съществени било поради размера на сумите, било поради значимостта на нарушението (така например анализ, който е задължителен, чисто и просто не е бил направен).
(42)
На последно място беше заявено, че облекченията, получени под формата на преференциална ставка на данък върху доходите, не са служили в миналото като основание да бъде отказано ТДПИ. По този въпрос се отбелязва, че всеки случай се разглежда индивидуално. Съгласно критерий 3 за предоставянето на ТДПИ се оценява дали по отношение на китайските износители не се наблюдават значителни нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика. Точно за това става въпрос в случая с облекченията от държавата, предоставени главно под формата на преференциална данъчна ставка. Поради това коментари от общ характер като представените от китайския износител не са достатъчно обосновани.
(43)
В заключение за нито един от двамата производители износители не беше установено, че отговаря на критерии 2 и 3 за предоставянето на статут за ТДПИ. Поради това на тези дружества не може да бъде предоставен статут за ТДПИ.
1.2. Индивидуално третиране
(44)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква a) от основния регламент за държавите, попадащи в обхвата на посочения член, се установява приложимо за цялата държава мито, ако бъде взето решение за това, освен в случаите, когато дружествата са в състояние да докажат, че отговарят на всички критерии, посочени в член 9, параграф 5 от основния регламент.
(45)
Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени по-долу:
1.
при предприятия, контролирани изцяло или частично от чуждестранни лица, или при съвместни предприятия износителите са свободни да репатрират капитала и печалбите;
2.
експортните цени, количествата, условията и параметрите на продажбата са определени свободно;
3.
мнозинството от акциите принадлежат на частни лица. Държавните служители, участващи в борда на директорите или заемащи ключови позиции в управлението, са или малцинство, или трябва да се докаже, че дружеството въпреки това е достатъчно независимо от държавна намеса;
4.
обмяната на валута се извършва по пазарни курсове, и
5.
държавната намеса не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако на отделните износители се определят различни митнически ставки.
(46)
Производителите износители, за които беше установено, че не отговарят на критериите за ТДПИ, както и третият производител, включен в извадката, подадоха заявление за ИТ. Въз основа на наличната информация бе направена временната констатация, че всички включени в извадката производители износители отговарят на изискванията, предвидени в член 9, параграф 5 от основния регламент, и следователно може да им бъде предоставено ИТ.
1.3. Държава аналог
(47)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, които не се ползват със статут на дружества, работещи в условията на пазарна икономика, се определя въз основа на цената или на конструираната стойност в трета държава с пазарна икономика („държава аналог“).
(48)
В известието за започване на процедурата Комисията посочи намерението си да използва Аржентина като подходяща държава аналог за установяване на нормалната стойност за КНР и прикани всички заинтересовани страни да представят коментарите си по този въпрос.
(49)
Редица износители и вносители представиха коментари относно избора на държавата аналог, като изтъкнаха, че Аржентина не би била подходяща държава аналог, най-вече поради слабата вътрешна конкуренция и произтичащите от това високи цени на вътрешния пазар в Аржентина. Наистина има данни, че трима местни производители са си поделили по-голямата част от аржентинския пазар. Според статистическите данни, с които разполага Аржентина, вносът на вътрешния пазар е незначителен, тъй като най-големите чуждестранни доставчици, които по традиция са Бразилия и Китай, се облагат с високи антидъмпингови мита.
(50)
Същите износители и вносители предложиха Тайланд, Индия и Индонезия като по-подходящ избор за държава аналог. С оглед на коментарите на заинтересованите страни бе потърсено сътрудничество с производители от Аржентина и Индия и в крайна сметка един аржентински и един индийски производител се съгласиха да сътрудничат.
(51)
При анализа на техните отговори беше установено, че цените на вътрешния пазар, посочени от единствения съдействащ аржентински производител, наистина са много високи - значително по-високи от продажните цени на включените в извадката производители от Съюза, както и техните ненанасящи вреда цени.
(52)
От друга страна се оказа, че на индийския пазар съществува силна конкуренция и според оценките той наброява 300 производители. По тази причина може да се смята, че цените на вътрешния пазар, посочени от съдействащия индийски износител, са разумни.
(53)
Тайланд и Индонезия са включени в същото разследване, но в двете държави броят на производителите е много малък, поради което в сравнение с Индия на техния вътрешен пазар няма толкова силна конкуренция. Поради това беше направено временното заключение, че Индия е подходяща държава аналог в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
1.4. Нормална стойност
(54)
Тъй като на нито един от включените в извадката износители от КНР не беше предоставен статут за ТДПИ, нормалната стойност беше определена в съответствие с разпоредбата на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, като в качеството на трета държава аналог с пазарна икономика се използва Индия.
(55)
Най-напред за всеки производител износител беше установено дали общият обем на продажбите на резбовани принадлежности от ковък чугун на вътрешния пазар, реализирани от производителя в държавата аналог, е представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби съставлява най-малко 5 % от общия обем на експортните продажби на разглеждания продукт за Съюза, реализирани от всеки производител износител по време на РП. Оказа се, че това е така по отношение на двама от тримата включени в извадката производители износители.
(56)
След това бяха определени видовете на продукта, продавани от дружествата на вътрешния пазар, по отношение на които продажбите на вътрешния пазар, реализирани от производителя в държавата аналог, са като цяло представителни и идентични или пряко съпоставими с видовете, които се продават за износ в Съюза.
(57)
За всеки вид на продукта, продаван от производителя в държавата аналог на неговия вътрешен пазар, за който бе установено, че е пряко съпоставим с вида резбовани принадлежности от ковък чугун, продавани за износ в Съюза от производителите износители, беше установено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни. Продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта бяха сметнати за достатъчно представителни в случаите, когато обемът на продажбите на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РП съставлява най-малко 5 % от общия обем на продажбите за износ на съпоставимия вид на продукта, реализирани от производителя износител в Съюза.
(58)
След това Комисията провери дали продажбите на всеки вид на сходния продукт, реализирани в представителни количества на вътрешния пазар от производителя в държавата аналог, могат да се считат за осъществени при обичайни търговски условия. Това бе направено, като за всеки вид на продукта беше установен делът на продажбите с печалба на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РП.
(59)
Когато обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна на изчислените производствени разходи или по-висока от тях, е съставлявал над 80 % от общия обем на продажбите на съответния вид на продукта и когато среднопретеглената продажна цена на този вид е била равна на производствените разходи или по-висока от тях, нормалната стойност беше определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар. Тази цена беше изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар на съответния вид на продукта по време на РП.
(60)
Когато обемът на продажбите с печалба на даден вид на продукта е съставлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на съответния вид на продукта или когато среднопретеглената цена на този вид е по-ниска от производствените разходи, нормалната стойност беше определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност на продажбите с печалба само на този вид на продукта.
(61)
Когато всички видове на продукта са били продавани на загуба, беше прието, че те не са били продавани при обичайни търговски условия.
(62)
За продажбите на видовете на продукта, които не са били осъществени при обичайни търговски условия, както и за видовете на продукта, които не са били продадени в представителни количества на вътрешния пазар, беше използвана конструирана нормална стойност.
(63)
За да се конструира нормалната стойност, направените среднопретеглени разходи за реализация, общи и административни разходи и среднопретеглената печалба, реализирана от единствения съдействащ производител в държавата аналог при продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар при обичайни търговски условия през разследвания период, бяха добавени към неговите собствени средни производствени разходи по време на разследвания период. За видовете на продукта, които не са били продавани в представителни количества на вътрешния пазар, за конструиране на нормалната стойност бяха използвани среднопретеглената печалба и разходите за реализация, общите и административните разходи за непредставителните продажби при обичайни търговски условия. При необходимост производствените разходи и разходите за реализация, общите и административните разходи бяха коригирани, преди да бъдат използвани при теста за обичайни търговски условия и при конструирането на нормалните стойности.
1.5. Експортна цена
(64)
Тъй като на включените в извадката производители бе предоставено ИТ и те са осъществявали продажби за износ на разглеждания продукт в Съюза директно на независими клиенти в Съюза, експортната цена бе установена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно въз основа на експортните цени, които са реално платени или подлежащи на плащане.
1.6. Сравнение
(65)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завода.
(66)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост.
(67)
Бяха направени съответните корекции по отношение на физическите характеристики, косвените данъци, разходите за транспорт, застраховка, обработка и допълнителните разходи, разходите за опаковане, кредити, банкови такси и комисиони във всички случаи, в които те бяха счетени за основателни, точни и подкрепени с проверени доказателства.
1.7. Дъмпингови маржове
(68)
За включените в извадката дружества среднопретеглената нормална стойност, определена за всеки вид на сходния продукт в държавата аналог, беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(69)
Въз основа на това временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
(70)
Среднопретегленият дъмпингов марж за съдействащите производители износители, които не са включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент. Този марж беше изчислен въз основа на маржовете, установени за включените в извадката производители износители.
(71)
Въз основа на това дъмпинговият марж, изчислен за съдействащите дружества, които не са включени в извадката, бе временно определен на 42,3 %.
(72)
По отношение на всички други производители износители в КНР дъмпинговите маржове бяха определени въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. За целта най-напред беше установена степента на съдействие, като обемът на износа за Съюза, посочен от съдействащите производители износители, беше сравнен със съответните статистически данни за вноса на Евростат.
(73)
Тъй като съдействащите производители износители реализират над 50 % от общия обем на износа от КНР за Съюза и промишлеността може да се счита за разпокъсана поради големия брой производители износители в КНР, може да се приеме, че степента на съдействие е висока. Доколкото няма причина да се предполага, че някой производител износител умишлено не е оказал съдействие, остатъчният дъмпингов марж бе определен на нивото на дружеството с най-висок дъмпингов марж, включено в извадката. Това бе счетено за целесъобразно, тъй като нямаше данни за това, че неоказващите съдействие дружества извършват дъмпинг на по-ниско ниво, както и за да се гарантира ефективността на евентуалните мерки.
(74)
Въз основа на това временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
Other cooperating companies
42,3 %
Всички други дружества
67,8 %
2. Тайланд и Индонезия
2.1. Нормална стойност
(75)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо установи за всеки от съдействащите производители износители дали общият обем на продажбите им на сходния продукт на вътрешния пазар е бил представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби съставлява най-малко 5 % от общия обем на техните експортни продажби на разглеждания продукт за Съюза. При разследването беше установено, че продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар са представителни за всички съдействащи производители износители в Тайланд и Индонезия.
(76)
След това Комисията определи видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар от дружествата, имащи като цяло представителни продажби на вътрешния пазар, които са идентични или много сходни с видовете, които се продават за износ в Съюза.
(77)
За всеки вид на сходния продукт, продаван от производителите износители на техния вътрешен пазар, за който бе установено, че е съпоставим с вида на разглеждания продукт, продаван за износ в Съюза, беше установено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта бяха сметнати за достатъчно представителни в случаите, когато обемът на продажбите на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РП съставлява най-малко 5 % от общия обем на продажбите за износ в Съюза на съпоставимия вид на продукта.
(78)
След това Комисията провери дали продажбите на всеки вид на сходния продукт в представителни количества на вътрешния пазар могат да се считат за осъществени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като за всеки вид на продукта беше установен процентът на продажбите с печалба на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РП.
(79)
Когато обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна на изчислените производствени разходи или по-висока от тях, е съставлявал над 80 % от общия обем на продажбите на съответния вид на продукта и когато среднопретеглената продажна цена е била равна на разходите за единица продукция или по-висока от тях, нормалната стойност за всеки вид на продукта беше изчислена като среднопретеглената стойност на всички продажни цени на вътрешния пазар на този вид на продукта.
(80)
Когато обемът на продажбите с печалба на даден вид на продукта е съставлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на съответния вид на продукта или когато среднопретеглената цена на този вид е по-ниска от разходите за единица продукция, нормалната стойност беше определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на продажбите с печалба на вътрешния пазар на този вид на продукта.
(81)
Когато всички видове на продукта са били продавани на загуба, беше прието, че те не са били продавани при обичайни търговски условия.
(82)
За продажбите на видовете на продукта, които не са били осъществени при обичайни търговски условия, както и за видовете на продукта, които не са били продадени в представителни количества на вътрешния пазар, беше използвана конструирана нормална стойност.
(83)
За да се конструира нормалната стойност, направените среднопретеглени разходи за реализация, общи и административни разходи и среднопретеглената печалба, реализирана от съответните съдействащи производители износители при продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар при обичайни търговски условия през разследвания период, бяха добавени към техните собствени средни производствени разходи по време на разследвания период. За видовете на продукта, които не са били продавани в представителни количества на вътрешния пазар, за конструиране на нормалната стойност бяха използвани среднопретеглената печалба и разходите за реализация, общите и административните разходи за непредставителните продажби при обичайни търговски условия.
2.2. Експортна цена
(84)
Тъй като всички експортни продажби на разглеждания продукт, реализирани от съдействащите производители в Тайланд и Индонезия, са били предназначени за независими клиенти в Съюза, експортната цена бе установена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно въз основа на експортните цени, които са реално платени или подлежащи на плащане.
2.3. Сравнение
(85)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завода.
(86)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост..
(87)
Бяха направени съответните корекции по отношение на нивото на търговия, разходите за транспорт, застраховка, обработка и допълнителните разходи, разходите за опаковане, кредити, банкови такси и комисиони във всички случаи, в които те бяха счетени за основателни, точни и подкрепени с проверени доказателства.
2.4. Дъмпингови маржове
а) Тайланд
(88)
За двете съдействащи дружества в Тайланд среднопретеглената нормална стойност за всеки вид от сходния продукт беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид от разглеждания продукт съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(89)
С оглед на отчетената висока степен на съдействие (обемът на износа на двете сътрудничещи тайландски дружества съставлява повече от 80 % от общия износ на Тайланд за Съюза по време на РП) дъмпинговият марж за всички други производители износители в Тайланд бе определен на нивото на най-високия дъмпингов марж, установен за двете сътрудничещи дружества.
(90)
Въз основа на това временните среднопретеглени дъмпингови маржове за дружествата в Тайланд, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
Всички други дружества
50,7 %
б) Индонезия
(91)
За единственото съдействащо дружество среднопретеглената нормална стойност за всеки вид от сходния продукт беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид от разглеждания продукт съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(92)
С оглед на отчетената висока степен на съдействие (обемът на износа на единственото сътрудничещо индонезийско дружество съставлява повече от 80 % от общия износ на Индонезия за Съюза по време на РП) дъмпинговият марж за всички други производители износители в Индонезия бе определен на същото ниво, както за сътрудничещото дружество.
(93)
Въз основа на това временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
PT. Tri Sinar Purnama
11,0%
Всички други дружества
11,0%
Д. ВРЕДА
1. Производство на Съюза
(94)
През РП сходният продукт се е произвеждал от шестима производители в Съюза. Както се посочва в съображение 29, в извадката бяха подбрани две групи производители от Съюза, състоящи се от трима производители от Съюза, представляващи 81 % от общото производството на сходния продукт в Съюза.
2. Определяне на промишлеността на Съюза
(95)
По смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент шестимата производители от Съюза, които са произвеждали сходния продукт по време на РП, съставляват промишлеността на Съюза и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
3. Потребление в Съюза
(96)
Потреблението в Съюза бе установено въз основа на обема на продажбите, реализирани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза и обема на вноса по данни на Евростат, коригирани в съответствие с констатациите от разследването.
(97)
Потреблението в Съюза е намаляло значително с 21 % в периода 2008 - 2009 г., след което се е увеличило с 12 процентни пункта до равнище, по-ниско с 9 % в сравнение с потреблението в началото на разглеждания период.
Потребление в Съюза (в тонове)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Потребление в Съюза
72 231
57 398
59 190
65 460
Индекс
100
79
82
91
Източник:
данни от жалбата, Евростат и отговори на въпросника
4. Внос от засегнатите държави
4.1. Кумулативна оценка на последиците от вноса от засегнатите държави
(98)
Комисията проучи въпроса дали вносът на резбовани принадлежности от ковък чугун с произход от засегнатите държави следва да се оценява кумулативно в съответствие с член 3, параграф 4 от основния регламент.
(99)
Маржът на дъмпинга, установен по отношение на вноса от всяка от засегнатите държави, е надвишавал прага de minimis, определен в член 9, параграф 3 от основния регламент (вж. съображения 74, 90 и 93).
(100)
Що се отнася до обема на дъмпинговия внос от Индонезия, беше установено, че той съставлява едва около 2,5 % от общия обем на вноса на сходния продукт в Съюза през РП. С оглед на това може да се приеме, че този внос не нанася съществена вреда за промишлеността на Съюза по смисъла на член 9, параграф 3 от основния регламент или по смисъла на разпоредбите на Антидъмпинговото споразумение на СТО (5).
(101)
Същевременно на този предварителен етап разследването установи, че по-голямата част от вноса от Индонезия може да е бил неправилно деклариран под различен код по КН, а именно 7307 99 10 вместо 7307 19 10, който обикновено се прилага за резбовани принадлежности за тръбопроводи от ковък чугун. Въпреки това целият внос, който може да е бил неправилно деклариран, или поне основната част от него, вече е включен в дела от 2,5 %, посочен в предходното съображение.
(102)
С оглед на гореизложеното временно бе решено този внос да не се разглежда кумулативно с дъмпинговия внос от Тайланд и КНР.
(103)
Що се отнася до обема на дъмпинговия внос от Тайланд и КНР, той не може да се смята за незначителен, тъй като пазарният му дял през РП е достигнал съответно 5,4 % и 47,3 %.
(104)
Временно беше прието, че кумулативната оценка е целесъобразна с оглед на съпоставимите условия на конкуренция между вноса от тези две държави и сходния продукт на Съюза, т.е. чрез едни и същи канали за продажба и към едни и същи категории клиенти. В много случаи беше установено, че внесените от КНР и Тайланд продукти се продават чрез едни и същи дистрибутори.
(105)
С оглед на гореизложеното временното становище е, че са изпълнени всички критерии, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент. Поради това вносът от Тайланд и КНР бе разгледан кумулативно. По-долу той се нарича „вносът от двете засегнати държави“.
4.2. Обем и пазарен дял на вноса от двете засегнати държави
(106)
Обемът на вноса на разглеждания продукт от двете засегнати държави на пазара на Съюза се е увеличил с 15 % през разглеждания период. Първоначално поради спада в потреблението, посочен в съображение 97, вносът е намалял с 16 % през 2008 - 2009 г., след което значително се е увеличил с 31 процентни пункта до РП.
Обем на вноса в Съюза (в тонове)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
КНР
26 188
22 413
22 065
30 786
Индекс
100
86
84
118
Тайланд
3 723
2 681
3 331
3 485
Индекс
100
72
89
94
Двете засегнати държави
29 911
25 094
25 396
34 271
Индекс
100
84
85
115
Източник:
Евростат и констатации от разследването
(107)
През разглеждания период пазарният дял на дъмпинговия внос от двете засегнати държави се е увеличил с 11 процентни пункта от 41,7 % на 52,7 %. Пазарният дял е нараснал най-вече в периода 2010 г. - РП, когато търсенето е започнало да се възстановява.
Пазарен дял на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
КНР
36,5 %
39,3 %
37,7 %
47,3 %
Индекс
100
108
103
129
Тайланд
5,2 %
4,7 %
5,7 %
5,4 %
Индекс
100
91
110
103
Двете засегнати държави
41,7 %
44,0 %
43,4 %
52,7 %
Индекс
100
106
104
126
Източник:
данни от жалбата, Евростат и отговори на въпросника
4.3. Цени на вноса от двете засегнати държави и подбиване на цените
а) Развитие на цените
(108)
В таблицата по-долу са посочени средните цени на дъмпинговия внос от двете засегнати държави на граница на Съюза без платено мито по данни на Евростат. През разглеждания период средната цена на вноса от двете засегнати държави постоянно нараства, като общото увеличение е 14 %.
Цени на вноса (EUR/тон)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
КНР
1 428
1 557
1 631
1 676
Индекс
100
109
114
117
Тайланд
2 126
2 208
2 036
2 148
Индекс
100
104
96
101
Двете засегнати държави
1 515
1 626
1 679
1 721
Индекс
100
107
111
114
Източник:
Евростат
б) Подбиване на цените
(109)
Беше извършено сравнение на цените по видове между продажните цени на производителите износители и продажните цени на включените в извадката производители от Съюза в рамките на Съюза.За тази цел цените на включените в извадката производители от Съюза към несвързани клиенти бяха сравнени с цените на включените в извадката производители износители от двете засегнати държави. При необходимост бяха направени корекции, за да се вземат предвид различията в нивото на търговия (най-вече продажби към производители на оригинално оборудване) и разходите след вноса.
(110)
Сравнението показа, че през РП вносът на разглеждания продукт с произход от Тайланд и КНР е бил продаван в Съюза на цени, които в процентно изражение подбиват цените на промишлеността на Съюза от 25 % до 55 %.
5. Състояние на промишлеността на Съюза
(111)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически фактори, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период. Представените по-долу данни се отнасят за всички производители в Съюза по отношение на производството, производствения капацитет, използването на капацитета, продажбите и пазарните дялове, и за включените в извадката производители от Съюза за всички останали показатели.Що се отнася до показателите, които се основават на информацията за включените в извадката производители, с оглед на обстоятелството, че извадката се състои само от две групи производители, от съображения за поверителност действителните общи данни не могат да бъдат оповестени в съответните таблици по-долу;вместо това са посочени само стойностите на индексите, за да се покажат тенденциите по отношение на съответните показатели.
5.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(112)
Обемът на производството на Съюза е спаднал рязко през 2008 - 2009 г. с 39 %, след което отново е отбелязал лек спад спрямо вече ниското си равнище въпреки 12-процентното увеличение на потреблението през следващите години, както се посочва в съображение 97.
Обем на производството на Съюза (в тонове)
Всички производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Потребление в Съюза
55 726
33 780
32 303
32 646
Индекс
100
61
58
59
Източник:
данни от жалбата и отговори на въпросника
(113)
Производственият капацитет на промишлеността на Съюза е намалял с 21 % по време на разглеждания период, главно през 2008 - 2009 г. Основната причина за намаляването на производствения капацитет е закриването на предприятията на трима производители от Съюза през разглеждания период.
Производствен капацитет на Съюза (тонове)
Всички производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Производствен капацитет
90 400
75 440
71 440
71 440
Индекс
100
83
79
79
Източник:
данни от жалбата и отговори на въпросника
(114)
Въпреки намаляването на производствения капацитет използването на капацитета на промишлеността на Съюза е намаляло с 26 %, главно в периода 2008 - 2009 г.
Използване на производствения капацитет на Съюза
Всички производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Използване на производствения капацитет
62 %
45 %
45 %
46 %
Индекс
100
73
73
74
Източник:
данни от жалбата и отговори на въпросника
5.2. Складови наличности
(115)
Обемът на складовите наличности е намалял с 23 % през разглеждания период успоредно с намаляващия обем на продажбите и производството на промишлеността на Съюза.
Складови наличности (в тонове)
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Индекс
100
91
75
77
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
5.3. Обем на продажбите и пазарен дял
(116)
Обемът на продажбите на всички производители от Съюза на пазара на Съюза е намалял значително с 25 % през 2008 - 2009 г. поради свиващото се търсене.Въпреки че след 2009 г. търсенето в Съюза значително се е увеличило, както се посочва в съображение 97, продажбите в Съюза са останали на ниското равнище от 2009 г. до края на разглеждания период.
Обем на продажбите в Съюза (в тонове)
Всички производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Продажби в Съюза
34 210
25 702
26 717
25 333
Индекс
100
75
78
74
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
(117)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза непрекъснато е намалявал - с 9 процентни пункта, или с 18 % по време на разглеждания период, а за същия период пазарният дял на дъмпинговия внос се е увеличил с 11 процентни пункта, както се посочва в съображение 107 по-горе.
Пазарен дял на Съюза
Всички производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Продажби в Съюза
47,7 %
45,1 %
45,6 %
38,9 %
Индекс
100
95
96
82
Източник:
данни от жалбата, Евростат и отговори на въпросника
5.4. Цени и фактори, влияещи върху цените
(118)
През разглеждания период включените в извадката производители от Съюза са успели само незначително да увеличат продажните си цени с 4 %. Поради все по-големите количества на дъмпинговия внос, проникващ на пазара на Съюза, това увеличение на цените не е успяло да компенсира нарастващите разходи.
Средна цена на тон в Съюза
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Индекс
100
103
103
104
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
5.5. Рентабилност, възвръщаемост на инвестициите и паричен поток
(119)
Рентабилността на промишлеността на Съюза бе определена, като нетната печалба от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти на пазара на Съюза преди облагане с данъци беше изразена като процент от оборота на тези продажби. Въпреки че в началото на разглеждания период промишлеността на Съюза е отчитала задоволителна рентабилност, през 2009 г. тя е почти незначителна. Въпреки че впоследствие рентабилността до известна степен се възстановява, през цялата останала част от разглеждания период тя остава далеч под равнището, на което не се нанася вреда.
(120)
Що се отнася до възвръщаемостта на инвестициите, изразена като печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите, при този показател се наблюдава същата тенденция, както при рентабилността.
Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Рентабилност (индекс)
100
8
38
37
Възвръщаемост на инвестициите (индекс)
100
1
36
40
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
(121)
Нетният паричен поток от обичайни дейности непрекъснато е намалявал - общо с 64 % през разглеждания период, и през РП е достигнал извънредно ниски равнища.
Паричен поток (в евро)
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Индекс
100
55
58
36
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
5.6. Растеж
(122)
Както се посочва в съображение 97 по-горе, в периода от 2009 г. до РП потреблението на Съюза значително се е увеличило с 8 000 тона, докато през същия период обемът на дъмпинговия внос се е увеличил с 9 000 тона, както се посочва в съображение 106. Така целият растеж на пазара на Съюза в периода от 2009 г. до РП е бил поет от дъмпинговия внос, а продажбите на промишлеността на Съюза в рамките на Съюза са останали на извънредно ниското си равнище от 2009 г. Поради това е видно, че промишлеността на Съюза не е могла да се възползва от неотдавнашното увеличаване на потреблението в Съюза поради нарастващия пазарен дял на дъмпинговия внос от двете засегнати държави.
5.7. Инвестиции и способност за привличане на капитал
(123)
През разглеждания период се наблюдава следното развитие по отношение на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза:
Нетни инвестиции (в евро)
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Индекс
100
65
41
76
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
(124)
Както се вижда от таблицата по-горе, производителите от Съюза значително са намалили инвестициите си в периода 2008 - 2010 г. Тази тенденция се е променила през РП, когато инвестициите значително са се увеличили, без обаче да възвърнат нивото си от началото на разглеждания период.
5.8. Способност за привличане на капитал
(125)
Поради недостатъчната рентабилност, описана в съображение 119, и предвид конюнктурата към момента някои производители от Съюза са изпитали затруднения при набирането на капитал за бъдещи инвестиции. Допълнителен проблем за привличането на капитали е недостатъчно добрата възвръщаемост на инвестициите.
5.9. Заетост, производителност и разходи за труд
(126)
Заетостта като еквивалент на пълно работно време („ЕПРВ“) до голяма степен е следвала тенденцията при производствения обем (вж. съображение 112), което показва, че промишлеността на Съюза се е опитала да рационализира производствените разходи, когато това е било необходимо.Промишлеността на Съюза се е опитала да адаптира своята работна сила към влошаващата се пазарна конюнктура, което е довело до траен общ спад на заетостта с 36 % през разглеждания период.
Заетост в ЕПРВ
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Индекс
100
75
67
64
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
(127)
Въпреки опитите на промишлеността на Съюза да съобрази броя на заетите с влошаващата се пазарна конюнктура, производителността на база ЕПРВ на производителите от Съюза значително е намаляла - с 19 % през 2008 - 2009 г. Впоследствие положението непрекъснато се подобрява, но стойностите остават с 9 % по-ниски спрямо началото на разглеждания период.
Производителност (тонове/ЕПРВ)
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Индекс
100
81
87
91
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
(128)
По време на разглеждания период средните разходи за труд на промишлеността на Съюза непрекъснато се увеличават, общо с 12 %.
Разходи за труд (в евро/ ЕПРР)
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Индекс
100
106
112
112
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
5.10. Размер на дъмпинговия марж
(129)
Както се посочва в съображения 74 и 90, дъмпинговите маржове за вноса от двете засегнати държави са високи. Предвид обема, пазарния дял и цените на дъмпинговия внос може да се приеме, че дъмпинговите маржове оказват съществено влияние.
5.11. Възстановяване от предишен дъмпинг
(130)
По отношение на резбованите принадлежности от ковък чугун с произход от Бразилия, Чешката република, Япония, КНР, Република Корея и Тайланд вече бяха въведени мерки (6) в периода 2000 - 2005 г. (7) („предишни мерки“). Задоволителната рентабилност на промишлеността на Съюза в началото на разглеждания период (вж. съображение 119) сочи, че тези мерки временно са облекчили промишлеността на Съюза.Нарастващият обем на дъмпинговия внос обаче е сложил край на тази доста положителен период. Следва да се отбележи също така, че общият пазарен дял на шестте държави, по отношение на които са въведени предишните мерки, никога не е надвишавал 29 % (8), докато през РП пазарният дял на двете държави, засегнати от настоящото разследване, е бил 52,7 %, както се посочва в съображение 107.
6. Заключение относно вредата
(131)
Показателите за вредата показват неблагоприятно развитие през разглеждания период. Това се забелязва най-вече по отношение на показателите за рентабилност, обем на производството, използване на капацитета, обем на продажбите и пазарен дял, при всички от които се наблюдава ясно изразена влошаваща се тенденция.
(132)
В същото време вносът на резбовани принадлежности от ковък чугун от двете засегнати държави е подбивал цените на промишлеността на Съюза до 55 % през разследвания период (вж. съображение 110), а пазарният им дял значително се е увеличил (вж. съображение 107).
(133)
С оглед на гореизложеното бе направено временното заключение, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Е. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(134)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе разгледано дали дъмпинговият внос с произход от КНР и Тайланд е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза до такава степен, че тази вреда да се приеме за съществена. Бяха разгледани и други известни фактори освен дъмпинговия внос, които е възможно по същото време да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че всяка вреда, причинена от такива фактори, не се отдава на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(135)
От 2008 г. до РП обемът на дъмпинговия внос от двете засегнати държави се е увеличил с 15 % при свиване на пазара от 9 %, като по този начин пазарният им дял на пазара на Съюза е нараснал от 41,7 % на 52,7 %.
(136)
Увеличаването на дъмпинговия внос на разглеждания продукт от двете засегнати държави през разглеждания период е съвпаднало с тенденция на понижаване при повечето показатели за вреда на промишлеността на Съюза. Промишлеността на Съюза е загубила 8,7 процентни пункта от пазарния си дял, и е трябвало да намали производството си с 41 %. Значителното подбиване на цените не е позволило на промишлеността на Съюза в приемлива степен да отрази увеличението на производствените разходи в продажните цени, което е довело до извънредно ниска рентабилност през по-голямата част от разглеждания период.
(137)
Въз основа на гореизложеното временно се заключава, че дъмпинговият внос на ниски цени от двете засегнати държави, който е навлязъл на пазара на Съюза в голям и като цяло нарастващ обем и който значително е подбил цените на промишлеността на Съюза през целия разглеждан период, нанася съществена вреда на промишлеността на Съюза.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Внос от други трети държави
(138)
Въпреки че Евростат отчита значителен внос от Индия на много ниски цени през целия разглеждан период, има признаци, че този внос не е на разглеждания продукт, а на различни продукти, за които се посочва същият код по КН.
(139)
Вносът от други трети държави през целия разглеждан период е ограничен. Общият пазарен дял на вноса от други страни, различни от двете засегнати държави, е намалял с 2,1 процентни пункта от 10,5 % на 8,4 %.
(140)
Следващите най-големи вносители по време на РП са Индонезия, Бразилия и Турция, чийто пазарен дял е съответно в рамките на 1,3 % - 1,6 %, като всички те са изгубили част от пазарния си дял през разглеждания период.
Пазарен дял на вноса
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Бразилия
3,6 %
3,8 %
4,0 %
1,5 %
Индонезия
1,8 %
2,5 %
1,9 %
1,6 %
Турция
1,6 %
2,0 %
1,9 %
1,3 %
Други държави
3,6 %
2,5 %
3,2 %
4,0 %
Общо
10,5 %
10,8 %
11,0 %
8,4 %
Индекс
100
105
104
80
Източник:
Евростат
(141)
Поради ограничените обеми и низходящите тенденции може да се направи заключението, че не е видно вносът от трети държави, различни от засегнатите държави, да е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Съюза през РП.
3.2. Експортни показатели на промишлеността на Съюза
(142)
Що се отнася до тенденцията при експортните продажби на промишлеността на Съюза, износът непрекъснато е намалявал - общо с 34 % през разглеждания период.
Експортни продажби (в тонове)
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Експортни продажби
7 134
5 043
4 969
4 700
Индекс
100
71
70
66
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от ЕС
(143)
При все това през целия разглеждан период само 13 % - 15 % от производството на промишлеността на Съюза отива за експортни продажби.Поради това не е видно те в съществена степен да са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза през РП.
3.3. Развитие на потреблението в Съюза
(144)
Както се посочва в съображение 97, през 2008 - 2009 г.потреблението в Съюза е намаляло с 21 %, вследствие на което продажбите на промишлеността на Съюза в рамките на Съюза са намалели с 25 % за същия период. След 2009 г. обаче потреблението в Съюза започва значително да нараства - с около 8 000 тона, като през същия период обемът на дъмпинговия внос се е увеличил с около 9 000 тона, както е посочено в съображение 106. Така целият растеж на пазара на Съюза в периода от 2009 г. до РП е бил поет от дъмпинговия внос, а продажбите на промишлеността на Съюза в рамките на Съюза са останали на извънредно ниското си равнище от 2009 г.
(145)
Някои заинтересовани страни заявиха, че съществена причина за вредата е кризата на испанския строителен пазар, която според тях сериозно е засегнала един от основните жалбоподатели - испанското дружество „ATUSA“.Дружеството „ATUSA“ обаче извършва продажби в повечето държави - членки на ЕС, а кризата в строителния сектор в Испания се отразява единствено върху продажбите им в Испания, които никога не са съставлявали основната част от продажбите им. Освен това вредата е явна както по отношение на включените в извадката групи дружества, така и по отношение на всички жалбоподатели, както и за цялата промишленост на Съюза. Във всеки случай анализът на вредата не се ограничи до показателите на един производител от Съюза или един национален пазар, а обхвана цялата промишленост на Съюза.
(146)
Някои заинтересовани страни също така заявиха, че вредата от отрицателното развитие на потреблението в Съюза е била причинена не от дъмпинговия внос, а от ефекта на заместване. В тази връзка следва да се отбележи, че отрицателното развитие на потреблението в Съюза може да е нанесло вреда на производителите от Съюза. Тази вреда обаче се е задълбочила от постоянното увеличаване на дъмпинговия внос в условията на свиващ се пазар. Както беше посочено по-горе, неотдавнашното възстановяване на потреблението в Съюза е било от полза единствено за дъмпинговия внос, докато производителите от Съюза не са успели да увеличат обема на продажбите си.
3.4. Структурни проблеми на производителите от Съюза
(147)
Според някои заинтересовани страни фактът, че дружеството „Georg Fischer“ („GF“) е продължило да отчита печалба независимо от по-високите си цени, докато другите производители от Съюза не са успели да отчетат задоволителни резултати, показва, че вредата, която е понесла промишлеността на Съюза, се дължи по-скоро на структурни проблеми, а не на дъмпинговия внос. Въпреки това и дружеството „GF“ е било неблагоприятно засегнато, като е изгубило пазарен дял и част от своя марж на печалба. Броят на заетите лица, както и продукцията на дружеството също са намалели. Поради това доводът, че дружеството „GF“ не е понесло вреда, не може да бъде приет.
(148)
Освен това всички производители от Съюза, включително дружеството „GF“, са били подложени на ценовия натиск на дъмпинговия внос.
(149)
Някои заинтересовани страни застъпиха подобно становище с твърдението, че тъй като „Берг Монтана“, българското дъщерно дружество на групата „ATUSA“, също е продължило да бъде рентабилно, вредата е била предизвикана от други причини, а не от дъмпинговия внос. Въпреки това дружеството „Берг Монтана“ също е било засегнато от китайския внос: производството и използването на капацитета значително са намалели, както и броят на заетите лица. Като се има предвид, че по-голямата част от продажбите на „Берг Монтана“ са за свързани дружества от групата „ATUSA“, не е целесъобразно рентабилността на „Берг Монтана“ да се разглежда отделно от финансовите резултати на цялата група, тъй като влияние върху рентабилността на „Берг Монтана“ оказват трансферните цени, а като цяло групата „ATUSA“ всъщност отчита загуби. Поради това доводът, че дружеството „Берг Монтана“ не е понесло вреда, също не може да бъде приет.
(150)
Би могло да се твърди, че отчетеният спад в производителността на труда (с 9 %) от 2008 г. до РП, както се посочва в съображение 127, свидетелства за структурен проблем. Въпреки това спадът е отчетен в период, по време на който промишлеността на Съюза намалява броя на заетите лица с 36 %, а продукцията - с 41 %. Това намаляване сочи, че производителите от Съюза са били принудени непрекъснато да съобразяват дейността си с пазарния натиск, произтичащ от дъмпинговия внос и временно по-слабото търсене. С оглед на неблагоприятната икономическа конюнктура понижаването на производителността на труда с 9 % може да се приеме за относително умерен резултат.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(151)
В заключение от изложения по-горе анализ е видно, че количеството на вноса от двете засегнати държави се е увеличило и те са спечелили значителен пазарен дял през разглеждания период. Освен това увеличените количества, влезли на пазара в Съюза на дъмпингови цени, сериозно са подбили цените на промишлеността на Съюза.
(152)
Бяха анализирани и други фактори, които биха могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза. В това отношение беше констатирано, че вносът от други трети държави, износът на промишлеността на Съюза и развитието на потреблението в Съюза явно не са от такова естество, че да нарушат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза през РП.
(153)
Въз основа на изложения по-горе анализ, при който въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза бе ясно разграничено и отделено от вредоносните последици от дъмпинговия внос, бе направено временното заключение, че дъмпинговият внос от КНР и Тайланд е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Предварителна бележка
(154)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше разгледан въпросът дали въпреки временното заключение за вредоносен дъмпинг са налице императивни основания да се заключи, че приемането на временни антидъмпингови мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. За целта и в съответствие с член 21, параграф 1 от основния регламент очакваното въздействие на евентуалните мерки върху всички страни, участващи в настоящата процедура, както и възможните последствия от неналагането на такива мерки, бяха разгледани въз основа на всички представени доказателства.
2. Промишленост на Съюза
(155)
Всички известни производители от Съюза подкрепят налагането на антидъмпингови мерки. Припомня се, че при повечето показатели за вреда се наблюдава отрицателна тенденция и че по-специално показателите за вреда, свързани с производството, с обема на продажбите и с пазарния дял, както и финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като рентабилност и възвращаемост на инвестициите, са били сериозно засегнати.
(156)
Очаква се, че налагането на мерки ще ограничи понижението на цените и загубата на пазарен дял, а продажните цени на промишлеността на Съюза ще започнат да се покачват, което значително ще подобри финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
(157)
От друга страна, ако не бъдат наложени антидъмпингови мерки, съществува вероятност пазарното и финансовото състояние на промишлеността на Съюза да продължи да се влошава. В такъв случай промишлеността на Съюза ще продължи да губи пазарен дял, тъй като не е в състояние да следва пазарните цени, наложени от дъмпинговия внос от двете засегнати държави. Вероятните последици биха били допълнително намаляване на производството и затваряне на производствени съоръжения в Съюза, което би довело до закриването на значителен брой работни места.
(158)
С оглед на всички гореизложени фактори бе направено временното заключение, че налагането на антидъмпингови мерки ще бъде в интерес на промишлеността на Съюза.
3. Вносители
(159)
Както бе посочено в съображение 31, съдействие по време на разследването оказаха 32 несвързани вносители, чийто внос възлиза на около 45 % от общия обем на вноса от двете засегнати държави. Като цяло вносителите се противопоставят на налагането на антидъмпингови мерки. В повечето случаи обаче въздействието на мерките е ограничено. В много случаи разглежданият продукт всъщност представлява само малка част от общата стопанска дейност на вносителите. Някои вносители вече купуват резбовани принадлежности от ковък чугун от други източници, а вносителите, които понастоящем купуват само от двете засегнати държави, също могат да се насочат към други източници, включително промишлеността на Съюза. Въз основа на това бе направено временното заключение, че налагането на временни мерки няма да има съществено отрицателно въздействие върху интереса на вносителите.
4. Ползватели
(160)
Както се посочва в съображение 18, резбованите принадлежности от ковък чугун се използват предимно в газови, водни и отоплителни инсталации за жилищни и нежилищни сгради. По тази причина ползвателите на резбовани принадлежности от ковък чугун са водопроводчиците. Нито един ползвател или сдружение на потребителите не оказа съдействие при разследването. Освен това стойността на резбованите принадлежности от ковък чугун представлява само малка част от общата стойност на дадена газова, водна или отоплителна инсталация. Въз основа на това бе направено временното заключение, че налагането на временни мерки няма да има съществено отрицателно въздействие върху интереса на ползвателите.
(161)
В крайна сметка, когато се разглежда цялостното въздействие на антидъмпинговите мерки, положителното отражение върху промишлеността на Съюза явно надделява над евентуалните отрицателни последици за другите заинтересовани групи. Поради това временно се прави заключението, че антидъмпинговите мита не са в противоречие с интереса на Съюза.
5. Съображения, свързани с конкуренцията
(162)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха довода, че въвеждането на антидъмпингови мерки може да доведе до двоен монопол на пазара на Съюза, тъй като доминираща позиция ще получат двамата основни жалбоподатели - „ATUSA“ и „GF“. В тази връзка на първо място следва да се отбележи, че понастоящем пазарният дял на посочените две групи е сравнително малък, което означава, че предполагаемият „двоен монопол“ ще има относително скромен пазарен дял от около 30 %. За сравнение пазарният дял на двете засегнати държави е 52,7 %, а пазарният дял на вноса от други трети държави е 8,4 %. Другите производители от Съюза също отчитат пазарен дял от 7,5 %.
(163)
Освен това целта на антидъмпинговите мита не е да се забрани всякакъв внос, а да се възстановят равни условия за всички участници на пазара. Важно е да се отбележи, че прилагането на предходните мерки в периода 2000 - 2005 г. не е спряло вноса. Напротив, износът от КНР отчита по-големи количества през 2002, 2003 и 2004 г., отколкото преди налагането на мерките и на антидъмпингово мито в размер на 49,4 %. Като цяло големият брой участници на пазара на Съюза показва, че рискът от двоен монопол, доминиращ пазара на Съюза в ущърб на конкуренцията, е малък.
6. Заключение относно интереса на Съюза
(164)
С оглед на гореизложеното беше направено временното заключение, че като цяло, въз основа на наличната информация по отношение на интереса на Съюза, не съществуват императивни основания за неналагането на временни мерки върху вноса на резбовани принадлежности от ковък чугун с произход от КНР и Тайланд.
З. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Ниво на отстраняване на вредата
(165)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни мерки с цел да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос от двете засегнати държави.
(166)
За определянето на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза.
(167)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, беше прието, че мерките следва да предоставят възможност на производителите от Съюза да покрият производствените си разходи и да реализират печалба преди облагането с данъци, каквато разумно може да се очаква да бъде реализирана от производител от този вид в същия сектор при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на дъмпингов внос, при продажбата на сходния продукт в Съюза.
(168)
При предишното разследване по отношение на същия продукт тази разумна печалба е определена на равнище от 7 % (9). Тъй като в началото на разглеждания период включените в извадката производители от Съюза са били в състояние да реализират подобна печалба, няма причина да се смята, че този марж на печалбата вече не е основателен.
(169)
На тази основа беше изчислена цена, която не нанася вреда, за производителите на сходния продукт от Съюза. Тази ненанасяща вреда цена беше получена, като към производствените разходи беше добавен посоченият по-горе марж на печалба от 7 %.
(170)
Необходимото увеличение на цената впоследствие беше определено въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса със среднопретеглената ненанасяща вреда цена на сходния продукт, продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това беше изразена като процент от средната CIF стойност на вноса.
2. Временни мерки
(171)
С оглед на гореизложеното се приема, че в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент върху вноса с произход от КНР и Тайланд следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки на равнището на по-ниската от двете стойности - дъмпинговия марж или маржа на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито.
(172)
Като се има предвид високата степен на сътрудничество от страна на производителите износители в КНР и Тайланд, митото за всички други дружества в двете държави се определя на най-високото ниво на митото, което ще бъде наложено на дружествата в съответната държава, включени в извадката или оказали съдействие при разследването. Митото за всички други дружества ще се прилага за дружествата, които не са оказали съдействие при разследването.
(173)
За изброените в приложението съдействащи дружества в КНР, които не бяха включени в извадката, ставката на временното мито се определя като среднопретеглената стойност на ставките на включените в извадката дружества.
(174)
Предложените ставки на временните антидъмпингови мита са, както следва:
Китайска народна република
Дружество
Дъмпингов марж
Марж навредата
Ставка на митото
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
67,8 %
136,5 %
67,8 %
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
39,3 %
122,4 %
39,3 %
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
32,1 %
128,4 %
32,1 %
Други съдействащи дружества
42,3 %
124,7 %
42,3 %
Всички други дружества
67,8 %
Тайланд
Дружество
Дъмпингов марж
Марж навредата
Ставка на митото
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
86,2 %
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
39,7 %
39,7 %
Всички други дружества
39,7 %
(175)
Горепосочените антидъмпингови мерки са временно установени под формата на адвалорни мита.
(176)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, приложимо за цялата държава за „всички други дружества“) са приложими изключително по отношение на вноса на продукти с произход от Китайската народна република и Тайланд, произведени от тези дружества, а именно - от конкретно посочените правни субекти. Внесените продукти, произведени от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в оперативната част на настоящия регламент с неговото наименование, включително юридически лица, свързани с конкретно посочените дружества, не могат да се ползват от тези ставки и за тях се прилага митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(177)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на дружеството или след създаването на нови предприятия за производство или за продажба) следва да се изпраща до Комисията (10) заедно с цялата имаща отношение информация, по-специално във връзка с всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и с продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от споменатата промяна на наименованието или от споменатата промяна на предприятията за производство и продажба. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен, като бъде актуализиран списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(178)
За да се осигури правилно прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на митото за всички други дружества следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за онези производители, които не са осъществявали износ за Съюза по време на РП.
(179)
По отношение на Тайланд обаче тези дружества, все пак се приканват, след като изпълнят изискванията на член 11, параграф 4, втора алинея от основния регламент, да представят искане за преразглеждане в съответствие с посочения член с цел положението на всяко дружество да бъде разгледано поотделно.
И. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(180)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, заявили интереса си в определения в регламента срок, могат да представят становищата си в писмен вид и да поискат изслушване. Освен това следва да се посочи, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани за налагането на окончателно мито,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на резбовани принадлежности за тръбопроводи (свръзки, колена, муфи) от ковък чугун, класирани понастоящем в код по КН ex 7307 19 10 (код по ТАРИК 7307191010), с произход от Китайската народна република и Тайланд.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Държава
Дружество
Ставка на митото
Допълнителен код по ТАРИК
Китайска народна република
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Yutian County
67,8 %
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Jinan
39,3 %
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. - Qingdao
32,1 %
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - XuShui County
42,3 %
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - Xizhaotong Town
42,3 %
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linyi City
42,3 %
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Taigu County
42,3 %
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - Yutian County
42,3 %
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hebei
42,3 %
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -Hongqiao Town, Yutian County
42,3 %
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tangshan
42,3 %
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - Nanyang Village, Taigu
42,3 %
B346
Всички други дружества
67,8 %
B999
Тайланд
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,9 %
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
39,7 %
B348
Всички други дружества
39,7 %
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на всички данни, доказващи основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за срок от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 14 ноември 2012 година.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1071/2012,
14. november 2012,
millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Taist pärit tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike impordi suhtes
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 7,
olles konsulteerinud nõuandekomiteega
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Algatamine
(1)
16. veebruaril 2012 avaldas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) Euroopa Liidu Teatajas teate (2) (edaspidi „algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV”), Taist ja Indoneesiast (edaspidi „asjaomased riigid”) pärit tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike impordi suhtes Euroopa Liitu.
(2)
Menetlus algatati kaebuse alusel, mille esitas 3. jaanuaril 2012 tempermalmist valatud toruliitmike tootmisharu kaitsekomitee (edaspidi „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 50 % liidu tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike (edaspidi „tempermalmist keermestatud liitmikud”) kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid nimetatud toote dumpinguhinnaga müügi ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena menetluse algatamiseks.
2. Menetlusega seotud isikud
(3)
Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada kaebuse esitajale, liidu tootjatele, eksportivatele tootjatele, sõltumatutele importijatele, kasutajatele ning eksportivate riikide esindajatele. Komisjon teavitas ka tootjaid Argentinas, sest Argentinat kavatseti kasutada võimaliku võrdlusriigina. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.
(4)
Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.
(5)
Võttes arvesse Hiina RV eksportivate tootjate, liidu tootjate ja sõltumatute importijate suurt arvu, nähti algatamisteatega ette algmääruse artikli 17 kohane väljavõtteline uuring. Selleks, et komisjonil oleks võimalik kindlaks teha, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks paluti kõikidel Hiina RV eksportivatel tootjatel, liidu tootjatel ja sõltumatutel importijatel anda endast komisjonile teada ning esitada algatamisteates nimetatud põhiandmed oma tempermalmist keermestatud liitmikega seotud tegevuse kohta (nagu on täpsustatud jaotises B) ajavahemikul 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2011. Kahe teise asjaomase riigi, st Tai ja Indoneesia eksportivate tootjate puhul väljavõttelist uuringut ette ei nähtud.
(6)
Selleks et võimaldada valimisse kaasatud Hiina RV eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon taotluse vormid teadaolevatele asjaomastele Hiina RV eksportivatele tootjatele ja Hiina ametiasutustele. Kaks äriühingut taotlesid turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 ning neli äriühingut taotlesid individuaalset kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 5.
(7)
Komisjon teavitas Hiina RV asjaomaseid eksportivaid tootjaid, Hiina ametiasutusi ja kaebuse esitajat ametlikult turumajandusliku kohtlemise võimaldamise kohta tehtud järeldustest. Ühtlasi anti neile võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad.Error! Hyperlink reference not valid.
(8)
Nagu on selgitatud põhjenduses 29, esitasid kuus liidu tootjat nõutud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse. Koostööd tegevatelt liidu tootjatelt saadud teabe põhjal moodustas komisjon valimi kolmest liidu tootjast, võttes aluseks nende müügimahu.
(9)
Nagu on selgitatud põhjenduses 31, esitasid 33 sõltumatut importijat nõutud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse. Nendelt isikutelt saadud teabe põhjal moodustas komisjon valimi üheksast importijast, võttes aluseks nende geograafilise asukoha liidus ja asjaolu, et nende import liitu oli suurim. Kuna üks importija ei esitanud vastuseid küsimustikule, koosnes lõplik valim ülejäänud kaheksast importijast.
(10)
Nagu on selgitatud põhjenduses 30, esitasid 12 Hiina RV eksportivat tootjat nõutud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse. Nendelt isikutel saadud teabe põhjal moodustas komisjon valimi kolmest Hiina RV eksportivast tootjast, kelle eksport liitu oli suurim.
(11)
Komisjon saatis küsimustikud kolmele valimisse kaasatud liidu tootjale, kolmele valimisse kaasatud Hiina RV eksportivale tootjale, kolmele Tai eksportivale tootjale, kolmele Indoneesia eksportivale tootjale, üheksale valimisse kaasatud sõltumatule tootjale ning seitsmele kasutajale.
(12)
Vastused küsimustikele saadi kolmelt valimisse kaasatud liidu tootjalt, kolmelt Hiina RV eksportivalt tootjalt, kahelt Tai eksportivalt tootjalt, ühelt Indoneesia eksportivalt tootjalt ning kaheksalt sõltumatult tootjalt. Küsimustikule ei esitanud vastuseid ükski kasutaja.
(13)
Komisjon kogus ja kontrollis teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu, dumpingust tuleneva kahju ja liidu huvide esialgseks kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:
a)
liidu tootjad
-
ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Hispaania;
-
Berg Montana Fittings EAD, Montana, Bulgaaria;
-
Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Austria;
b)
Hiina RV eksportivad tootjad:
-
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutiani maakond, Hebei, Hiina RV;
-
Jinan Meide Casting Co., Ltd., Pingyin, Shandong, Hiina RV;
-
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Jimo, Shandong, Hiina RV;
c)
Tai eksportivad tootjad:
-
Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn, Tai;
-
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd., Samutsakorn, Tai;
d)
Indoneesia eksportivad tootjad:
-
PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, Indoneesia;
e)
liidu sõltumatud tootjad:
-
Crane Limited, Ipswich, Ühendkuningriik;
-
GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Saksamaa;
-
Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Saksamaa;
-
MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, Madalmaad;
-
Raccorditalia s.r.l., Brugherio(MB), Itaalia.
(14)
Kuna oli vaja kindlaks teha normaalväärtus Hiina RV eksportivate tootjate jaoks juhuks, kui neile ei võimaldata turumajanduslikku kohtlemist, tehti normaalväärtuse kindlaksmääramiseks võrdlusriigi India andmete põhjal kontrollkäik järgmise äriühingu valdustesse:
-
Jainson Industries, Jalandhar, Punjab, India.
3. Uurimisperiood ja vaatlusalune periood
(15)
Dumpingut ja kahju tekitamist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2011 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 2008. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
1. Vaatlusalune toode
(16)
Algatamisteates kirjeldatud vaatlusalune toode on tempermalmist valatud keermestatud toruliitmikud (edaspidi „vaatlusalune toode”), mis kuulub praegu CN-koodi ex 7307 19 10 alla.
(17)
Peamised tootmises kasutatavad toorained on vanametall, koks/elekter, liiv (valamiseks) ja tsink (galvaanimiseks). Tootmisprotsessi esimene etapp on vanametalli sulatamine vagrankas. Sellele järgneb vormimisprotsess ja mitmesuguste vormide valu, mis seejärel eraldatakse üksikuteks tükkideks. Tooted vajavad pikka lõõmutust, et tagada nende piisav deformeeritavus, mis võimaldaks neid kasutada otstarbel, mille puhul need peavad pidama vastu näiteks löökidele ja vibratsioonile ning taluma kiireid temperatuurimuutusi. Seejärel võib liitmikud vajaduse korral galvaanida. Pärast seda toimub toodete keermestamine.
(18)
Tempermalmist keermestatud liitmikke kasutatakse kahe või enama toru ühendamiseks, torude ühendamiseks seadmetega, vedeliku voolusuuna muutmiseks või torude sulgemiseks. Tempermalmist keermestatud liitmikke kasutatakse peamiselt elumajade ja muude hoonete gaasi-, vee- ja küttesüsteemides. Samuti kasutatakse neid naftatöötlemistehaste torustikes. Tempermalmist liitmikke on saadaval mitmel kujul, millest levinuimad on 90-kraadised põlved, kolmikud, muhvid, nelikud ja ühendused. Neid toodetakse nii galvaanimata kui ka galvaanitud kujul.
2. Samasugune toode
(19)
Leiti, et vaatlusalusel tootel ning Hiina RV, Tai ja Indoneesia siseturul ja võrdlusriigina kasutatud India siseturul toodetaval ja müüdaval tootel ning liidu tootmisharu toodetud ja liidus müüdaval tootel on samasugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused. Seepärast käsitatakse neid esialgu samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses (edaspidi „samasugune toode”).
(20)
Peamiselt importijad, aga ka ühe liikmesriigi ametiasutused esitasid mitu väidet toote määratluse kohta. Kõnealuseid väiteid on allpool eraldi käsitletud.
(21)
Ühe importija väitel tuleks jätta tempermalmist keermestatud liitmike määratlusest välja väljend „elektrogalvaanitud liitmikud”. Väidetakse, et elektrogalvaanitud liitmike tootmine nõuab pärast keermestamist lisatootmisetappe, näiteks pesemist ja täiendavat elektrogalvaanimist. See parandab väidetavalt kvaliteeti ja annab mitu eelist võrreldes tavaliste liitmikega. On aga selge, et elektrogalvaanitud liitmikke saab tavaliste liitmikega täiel määral asendada ning seepärast on neil samasugused füüsikalised ja tehnilised põhiomadused. Seega käsitatakse neid vaatlusaluse tootena.
(22)
Sama importija impordib surveliitmike põhidetaile, mille ta ühendab seejärel teiste osadega valmiskujul surveliitmikeks. Tõstatatud on küsimus selle kohta, kas surveliitmike põhidetailid jäävad vaatlusaluse toote määratluse raamesse. Kuigi sellised põhidetailid näevad välja nagu liitmikud ja on keermestatud, et saa neid torude ühendamiseks otse kasutada - need tuleb kõigepealt kokku panna, enne kui torud ühendatakse monteeritud liitmikega. Olenemata sellest, et need on kallimad, on need asendatavad teiste keermestatud liitmikega, sest ka neid kasutatakse torude ühendamiseks, kuigi seda peamiselt remonditööde puhul, mitte uutes seadmetes. Seepärast järeldatakse esialgu, et surveliitmikud ja nende põhidetailid kuuluvad vaatlusaluse toote määratluse alla.
(23)
Mõni isik väitis, et liidu tootjate toodetavaid ja müüdavaid tempermalmist liitmikke ei saa käsitada võrreldavana nende toodetega, mida asjaomased eksportivad riigid toodavad ja liitu ekspordivad, sest liidu tootjad kasutavad materjalina üldiselt valget tempermalmi, samas kui eksporditavate toodete materjalina kasutatakse musta tempermalmi.
(24)
Nagu on samasuguse toote kohta juba järeldatud nõukogu määruses (EÜ) nr 1784/2000 (3), on uurimine esialgu näidanud, et turul ei tehta vahet valgest ja mustast tempermalmist liitmike vahel, sest kui jätta kõrvale süsinikusisaldus, siis on neil väga sarnased omadused ja ühesugune kasutusotstarve ning seega on need üksteisega asendatavad. Seda kinnitab asjaolu, et importijad/hulgimüüjad, kes ostavad nii asjaomastest riikidest pärit mustast tempermalmist liitmikke kui ka liidu tootmisharu toodetud valgest tempermalmist liitmikke, müüvad neid kasutajatele ilma materjalide vahel vahet tegemata. Uurimine on kinnitanud, et vaatlusaluse toote kasutajad ei tee olulist vahet valgest ja mustast tempermalmist liitmike vahel.
(25)
Sellele viitab ka asjaolu, et valgest ja mustast tempermalmist liitmikud on mõlemad hõlmatud Euroopa standardiga EN 10242 ja rahvusvahelise standardiga ISO 49, milles on kindlaks määratud tempermalmist liitmike konstruktsiooni ja kasutust käsitlevad nõuded. Materjalina on lubatud kasutada nii valget kui ka musta tempermalmi.
(26)
Eespool kirjeldatut arvesse võttes tehakse esialgne järeldus, et osade liidu tootjate toodetavaid ja müüdavaid valgest tempermalmist liitmikku tuleks käsitada samasuguse tootena kui mustast tempermalmist liitmikke, mida asjaomased eksportivad riigid toodavad ja liitu ekspordivad.
(27)
Üks importija impordib piiratud koguses viimistlemata liitmikke, mis ei ole keermestatud. Importija keermestab liitmikud hiljem. Kuna imporditud tooted ei ole keermestatud, ei käsitata neid vaatlusaluse tootena.
(28)
Ühe liikmesriigi ametiasutused juhtisid tähelepanu asjaolule, et kombineeritud nomenklatuuri selgitavate märkuste (4) kohaselt hõlmab väljend „sepistatav” ka keragrafiitmalmi (mis on samaväärne kõrgtugeva malmiga). Kuigi ükski huvitatud isik ei teatanud keragrafiitmalmist keermestatud liitmike müügist uurimisperioodi jooksul, on tõendeid selle kohta, et see võis toimuda. Kuna kõnealustel liitmikel on uuritavate tempermalmist keermestatud liitmikega ühesugused füüsikalised põhiomadused, peetakse vajalikuks selgitada, et menetlus ja meetmed hõlmavad ka keragrafiitmalmist tooteid.
C. VÄLJAVÕTTELINE UURING
1. Liidu tootjate väljavõtteline uuring
(29)
Kooskõlas algmääruse artikliga 17 moodustas komisjon tempermalmist keermestatud liitmike suurima tüüpilise müügimahu põhjal liidu sõltumatutele klientidele valimi, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Kuuest liidu tootjast, kes teadaolevalt samasugust toodet toodavad, hõlmab moodustatud valim kolme tootjat, kes kuuluvad kahte äriühingute kontserni ja kelle arvele langeb 81 % tempermalmist keermestatud liitmike müügist sõltumatutele klientidele liidus. Algmääruse artikli 17 lõike 2 kohaselt konsulteeriti kõikide liidu tootjate ja kaebuse esitajaga ning kõiki huvitatud isikuid kutsuti üles esitama oma märkusi kavandatud valimi kohta. Valimi moodustamise kohta ei esitatud ühtegi märkust.
2. Hiina RV eksportivate tootjate väljavõtteline uuring
(30)
Kooskõlas algmääruse artikliga 17 moodustas komisjon suurima tüüpilise ekspordimahu põhjal valimi, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Algatamisteate A lisas nõutud teabe, mis on vajalik valimi moodustamiseks, esitasid kaksteist eksportivat tootjat, kelle arvele langes uurimisperioodil 51 % Hiina RV ekspordist liitu. Moodustatud valim koosneb kolmest äriühingust, kelle arvele langeb 88 % Hiina RV koostööd tegevate isikute ekspordist liitu. Algmääruse artikli 17 lõike 2 kohaselt konsulteeriti kõikide asjaomaste eksportivate tootjate ja Hiina ametiasutustega. Valimi moodustamise kohta ei esitatud ühtegi märkust.
3. Sõltumatute importijate väljavõtteline uuring
(31)
Kooskõlas algmääruse artikliga 17 moodustas komisjon nii suurima tüüpilise impordi põhjal liitu kui ka äriühingute geograafilise asukoha põhjal valimi, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Algatamisteate B lisas nõutud teabe, mis on vajalik valimi moodustamiseks, esitasid kokku 33 sõltumatut importijat. Esialgu moodustatud valimisse kuulub kuus importijat viiest liikmesriigist, kelle arvele langeb 59 % koostööd tegevate importijate tempermalmist keermestatud liitmike impordist liitu. Algmääruse artikli 17 lõike 2 kohaselt konsulteeriti kõikide importijatega. Pärast märkuste esitamist lisati valimisse veel kolm äriühingut, mille tulemusel kuulub lõplikku valimisse üheksa importijat kuuest liikmesriigist, kelle arvele langeb 67 % koostööd tegevate importijate tempermalmist keermestatud liitmike impordist liitu. Laiendatud valimi kohta ei esitatud ühtegi täiendavat märkust. Kuna üks importija ei esitanud küsimustikule vastuseid, moodustavad lõpliku valimi ülejäänud kaheksa importijat.
D. DUMPINGUHINNAGA MÜÜK
1. Hiina Rahvavabariik
1.1. Turumajanduslik kohtlemine
(32)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiina RVst pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt artikli 2 lõigetele 1-6 nende tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumitele.
(33)
Selguse huvides on need kriteeriumid esitatud kokkuvõtlikult allpool:
1.
majandustegevust käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turusituatsioonist ja riigi märkimisväärse sekkumiseta ning kulud peegeldavad turuväärtusi;
2.
äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel;
3.
varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kandunud märkimisväärseid moonutusi;
4.
pankroti- ja asjaõigusega tagatakse õiguskindlus ja stabiilsus ning
5.
kursid arvutatakse ümber turukursside alusel.
(34)
Kaks eksportivat tootjat taotlesid turumajanduslikku kohtlemist kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga b ja täitsid turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ettenähtud tähtaegade jooksul.
(35)
Komisjon hankis kõik vajalikuks peetud andmed ning kontrollis turumajandusliku kohtlemise taotluses esitatud andmeid kõnealuste äriühingute valdustest.
(36)
Kontrollimise käigus tehti kindlaks, et kumbki turumajanduslikku kohtlemist taotlev äriühing ei vastanud algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumitele.
(37)
Mitte kummagi eksportija auditeeritud raamatupidamisaruanded ei olnud kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning ühe eksportija auditeeritud raamatupidamisaruanded ei olnud isegi täielikud, sest sealt puudus rahavoogude aruanne. Seepärast on ilmne, et eksportijad ei vastanud 2. kriteeriumile.
(38)
Üks eksportija ei suutnud tõendada, et talle erastamise käigus antud kapitali oleks nõuetekohaselt hinnatud, samas kui teine eksportija sai riigi toetust, peamiselt tulumaksusoodustuse näol. Seepärast ei vasta nad 3. kriteeriumile.
(39)
Üks turumajanduslikku kohtlemist taotlenud äriühing esitas märkusi teabe avalikustamise kohta. Äriühing ei vaidlustanud ühtegi avalikustamisdokumentides sisalduvat faktilist asjaolu, kuid tõstatas oma märkustes kolm põhiküsimust.
(40)
Esiteks väitis ta, et turumajandusliku kohtlemise võimaldamist käsitleva otsuse tegemine oli ebaseaduslik, sest nimetatud otsus tehti peaaegu kaks kuud pärast ettenähtud tähtaja möödumist. Sellega seoses tuleb märkida, et kõnealune viivitus oli tingitud peamiselt asjaolust, et turumajandusliku kohtlemise võimaldamise kohta ei olnud võimalik varem otsust teha, sest Hiina eksportijad ei olnud kõnealusel ajal kättesaadavad. Tuleb rõhutada, et otsuse tegemise aeg ei mõjutanud mingil määral tulemusi.
(41)
Teiseks väideti, et auditeeritud raamatupidamisaruannete nõuetele mittevastavus põhineb üksnes formaalsetel alustel. Peale selle väideti, et „raamatupidamistava, mis ei ole ametlikult täielikult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega, ei kujuta endast turumajandusliku kohtlemise teise kriteeriumi rikkumist, kuivõrd see ei ole mõjutanud äriühingu finantstulemusi”. Sellega seoses tasub nentida, et 2. kriteeriumis ei ole mingil viisil viidatud äriühingu finantstulemustele. Seepärast ei ole asjaomane väide põhjendatud. Kõnealune kriteerium, mille kohaselt peavad olemas olema „raamatupidamisdokumendid, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega”, on tõepoolest ametlik nõue. Sellest hoolimata tuleb märkida, et kõik rikkumised olid oma laadilt olulised, kas siis asjaomaste summade suuruse või rikkumise tõsiduse tõttu (st kohustuslik analüüs oli lihtsalt tegemata jäetud).
(42)
Lõpuks väideti, et tulumaksusoodustusena saadud toetust ei ole turumajandusliku kohtlemise võimaldamisest keeldumiseks varem kasutatud. Sellega seoses märgitakse, et igat juhtumit hinnatakse eraldiseisvalt. Turumajandusliku kohtlemise 3. kriteeriumi alusel hinnatakse, kas Hiina eksportijate puhul on üle kandunud varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud märkimisväärsed moonutused. Käesoleval juhul on sellega tegemist riigi toetuse näol, mida anti peamiselt tulumaksusoodustusena. Seepärast ei ole Hiina eksportija kõnealused üldised märkused piisavalt põhjendatud.
(43)
Seega ei ole tõendatud, et kumbki eksportiv tootja vastaks turumajandusliku kohtlemise võimaldamise 2. ja 3. kriteeriumile. Seepärast ei saa nendele äriühingutele turumajanduslikku kohtlemist võimaldada.
1.2. Individuaalne kohtlemine
(44)
Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt kehtestatakse kõnealuse sättega hõlmatud riikide suhtes vajaduse korral üleriigiline tollimaks, välja arvatud juhul, kui äriühingud suudavad tõendada, et nad vastavad algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumitele.
(45)
Selguse huvides on need kriteeriumid esitatud kokkuvõtlikult allpool:
1.
täielikult või osaliselt välisomandis olevate äriühingute või ühisettevõtete puhul on eksportijad vabad kapitali ja kasumit kodumaale tagasi tooma;
2.
ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud;
3.
enamusosalus kuulub eraisikutele; direktorite nõukogusse kuuluvad või juhtival positsioonil olevad riigiametnikud moodustavad vähemuse või tuleb näidata, et sellest hoolimata on äriühing riiklikust sekkumisest piisavalt sõltumatu;
4.
kursid arvestatakse ümber turukursside alusel ja
5.
riiklik sekkumine ei võimalda meetmetest kõrvale hoida, kui üksikeksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad.
(46)
Nii need eksportivad tootjad, kes ei vastanud turumajandusliku kohtlemise võimaldamise kriteeriumitele, kui ka kolmas valimisse kaasatud tootja taotlesid kõik individuaalset kohtlemist. Kättesaadava teabe põhjal tehti esialgne järeldus, et kõik valimisse kaasatud eksportivad tootjad vastavad algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumitele ning seega võib neile võimaldada individuaalset kohtlemist.
1.3. Võrdlusriik
(47)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määratakse normaalväärtus neile eksportivatele tootjatele, kellele ei ole võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, turumajanduslikus kolmandas riigis (võrdlusriigis) kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse põhjal.
(48)
Algatamisteates väljendas komisjon kavatsust kasutada Hiina RV jaoks normaalväärtuse määramiseks asjakohase võrdlusriigina Argentinat ning kutsus kõiki huvitatud isikuid üles esitama selle kohta märkusi.
(49)
Mitu eksportijat ja importijat esitas võrdlusriigi valiku kohta märkusi, väites, et Argentina ei ole sobiv võrdlusriik peamiselt väikese omamaise konkurentsi ja sellest tuleneva kõrge hinnataseme tõttu Argentina siseturul. Tõepoolest on alust uskuda, et Argentina turg jaguneb peamiselt kolme omamaise tootja vahel. Argentina statistika kohaselt on impordimaht Argentina turul tähtsusetu, sest traditsiooniliselt suurimate välismaiste tarnijate Brasiilia ja Hiina suhtes kehtivad kõrged dumpinguvastased tollimaksud.
(50)
Samad eksportijad ja importijad pakkusid sobilikemate võrdlusriikidena välja Tai, India ja Indoneesia. Huvitatud isikute märkusi arvesse võttes püüti alustada koostööd Argentina ja India tootjatega ning lõpuks nõustusid koostööd tegema üks Argentina ja üks India tootja.
(51)
Nende vastuste analüüs näitas, et ainsa koostööd tegeva Argentina tootja teatatud omamaised hinnad on tõepoolest väga kõrged, olles oluliselt suuremad nii valimisse kaasatud liidu tootjate müügihindadest kui ka nende mittekahjustavast hinnast.
(52)
Samas selgus, et India turg on väga konkurentsivõimeline ning seal tegutseb hinnanguliselt 300 tootjat. Seetõttu võib pidada koostööd tegeva India eksportija teatatud omamaiseid hindu mõistlikeks.
(53)
Tai ja Indoneesia on seotud sama uurimisega, kuid kummaski riigis tegutseb väga väike arv tootjaid, mistõttu nende siseturg on Indiaga võrreldes vähem konkurentsivõimeline. Seega tehakse esialgne järeldus, et India on algmääruse artikli 2 lõike 7 alapunkti a kohaselt sobiv võrdlusriik.
1.4. Normaalväärtus
(54)
Kuna ühelegi Hiina eksportijale ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, tehti normaalväärtus kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a sätete kohaselt, kasutades kolmanda turumajandusliku võrdlusriigina Indiat.
(55)
Kõigepealt tehti iga asjaomase eksportiva tootja puhul kindlaks, kas võrdlusriigi tootja tempermalmist keermestatud liitmike omamaine kogumüük on tüüpiline, st kas sellise müügi kogumaht moodustab vähemalt 5 % vaatlusaluse toote müügimahust, mida iga eksportiv tootja uurimisperioodil liitu eksportis. Kolmest valimisse kaasatud eksportivast tootjast kehtis see kahe puhul.
(56)
Seejärel tehti kindlaks need äriühingute poolt siseturul müüdavad tooteliigid, mille puhul võrdlusriigi tootjal oli tüüpiline omamaine kogumüük ja mis olid liitu eksportimiseks müüdud tooteliikidega identsed või otseselt võrreldavad.
(57)
Iga tooteliigi puhul, mida võrdlusriigi tootja müüs siseturul ning mis leiti olevat otseselt võrreldav eksportivate tootjate poolt liitu ekspordiks müüdud tempermalmist keermestatud liitmikega, tehti kindlaks, kas omamaine müük oli piisavalt tüüpiline. Konkreetse tooteliigi omamaist müüki käsitati piisavalt tüüpilisena, kui kõnealuse tooteliigi omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele uurimisperioodi jooksul moodustas vähemalt 5 % eksportiva tootja poolt liitu eksporditud võrreldavat tooteliigi müügi kogumahust.
(58)
Komisjon kontrollis seejärel, kas samasuguse toote iga liigi puhul, mida võrdlusriigi tootja müüs siseturul tüüpilises koguses, võis järeldada, et see müük toimus tavapärase kaubandustegevuse raames. Selleks tehti kindlaks, kui suure osa iga tooteliigi müügist moodustas uurimisperioodil kasumlik müük sõltumatutele klientidele siseturul.
(59)
Kui tootmiskuludega võrdse või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas üle 80 % selle tooteliigi müügi kogumahust ja selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind võrdus tootmiskuludega või ületas neid, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal. See hind arvutati kõnealuse tooteliigi kõikide omamaiste müügihindade kaalutud keskmisena uurimisperioodil.
(60)
Kui tooteliigi kasumliku müügi maht moodustas seda liiki toote müügi kogumahust kuni 80 % või kui kaalutud keskmine müügihind oli tootmiskuludest väiksem, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus ainult asjaomase tooteliigi kasumliku omamaise müügi kaalutud keskmisega.
(61)
Kui kõikide tooteliikide müük oli kahjumlik, tähendas see, et neid ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse raames.
(62)
Nende tooteliikide müügi puhul, mida ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse raames või mida ei müüdud siseturul tüüpilistes kogustes, kasutati arvestuslikku normaalväärtust.
(63)
Normaalväärtuse arvutamiseks liideti uurimisperioodil kantud kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kaalutud keskmine kasum, mida ainus koostööd tegev võrdlusriigi tootja sai samasuguse toote tavapärase kaubandustegevuse raames toimunud omamaiselt müügilt, tema uurimisperioodi aegsele keskmisele tootmiskulule. Kõikide tooteliikide puhul, mida ei müüdud siseturul tüüpilises koguses, kasutati normaalväärtuse arvutamiseks tavapärase kaubandustegevuse raames toimunud ebatüüpilise müügi kaalutud keskmist kasumit ning kantud müügi-, üld- ja halduskulusid. Vajaduse korral korrigeeriti tootmiskulusid ning müügi-, üld- ja halduskulusid enne nende kasutamist tavapärase kaubandustegevuse hindamisel ja normaalväärtuse arvutamisel.
1.5. Ekspordihind
(64)
Kuna kõikidele valimisse kaasatud tootjatele võimaldati individuaalset kohtlemist ning nende eksportmüük toimus otse sõltumatutele klientidele liidus, määrati ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt, st tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade alusel.
1.6. Võrdlus
(65)
Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil.
(66)
Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10.
(67)
Asjakohased kohandused seoses füüsikaliste omaduste, kaudsete maksude, veo-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude, pakendamis- ja laenukulude ning vahendus- ja pangatasudega tehti kõikidel juhtudel, kui see oli põhjendatud ja täpne ning kui see tugines kontrollitud tõenditele.
1.7. Dumpingumarginaalid
(68)
Nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõigetes 11 ja 12, võrreldi valimisse kaasatud äriühingute puhul samasuguse toote iga liigi kohta võrdlusriigis kindlaks määratud kaalutud keskmist normaalväärtust ja vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmist ekspordihinda.
(69)
Sellest lähtuvalt on ajutised kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendina CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, järgmised:
Äriühing
Dumpingumarginaal
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
(70)
Valimist väljajäetud koostööd tegevate eksportivate tootjate kaalutud keskmine dumpingumarginaal arvutati vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 6. Kõnealune marginaal kehtestati valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul kindlaksmääratud marginaalide põhjal.
(71)
Sellest lähtuvalt arvutati valimist väljajäetud koostööd tegevate äriühingute dumpingumarginaaliks esialgu 42,3 %.
(72)
Kõikide teiste Hiina RV eksportivate tootjate puhul määrati kooskõlas algmääruse artikliga 18 dumpingumarginaal kindlaks kättesaadavate faktide põhjal. Selleks tehti kõigepealt kindlaks koostöö tase, võrreldes koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud andmeid liitu suunatud ekspordi mahu kohta Eurostati impordistatistikaga.
(73)
Kuna koostöö tase ületas 50 % kogu Hiina ekspordist liitu ning kuna suure arvu Hiina RV eksportivate tootjate tõttu võib tootmisharu käsitada killustatuna, võib koostöö taset pidada kõrgeks. Kuna ei olnud põhjust arvata, et mõni eksportiv tootja oleks tahtlikult hoidunud koostööst, määrati dumpingu jääkmarginaal samale tasemele kui sellise valimisse kaasatud äriühingu puhul, millel oli kõige suurem dumpingumarginaal. Seda peeti asjakohaseks põhjusel, et miski ei viidanud koostööst hoiduvate äriühingute dumpingu madalamale tasemele, ning selleks, et tagada mis tahes meetmete tõhusus.
(74)
Sellest lähtuvalt on ajutised kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendina CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, järgmised:
Äriühing
Dumpingumarginaal
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
Teised koostööd tegevad äriühingud
42,3 %
Kõik teised äriühingud
67,8 %
2. Tai ja Indoneesia
2.1. Normaalväärtus
(75)
Algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt määras komisjon iga koostööd tegeva eksportiva tootja puhul kõigepealt kindlaks, kas tema kogu omamaine samasuguse toote müük oli tüüpiline, st kas sellise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % kogu tema vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu. Uurimise käigus tehti kindlaks, et samasuguse toote omamaine müük oli tüüpiline kõikide koostööd tegevate Tai ja Indoneesia eksportivate tootjate puhul.
(76)
Seejärel tegi komisjon kindlaks need tooteliigid, mida müüsid siseturul tüüpilise omamaise kogumüügiga äriühingud ja mis olid liitu ekspordiks suunatud liikidega identsed või väga sarnased.
(77)
Iga samasuguse toote liigi puhul, mida eksportivad tootjad müüsid siseturul ning mis leiti olevat otseselt võrreldav liitu ekspordiks müüdud vaatlusaluse toote liikidega, tehti kindlaks, kas omamaine müük oli piisavalt tüüpiline vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2. Konkreetset liiki toote omamaist müüki käsitati piisavalt tüüpilisena, kui kõnealuse tooteliigi omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele moodustas uurimisperioodil vähemalt 5 % liitu ekspordiks suunatud võrreldava tooteliigi müügi kogumahust.
(78)
Komisjon kontrollis seejärel, kas samasuguse toote iga liigi puhul, mida müüdi siseturul tüüpilises koguses, võis järeldada, et see müük toimus tavapärase kaubandustegevuse raames algmääruse artikli 2 lõike 4 tähenduses. Selleks tehti iga tooteliigi puhul kindlaks, kui suure osa selle müügist uurimisperioodil moodustas kasumlik müük sõltumatutele klientidele siseturul.
(79)
Kui tootmiskuludega võrduva või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas üle 80 % selle tooteliigi müügi kogumahust ja selle tooteliigi kaalutud keskmine hind võrdus ühiku tootmiskuludega või ületas neid, arvutati tooteliigi normaalväärtus omamaise kogumüügi hindade kaalutud keskmisena.
(80)
Kui tooteliigi kasumliku müügi maht moodustas selle tooteliigi müügi kogumahust kuni 80 % või kui kaalutud keskmine müügihind oli ühiku tootmiskulust väiksem, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus asjaomase tooteliigi üksnes kasumliku omamaise müügi kaalutud keskmise hinnaga.
(81)
Kui kõikide tooteliikide müük oli kahjumlik, tähendas see, et neid ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse raames.
(82)
Nende tooteliikide müügi puhul, mida ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse raames või mida ei müüdud siseturul tüüpilistes kogustes, kasutati arvestuslikku normaalväärtust.
(83)
Normaalväärtuse arvutamiseks liideti uurimisperioodil kantud kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kaalutud keskmine kasum, mida koostööd tegevad eksportivad tootjad said samasuguse toote tavapärase kaubandustegevuse raames toimunud omamaiselt müügilt, nende uurimisperioodi aegsele keskmisele tootmiskulule. Kõikide tooteliikide puhul, mida ei müüdud siseturul tüüpilises koguses, kasutati normaalväärtuse arvutamiseks tavapärase kaubandustegevuse raames toimunud ebatüüpilise müügi kaalutud keskmist kasumit ning kantud müügi-, üld- ja halduskulusid.
2.2. Ekspordihind
(84)
Kuna koostööd tegevate Tai ja Indoneesia eksportijate kogu vaatlusaluse toote eksport toimus otse sõltumatutele klientidele liidus, määrati ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt, st tegelikult makstud või makstavate hindade alusel.
2.3. Võrdlus
(85)
Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil.
(86)
Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10.
(87)
Asjakohased kohandused seoses kaubandustaseme, veo-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude, pakendamis- ja laenukulude ning vahendus- ja pangatasudega tehti kõikidel juhtudel, kui see oli põhjendatud ja täpne ning kui see tugines kontrollitud tõenditele.
2.4. Dumpingumarginaalid
a) Tai
(88)
Nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõigetes 11 ja 12, võrreldi kahe koostööd tegeva Tai äriühingu puhul samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust ja vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmist ekspordihinda.
(89)
Arvestades seda, et koostöö tegemise taset peeti suhteliselt kõrgeks (kahe koostööd tegeva Tai äriühingu ekspordimaht moodustas uurimisperioodil üle 80 % kogu Tai ekspordist liitu), kehtestati kõikide teiste Tai eksportivate tootjate dumpingumarginaal kahest koostööd tegevast äriühingust kõrgeima dumpingumarginaaliga samal tasemel.
(90)
Sellest lähtuvalt on Tai äriühingute ajutised kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendina CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, järgmised:
Äriühing
Dumpingumarginaal
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd.
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd.
50,7 %
Kõik teised äriühingud
50,7 %
b) Indoneesia
(91)
Nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõigetes 11 ja 12, võrreldi ainsa koostööd tegeva äriühingu puhul samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust ja vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmist ekspordihinda.
(92)
Arvestades seda, et koostöö tegemise taset peeti suhteliselt kõrgeks (ainsa koostööd tegeva Indoneesia äriühingu ekspordimaht moodustas uurimisperioodil üle 80 % kogu Indoneesia ekspordist liitu), kehtestati kõikide teiste Indoneesia eksportivate tootjate dumpingumarginaal koostööd tegeva äriühingu dumpingumarginaaliga samale tasemele.
(93)
Sellest lähtuvalt on ajutised kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendina CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, järgmised:
Äriühing
Dumpingumarginaal
PT. Tri Sinar Purnama
11,0 %
Kõik teised äriühingud
11,0 %
E. KAHJU
1. Liidu toodang
(94)
Uurimisperioodil tootis samasugust toodet kuus liidu tootjat. Nagu on märgitud põhjenduses 29, kaasati valimisse kaks liidu tootjate kontserni, mis koosnevad kolmest liidu tootjast ning mille arvele langeb 81 % liidu samasuguse toote kogutoodangust.
2. Liidu tootmisharu määratlus
(95)
Algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses moodustavad kõnealused kuus uurimisperioodil samasugust toodet tootnud liidu tootjat liidu tootmisharu ning neid nimetatakse edaspidi „liidu tootmisharuks”.
3. Liidu tarbimine
(96)
Liidu tarbimise arvutamiseks võeti arvesse liidu tootmisharu müüki liidu turul ning Eurostati andmeid impordimahu kohta, mida korrigeeriti vastavalt uurimise järeldustele.
(97)
Liidu tarbimine vähenes märgatavalt (21 %) aastatel 2008-2009, suurenedes seejärel 12 protsendipunkti võrra ning jõudes tasemeni, mis oli 9 % vähem kui tarbimine vaatlusaluse perioodi alguses.
Liidu tarbimine (tonni)
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Liidu tarbimine
72 231
57 398
59 190
65 460
Indeks
100
79
82
91
Allikas:
kaebuses esitatud andmed, Eurostat ja küsimustike vastuse
4. Import asjaomastest riikidest
4.1. Asjaomastest riikidest pärit impordi mõju kumulatiivne hindamine
(98)
Komisjon uuris, kas asjaomastest riikidest pärit tempermalmist keermestatud liitmike importi tuleks kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 4 hinnata kumulatiivselt.
(99)
Kõikidest asjaomastest riikidest pärit impordi puhul kindlakstehtud dumpingumarginaalid olid algmääruse artikli 9 lõikes 3 määratletud miinimumtasemest suuremad (vt põhjendused 74, 90 ja 93).
(100)
Indoneesiast pärit dumpinguhinnaga impordi mahu kohta leiti, et see moodustab ainult ligikaudu 2,5 % uurimisperioodil toimunud samasuguse toote koguimpordist liitu. Seepärast võib arvata, et see ei põhjustanud olulist kahju liidu tootmisharule algmääruse artikli 9 lõike 3 või WTO dumpinguvastase lepingu sätete tähenduses (5).
(101)
Samas leiti uurimise esialgses etapis, et enamik Indoneesiast pärit impordist võis olla teise CN-koodi all valesti deklareeritud, täpsemalt kasutati koodi 7307 19 10 asemel, mis on tavapäraselt asjakohane tempermalmist keermestatud toruliitmike puhul, koodi 7307 99 10. Ent kõik või vähemalt suurem osa sellest impordist, mis võidi valesti deklareerida, on juba arvestatud eelmises põhjenduses nimetatud 2,5 % hulka.
(102)
Eespool kirjeldatut arvesse võttes tehti esialgne otsus mitte hinnata seda importi kumulatiivselt Taist ja Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordiga.
(103)
Taist ja Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi mahtu ei saa pidada tähtsusetuks, sest nende turuosa jõudis uurimisperioodil vastavalt 5,4 % ja 47,3 %ni.
(104)
Kumulatiivset hindamist peeti esialgu asjakohaseks, võttes arvesse võrreldavaid konkurentsitingimusi nendest kahest riigist pärit impordi ja liidu samasuguse toote vahel, st nende puhul oli tegemist samade müügikanalitega ja neid müüdi samadele tarbijarühmadele. Mitmel juhul tõepoolest tõendati, et Hiina RVst ja Taist imporditud tooteid müüdi samade turustajate kaudu.
(105)
Eespool kirjeldatut arvesse võttes oldi esialgu seisukohal, et kõik algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud kriteeriumid on täidetud. Seepärast uuriti Taist ja Hiina RVst pärit importi kumulatiivselt. Edaspidi nimetatakse seda „kahest asjaomasest riigist pärit impordiks”.
4.2. Kahest asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa
(106)
Kahest asjaomasest riigist pärit vaatlusaluse toote impordi maht liidu turule suurenes vaatlusalusel perioodil 15 %. Kui aastatel 2008-2009 kahanes import põhjenduses 97 märgitud tarbimise vähenemise tõttu esialgu 16 %, siis kasvas see seejärel kuni uurimisperioodini märgatavalt (31 protsendipunkti).
Liidu impordi maht (tonni)
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Hiina RV
26 188
22 413
22 065
30 786
Indeks
100
86
84
118
Tai
3 723
2 681
3 331
3 485
Indeks
100
72
89
94
Kaks asjaomast riiki
29 911
25 094
25 396
34 271
Indeks
100
84
85
115
Allikas:
Eurostat ja uurimise järeldused
(107)
Kahest asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa kasvas vaatlusalusel perioodil 11 protsendipunkti, 41,7 %st 52,7 %ni. Kõnealune kasv toimus peamiselt 2010. aastast kuni uurimisperioodini ehk ajal, mil nõudlus taastus.
Turuosa liidu turul
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Hiina RV
36,5 %
39,3 %
37,7 %
47,3 %
Indeks
100
108
103
129
Tai
5,2 %
4,7 %
5,7 %
5,4 %
Indeks
100
91
110
103
Kaks asjaomast riiki
41,7 %
44,0 %
43,4 %
52,7 %
Indeks
100
106
104
126
Allikas:
kaebuses esitatud andmed, Eurostat ja küsimustike vastused
4.3. Kahest asjaomasest riigist pärit impordi hinnad ja hindade allalöömine
a) Hinna kujunemine
(108)
Järgmises tabelis on esitatud kahest asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi keskmine hind liidu piiril ilma tollimakse tasumata (vastavalt Eurostati andmetele). Kahest asjaomasest riigist pärit impordi keskmine hind kasvas vaatlusalusel perioodil stabiilselt, kokku 14 %.
Impordihinnad (eurot/tonn)
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Hiina RV
1 428
1 557
1 631
1 676
Indeks
100
109
114
117
Tai
2 126
2 208
2 036
2 148
Indeks
100
104
96
101
Kaks asjaomast riiki
1 515
1 626
1 679
1 721
Indeks
100
107
111
114
Allikas:
Eurostat
b) Hindade allalöömine
(109)
Eksportivate tootjate müügihindu ja valimisse kaasatud liidu tootjate müügihindu liidus võrreldi liikide kaupa. Selleks võrreldi valimisse kaasatud liidu tootjate hindasid, millega müüdi vaatlusalust toodet sõltumatutele klientidele, kahe asjaomase riigi eksportivate tootjate hindadega. Vajaduse korral tehti kohandusi, et võtta arvesse erinevusi kaubandustasemes (täpsemalt algseadmete valmistaja müüki) ja impordijärgseid kulusid.
(110)
Võrdlusest nähtus, et uurimisperioodil müüdi liidus Taist ja Indoneesiast imporditud vaatlusalust toodet hindadega, mis lõid liidu tootmisharu hindu alla 25-55 % (väljendatuna protsendimäärana liidu tootmisharu hindadest).
5. Liidu tootmisharu olukord
(111)
Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 5 sisaldas liidu tootmisharule avalduva dumpinguhinnaga impordi mõju käsitlev uuring hinnangut kõikide liidu tootmisharu seisundit mõjutavate asjakohaste majandustegurite kohta vaatlusalusel perioodil. Allpool on esitatud andmed toodangu, tootmisvõimsuse, tootmisvõimsuse rakendusastme, müügi ja turuosa kohta kõikide liidu tootjate puhul ning kõik ülejäänud näitajad on esitatud valimisse kaasatud liidu tootjate kohta. Kuna valim koosnes ainult kahest tootjate kontsernist, ei ole seoses valimisse kaasatud tootjate näitajatega konfidentsiaalsusest tulenevatel põhjustel võimalik allpool tabelites esitada tegelikke koondandmeid; selle asemel on esitatud üksnes indeksid, et näidata kõnealuste näitajate suundumusi.
5.1. Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste
(112)
Ajavahemikul 2008-2009 vähenes liidu tootmismaht järsult (39 %) ning kahanes seejärel juba niigi madalalt tasemelt veel veidi, hoolimata 12 protsendipunktilisest tarbimise suurenemisest järgnevatel aastatel, nagu on kirjeldatud põhjenduses 97.
Liidu tootmismaht (tonni)
Kõik tootjad
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Liidu tarbimine
55 726
33 780
32 303
32 646
Indeks
100
61
58
59
Allikas:
kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused
(113)
Vaatlusalusel perioodil kahanes liidu tootmisvõimsus 21 %, peamiselt aastatel 2008-2009. Tootmisvõimsuse vähenemise peamine põhjus oli asjaolu, et vaatlusalusel perioodil lõpetasid kolm liidu tootjat tegevuse.
Liidu tootmisvõimsus (tonni)
Kõik tootjad
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Tootmisvõimsus
90 400
75 440
71 440
71 440
Indeks
100
83
79
79
Allikas:
kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused
(114)
Hoolimata tootmisvõimsuse kahanemisest vähenes liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendusaste 26 %, peamiselt ajavahemikul 2008-2009.
Liidu tootmisvõimsuse rakendusaste
Kõik tootjad
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Tootmisvõimsuse rakendusaste
62 %
45 %
45 %
46 %
Indeks
100
73
73
74
Allikas:
kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused
5.2. Varud
(115)
Kooskõlas liidu tootmisharu kahaneva müügi- ja tootmismahuga vähenesid varud vaatlusalusel perioodil 23 %.
Varud (tonni)
Valim
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Indeks
100
91
75
77
Allikas:
valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustike vastused
5.3. Müügimaht ja turuosa
(116)
Nõudluse vähenemise tõttu vähenes aastatel 2008-2009 järsult (25 %) kõikide liidu tootjate müügimaht liidu turul. Kuigi pärast 2009. aastat kasvas nõudlus liidus märgatavalt, nagu on märgitud põhjenduses 97, jäi liidu müük kuni vaatlusaluse perioodi lõpuni 2009. aasta madalale tasemele.
Müügimaht liidus (tonni)
Kõik tootjad
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Liidu müük
34 210
25 702
26 717
25 333
Indeks
100
75
78
74
Allikas:
valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustike vastused
(117)
Vaatlusalusel perioodil kahanes liidu tootmisharu turuosa järjepidevalt 9 protsendipunkti ehk 18 %, samas kui dumpinguhinnaga impordi turuosa kasvas samas ajavahemikus 11 protsendipunkti, nagu on täpsustatud põhjenduses 107.
Liidu turuosa
Kõik tootjad
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Liidu müük
47,7 %
45,1 %
45,6 %
38,9 %
Indeks
100
95
96
82
Allikas:
kaebuses esitatud andmed, Eurostat ja küsimustike vastused
5.4. Hinnad ja hindu mõjutavad tegurid
(118)
Vaatlusalusel perioodil suutsid valimisse kaasatud liidu tootjad oma müügihindu tõsta üksnes tagasihoidlikult (4 %). Liidu turul dumpinguhinnaga müüdava impordi üha kasvavate koguste tõttu oli kõnealune hinnatõus väiksem kui kulude kasv.
Liidu keskmised hinnad tonni kohta
Valim
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Indeks
100
103
103
104
Allikas:
valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustike vastused
5.5. Kasumlikkus, investeeringute tasuvus ja rahavoog
(119)
Liidu tootmisharu kasumlikkuse kindlaksmääramiseks on liidu turul samasuguse toote müügist sõltumatutele klientidele saadud maksueelne puhaskasum väljendatud protsendina müügikäibest. Kui vaatlusaluse perioodi alguses oli liidu tootmisharu kasumlikkus rahuldav, siis 2009. aastal see peaaegu puudus. Kuigi järgnevalt kasumlikkus teataval määral taastus, oli see kogu ülejäänud vaatlusalusel perioodil mittekahjustavast tasemest palju väiksem.
(120)
Investeeringute tasuvuse näitajat, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, iseloomustas sama suundumus kui kasumlikkust.
Kasumlikkus ja investeeringute tasuvus
Valim
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Kasumlikkus (indeks)
100
8
38
37
Investeeringute tasuvus (indeks)
100
1
36
40
Allikas:
valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustike vastused
(121)
Äritegevuse puhaskäive vähenes vaatlusalusel perioodil järjepidevalt kokku 64 %, jõudes uurimisperioodil väga madalale tasemele.
Rahavoog (eurot)
Valim
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Indeks
100
55
58
36
Allikas:
valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustike vastused
5.6. Kasv
(122)
Nagu on märgitud põhjenduses 97, suurenes liidu tarbimine 2009. aastast kuni uurimisperioodini märgatavalt (8 000 tonni), samas kui dumpinguhinnaga import kasvas samal ajavahemikul 9 000 tonni, nagu on märgitud põhjenduses 106. Seega langes kogu liidu turu kasv ajavahemikul 2009. aastast kuni uurimisperioodini dumpinguhinnaga impordi arvele ning liidu tootmisharu müük liidus jäi 2009. aasta väga madalale tasemele. Seepärast on tõendatud, et kahest asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa suurenemise tõttu ei saanud liidu tootmisharu kasu liidu tarbimise hiljutisest kasvust.
5.7. Investeeringud ja kapitali kaasamise võime
(123)
Vaatlusalusel perioodil kujunesid valimisse kaasatud liidu tootjate investeeringud järgmiselt:
Netoinvesteeringud (eurot)
Valim
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Indeks
100
65
41
76
Allikas:
valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustike vastused
(124)
Nagu ilmneb eespool esitatud tabelist, on liidu tootjad oma investeeringuid aastatel 2008-2010 märkimisväärselt vähendanud. See suundumus muutus uurimisperioodil, mil investeeringud märgatavalt taastusid, saavutamata siiski vaatlusaluse perioodi alguse taset.
5.8. Kapitali kaasamise võime
(125)
Põhjenduses 119 kirjeldatud ebapiisava kasumlikkuse tagajärjel on mõnel liidu tootjal olnud keeruline kaasata praeguses olukorras kapitali tulevasteks investeeringuteks. Kapitali kaasamisega seotud probleeme raskendab ka investeeringute ebapiisav tasuvus.
5.9. Tööhõive, tootlikkus ja tööjõukulud
(126)
Tööhõive täistööaja ekvivalendina järgis suures osas tootmismahu arengut (vt põhjendus 112), mis näitab, et vajaduse korral püüdis liidu tootmisharu tootmiskulusid ratsionaliseerida. Liidu tootmisharu püüdis oma tööjõudu vastavalt halvenevale turuolukorrale kohandada, mille tagajärjel iseloomustab vaatlusalust perioodi tööhõive üldine pidev vähenemine kokku 36 % ulatuses.
Tööhõive täistööaja ekvivalendina
Valim
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Indeks
100
75
67
64
Allikas:
valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustike vastused
(127)
Hoolimata liidu tootmisharu pingutustest kohandada tööhõivet halveneva turuolukorraga, vähenes liidu tootjate tootlikkus täistööaja ekvivalendi kohta aastatel 2008-2009 oluliselt (19 %). Seejärel paranes olukord pidevalt, kuid tootlikkus jäi siiski 9 % allapoole vaatlusaluse perioodi alguse taset.
Tootlikkus (tonni täistööaja ekvivalendi kohta)
Valim
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Indeks
100
81
87
91
Allikas:
valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustike vastused
(128)
Vaatlusalusel perioodil kasvasid liidu tootmisharu keskmised tööjõukulud pidevalt - kokku 12 %.
Tööjõukulud (eurot täistööaja ekvivalendi kohta)
Valim
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Indeks
100
106
112
112
Allikas:
valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustike vastused
5.10. Dumpingumarginaali suurus
(129)
Kahest asjaomasest riigist pärit impordi dumpingumarginaalid, mida on täpsustatud põhjendustes 74 ja 90, on kõrged. Dumpinguhinnaga impordi mahtu, turuosa ja hindu arvestades võib dumpingumarginaalide mõju pidada oluliseks.
5.11. Varasemast dumpingust taastumine
(130)
Brasiiliast, Tšehhi Vabariigist, Jaapanist, Hiina RVst, Korea Vabariigist ja Taist pärit tempermalmist keermestatud liitmike suhtes olid juba kehtestatud meetmed (6) aastatel 2000-2005 (7) (edaspidi „eelmised meetmed”). Liidu tootmisharu rahuldav kasumlikkus vaatlusaluse perioodi alguses (vt põhjendus 119) viitab sellele, et kõnealused meetmed pakkusid liidu tootmisharule ajutist leevendust. Dumpinguhinnaga impordi kasvavad kogused on aga sellele suhteliselt positiivsele perioodile lõpu teinud. Ühtlasi täheldatakse, et eelmiste meetmetega hõlmatud kuue riigi kombineeritud turuosa ei ületanud kunagi 29% (8), samal ajal kui käimasoleva uurimisega seotud kahe riigi turuosa oli uurimisperioodil 52,7%, nagu on märgitud põhjenduses 107.
6. Järeldus kahju kohta
(131)
Liidu tootmisharu kahjunäitajad liikusid vaatlusalusel perioodil negatiivses suunas. Eriti on seda näha kasumlikkuse, tootmismahu, tootmisvõimsuse rakendusastme, müügimahu ja turuosa näitajate puhul, mis kõik on näidanud selget suundumust halvemuse poole.
(132)
Samal ajal lõi kahest asjaomasest riigist pärit tempermalmist keermestatud liitmike import uurimisperioodil liidu tootmisharu hindu alla kuni 55 % (vt põhjendus 110), suurendades samal ajal märgatavalt nende riikide turuosa (vt põhjendus 107).
(133)
Eespool kirjeldatut arvesse võttes jõuti esialgsele järeldusele, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.
F. PÕHJUSLIK SEOS
1. Sissejuhatus
(134)
Vastavalt algmääruse artikli 3 lõigetele 6 ja 7 uuriti, kas Hiina RVst ja Taist pärit dumpinguhinnaga import on põhjustanud liidu tootmisharule kahju ulatuses, mida võib pidada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud liidu tootmisharu samal ajal kahjustada, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.
2. Dumpinguhinnaga impordi mõju
(135)
2008. aastast kuni uurimisperioodini suurenes kahest asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi maht 15 % turul, mis tõmbus kokku 9 %, ning selle tulemusel suurenes selle turuosa liidus 41,7 %st 52,7 %ni.
(136)
Kahest asjaomasest riigist pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi kasv vaatlusalusel perioodil langes kokku liidu tootmisharu enamiku kahjunäitajate halvenemisega. Liidu tootmisharu kaotas turuosast 8,7 protsendipunkti ja oli sunnitud vähendama oma toodangut 41 %. Kuna hindu löödi olulisel määral alla, ei saanud liidu tootmisharu kasvanud tootmiskulusid piisaval määral müügihindadesse üle kanda, mille tõttu oli kasumlikkuse tase suurema osa vaatlusaluse perioodi jooksul väga madal.
(137)
Eespool kirjeldatu põhjal järeldatakse esialgu, et kahest asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import, mis sisenes liidu turule suures ja pidevalt kasvavas mahus ning mis lõi oluliselt alla liidu tootmisharu hindasid kogu vaatlusaluse perioodi vältel, põhjustab liidu tootmisharule olulist kahju.
3. Muude tegurite mõju
3.1. Import muudest kolmandatest riikidest
(138)
Kuigi Eurostati andmetel toimus tervel vaatlusalusel perioodil märgatav väga madalate hindadega import Indiast, on viiteid sellele, et kõnealuse impordi näol ei ole tegemist vaatlusaluse tootega, vaid erinevate toodetega, millest teatatakse sama CN-koodi all.
(139)
Import muudest kolmandatest riikidest oli terve vaatlusaluse perioodi vältel vähene. Muudest riikidest kui kahest asjaomasest riigist pärit impordi turuosa on vähenenud 2,1 protsendipunkti (10,5 %st 8,4 %ni).
(140)
Uurimisperioodil olid suuruselt järgmised importijad Indoneesia, Brasiilia ja Türgi, kelle turuosa jäi vastavalt vahemikku 1,3-1,6 %, ning kõik need riigid kaotasid vaatlusalusel perioodil turuosa.
Impordi turuosa
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Brasiilia
3,6 %
3,8 %
4,0 %
1,5 %
Indoneesia
1,8 %
2,5 %
1,9 %
1,6 %
Türgi
1,6 %
2,0 %
1,9 %
1,3 %
Teised riigid
3,6 %
2,5 %
3,2 %
4,0 %
Kokku
10,5 %
10,8 %
11,0 %
8,4 %
Indeks
100
105
104
80
Allikas:
Eurostat
(141)
Piiratud koguste ja kahanevate suundumuste tõttu võib järeldada, et muudest kolmandatest riikidest kui kahest asjaomasest riigist pärit import ei aidanud kaasa liidu tootmisharu kantud kahju tekkimisele uurimisperioodil.
3.2. Liidu tootmisharu eksporditegevus
(142)
Liidu tootmisharu eksportmüügi arenguga seoses võib öelda, et eksport vähenes vaatlusalusel perioodil pidevalt - kokku 34 %.
Eksportmüük (tonni)
Valim
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Eksportmüük
7 134
5 043
4 969
4 700
Indeks
100
71
70
66
Allikas:
valimisse kaasatud ELi tootjate küsimustike vastused
(143)
Ent terve vaatlusaluse perioodi vältel moodustas eksportmüük üksnes 13-15 % liidu tootmisharu toodangust. Seepärast ei aidanud see ilmselt olulisel määral kaasa liidu tootmisharu kantud kahju tekkimisele uurimisperioodil.
3.3. Liidu tarbimise areng
(144)
Nagu on viidatud põhjenduses 97, vähenes liidu tarbimine 2008.-2009. aastal 21 %, mille tagajärjel kahanes liidu tootmisharu müük liidus samal ajavahemikul 25 %. Pärast 2009. aastat aga suurenes liidu tarbimine märgatavalt (ligikaudu 8 000 tonni), samas kui dumpinguhinnaga impordi maht kasvas samal ajavahemikul ligikaudu 9 000 tonni, nagu on märgitud põhjenduses 106. Seega langes kogu liidu turu kasv ajavahemikul 2009. aastast kuni uurimisperioodini dumpinguhinnaga impordi arvele, samas kui liidu tootmisharu müük liidus jäi 2009. aasta väga madalale tasemele.
(145)
Huvitatud isikud väitsid, et kahju üks oluline põhjus oli kriis Hispaania ehitusturul, mis väidetavalt mõjutab märgatavalt Hispaania äriühingut ATUSA, kes on üks peamine kaebuse esitaja. ATUSA müüb aga peaaegu kõikides ELi liikmesriikides ja Hispaania ehitusturu kriisi tegelik mõju piirdus müügitegevusega Hispaanias, mis ei ole kunagi moodustanud valdavat osa asjaomase äriühingu müügist. Peale selle on mõlema valimisse kaasatud äriühingute kontserni, kõikide kaebuse esitajate ja kogu liidu tootmisharu puhul olemas selge ülevaade kahju tekkimisest. Igal juhul ei piirdunud kahju analüüsimine ühe liidu tootja tulemuste või ühe riigi turuga, vaid selles võeti arvesse tervet liidu tootmisharu.
(146)
Huvitatud isikud väitsid ka seda, et liidu tarbimise negatiivsest arengust tekkinud kahju ei olnud põhjustatud dumpinguhinnaga impordist, vaid asendusmõjust. Sellega seoses märgitakse, et liidu tarbimise negatiivne areng võis põhjustada kahju liidu tootjatele. Sellist kahju raskendas aga dumpinguhinnaga impordi järjepidev kasv kokkutõmbuval turul. Nagu viidatud eespool, on liidu tarbimise hiljutisest taastumisest saanud kasu üksnes dumpinguhinnaga import, samas kui liidu tootjad ei ole suutnud oma müügimahtu suurendada.
3.4. Liidu tootjate struktuursed probleemid
(147)
Huvitatud isikute väitel näitab tõsiasi, et äriühing Georg Fischer (edaspidi „GF”) on kõrgetest hindadest hoolimata jätkuvalt kasumis, samal ajal kui teised liidu tootjad ei ole suutnud rahuldavaid tulemusi saavutada, seda, et liidu tootmisharule tekitatud kahju põhjustasid struktuursed probleemid, mitte dumpinguhinnaga import. Ent kahjulik mõju on avaldunud ka GFile, kes on kaotanud turuosa ja teatava osa oma kasumimarginaalist. Vähenenud on nii tema töötajate arv kui ka toodang. Seepärast ei ole vastuvõetav väide, et GF ei kandnud kahju.
(148)
Peale selle avaldas dumpinguhinnaga import hinnasurvet kõikidele liidu äriühingutele, sealhulgas GFile.
(149)
Samamoodi väitsid huvitatud isikud, et kuna ATUSA kontserni Bulgaaria tütarettevõtja Berg Montana oli jätkuvalt kasumis, viitab see asjaolule, et kahju on tekitanud muud põhjused kui dumpinguhinnaga import. Ent Hiina RVst pärit import mõjutas kahjulikult ka Berg Montanat: märgatavalt vähenesid nii toodang ja tootmisvõimsuse rakendusaste kui ka tööhõive. Kuna suurem osa Berg Montana müügist toimub ATUSA kontserniga seotud äriühingutele, ei ole asjakohane käsitada Berg Montana kasumlikkust eraldi, uurimata ka terve kontserni majandustulemusi, sest Berg Montana kasumlikkust mõjutavad siirdehinnad ning üldiselt on ATUSA kontserni tegevus tõepoolest kahjumlik. Seepärast ei ole vastuvõetav ka väide, et Berg Montana ei kandnud kahju.
(150)
On võimalik väita, et põhjenduses 127 viidatud tööjõu tootlikkuse 9 % vähenemine 2008. aastast kuni uurimisperioodini on märk struktuursetest probleemidest. Kõnealune langus leidis aga aset ajal, mil liidu tootmisharu vähendas oma töötajate arvu kokku 36 % ja toodangut 41 %. Need vähendamised näitavad, et liidu tootjad olid jätkuvalt sunnitud viima oma tegevuse vastavusse dumpinguhinnaga impordist tuleneva turusurvega ja ajutiselt kahanenud nõudlusega. Sellises troostitus majandusolukorras võib tööjõu tootlikkuse 9 % langust käsitada suhteliselt tagasihoidlikuna.
4. Järeldus põhjusliku seose kohta
(151)
Kokkuvõttes ilmneb eespool esitatud analüüsist, et kahest asjaomasest riigist pärit impordi kogus on suurenenud ja selle turuosa on vaatlusalusel perioodil oluliselt kasvanud. Peale selle toodi kõnealused impordikogused liidu turule dumpinguhinnaga, mis lõi tugevalt alla liidu tootmisharu hindasid.
(152)
Analüüsiti ka muid tegureid, mis võisid liidu tootmisharule kahju tekitada. Nende puhul leiti, et muudest kolmandatest riikidest pärit import, liidu tootmisharu eksporditegevus ja liidu tarbimise areng ei tundu olevat sellised, mis kõrvaldaksid kindlaks tehtud põhjusliku seose dumpinguhinnaga impordi ja uurimisperioodil liidu tootmisharu kantud kahju vahel.
(153)
Toetudes eelnevale analüüsile, milles on nõuetekohaselt esile toodud ja eristatud ühelt poolt kõikide teadaolevate tegurite mõju liidu tootmisharu olukorrale ja teiselt poolt dumpinguhinnaga impordi kahjustav mõju, tehakse esialgne järeldus, et Hiina RVst ja Taist pärit import on tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.
G. LIIDU HUVID
1. Sissejuhatav märkus
(154)
Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuriti, kas hoolimata kahjustava dumpinguhinnaga müügi kohta tehtud esialgsetest järeldustest on olemas kaalukaid põhjuseid otsustada, et käesoleval juhul ei oleks esialgsete dumpinguvastaste meetmete võtmine liidu huvides. Sel eesmärgil hinnati kõikide esitatud tõendusmaterjalide põhjal vastavalt algmääruse artikli 21 lõikele 1 võimalike meetmete eeldatavat mõju kõikidele asjaomastele isikutel, ning meetmete võtmata jätmise tõenäolisi tagajärgi.
2. Liidu tootmisharu
(155)
Kõik teadaolevad liidu tootjad toetavad dumpinguvastaste meetmete kehtestamist. Tuletatakse meelde, et enamik kahjunäitajaid arenes negatiivses suunas ning et oluliselt halvenesid liidu tootmisharu toodangu, müügimahu, turuosa, aga ka selliste finantstulemuste nagu kasumlikkuse ja investeeringute tasuvusega seotud kahjunäitajad.
(156)
Ühelt poolt eeldatakse, et meetmete kehtestamine vähendab hinnalangust ja turuosa kahanemist ning et liidu tootmisharu müügihinnad hakkavad taastuma, mille tulemusena paraneb oluliselt liidu tootmisharu finantsolukord.
(157)
Teiselt poolt on tõenäoline, et kui dumpinguvastaseid meetmeid ei kehtestata, jätkub liidu tootmisharu turu- ja finantsolukorra halvenemine. Sellisel juhul kahaneks liidu tootmisharu turuosa veelgi, sest tootmisharu ei ole suuteline järgima kahest asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordist tulenevaid turuhindu. Selle tõttu vähendataks tõenäoliselt tootmismahtu veelgi ja suletaks liidu tootmisrajatisi, mille tagajärg oleks suure hulga töökohtade kaotus.
(158)
Kõiki eespool kirjeldatud tegureid arvesse võttes tehakse esialgne järeldus, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine on liidu tootmisharu huvides.
3. Importijad
(159)
Nagu on viidatud põhjenduses 31, tegid uurimises koostööd 32 sõltumatut importijat, kelle import moodustas ligikaudu 45 % kogu kahest asjaomasest riigist pärit impordist. Üldiselt on importijad dumpinguvastaste meetmete kehtestamise vastu. Enamikul juhtudel tundub aga meetmete mõju olevat piiratud. Paljudel juhtudel moodustab vaatlusalune toode üksnes väikese osa importijate kogu äritegevusest. Samuti ostab mõni importija juba praegu tempermalmist keermestatud liitmikke muudest allikatest ja ka praegu ainult kahest asjaomasest riigist ostvatel importijatel on võimalik hakata kasutama muid allikaid, sealhulgas liidu tootmisharu. Selle põhjal tehakse esialgne järeldus, et ajutiste meetmete kehtestamisel ei ole olulist kahjulikku mõju importijate huvidele.
4. Kasutajad
(160)
Nagu on viidatud põhjenduses 18, kasutatakse tempermalmist keermestatud liitmikke peamiselt elumajade ja muude hoonete gaasi-, vee- ja küttesüsteemides. Seega on tempermalmist keermestatud liitmike kasutajad torulukksepad. Uurimises ei teinud koostööd ükski kasutajate või tarbijate ühendus. Samuti moodustab tempermalmist keermestatud liitmike väärtus ainult väikese osa gaasi-, vee- ja küttesüsteemide kogumaksumusest. Selle põhjal tehakse esialgne järeldus, et ajutiste meetmete kehtestamisel ei ole olulist kahjulikku mõju kasutajate huvidele.
(161)
Võttes arvesse dumpinguvastaste meetmete üldist mõju, on ilmne, et nende positiivne mõju liidu tootmisharule kaalub üles negatiivse mõju muudele huvirühmadele. Seega järeldatakse esialgu, et dumpinguvastased meetmed ei ole vastuolus liidu huvidega.
5. Konkurentsiküsimused
(162)
Huvitatud isikud on väitnud, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamise korral võib liidu turul tekkida duopol ning turgu võivad hakata domineerima kaks peamist kaebuse esitajat ATUSA ja GF. Sellega seoses tuleb kõigepealt märkida, et kahe kõnealuse kontserni praegune turuosa on suhteliselt väike ja annab väidetavale duopolile üsna tagasihoidliku, ligikaudu 30 % turuosa. Seda tuleb võrrelda kahe asjaomase riigi turuosaga, mis on kokku 52,7 %, samal ajal kui muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa on 8,4 %. Teistel liidu tootjatel on samuti 7,5 % turuosa.
(163)
Peale selle ei ole dumpinguvastaste meetmete eesmärk igasuguse impordi keelamine, vaid võrdsete konkurentsitingimuste taastamine. Tasub märkida, et aastatel 2000-2005 kehtinud eelmiste meetmete tagajärjel import ei peatunud. Vastupidi, 2002., 2003. ja 2004. aastal eksportis Hiina RV suuremaid koguseid kui enne 49,4 % dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist. Kokkuvõttes viitab sellise suure arvu osalejate olemasolu liidu turul, et liidu turgu domineeriva konkurentsivastase duopoli tekkimise risk on väike.
6. Järeldus liidu huvide kohta
(164)
Eespool kirjeldatut arvesse võttes tehti esialgne järeldus, et liidu huvide kohta kättesaadava teabe põhjal puuduvad kaalukad põhjused, mis õigustaksid Hiina RVst ja Taist pärit tempermalmist keermestatud liitmike impordi suhtes ajutiste meetmete kehtestamata jätmist.
H. AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED
1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase
(165)
Dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi arvesse võttes tuleks kehtestada ajutised meetmed, et vältida kahest asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordist tulenevat edasist kahju liidu tootmisharule.
(166)
Kõnealuste meetmete taseme määramisel võeti arvesse kindlaksmääratud dumpingumarginaale ning liidu tootjatele tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära.
(167)
Dumpingu kahjustava mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu arvutamisel võeti arvesse, et meetmed peaksid liidu tootjatel võimaldama katta tootmiskulud ja saada sellist maksueelset kasumit, mida seda liiki sektoris tegutsevad tootjad võiksid liidus mõistlikult saada samasuguse toote müügilt tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumise korral.
(168)
Sama toodet käsitlevas varasemas uurimises määrati sellise mõistliku kasumi tasemeks 7 % (9). Kuna valimisse kaasatud liidu tootjad suutsid vaatlusaluse perioodi alguses teenida sarnast kasumit, ei viita miski sellele, et selline kasumimarginaal ei ole enam mõistlik.
(169)
Sellest lähtuvalt arvutati liidu tootjate samasuguse toote mittekahjustav hind. Mittekahjustava hinna saamiseks liideti eespool nimetatud 7 %line kasumimarginaal tootmiskuludele.
(170)
Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes kaalutud keskmist impordihinda kaalutud keskmise mittekahjustava hinnaga, millega liidu tootmisharu müüs samasugust toodet liidu turul. Seejärel väljendati kõik võrdluses leitud erinevused protsendimäärana kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast.
2. Ajutised meetmed
(171)
Eespool kirjeldatut arvesse võttes ja kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 tuleks vastavalt väiksema tollimaksu reeglile kehtestada Hiina RVst ja Taist pärit impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks, mis vastab dumpingu- või kahjumarginaali määrale, olenevalt sellest, kumb on väiksem.
(172)
Arvestades Hiina RV ja Tai eksportivate tootjate koostöö kõrget taset, määrati mõlema riigi kõikide teiste äriühingute tollimaks samale tasemele kui asjaomases riigis vastavalt kas valimisse kaasatud või uurimises koostööd teinud äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksu suurim määr. Kõikide teiste äriühingute puhul kehtivat tollimaksu kohaldatakse nende äriühingute suhtes, kes ei teinud uurimises koostööd.
(173)
Lisas loetletud valimist väljajäetud koostööd tegevate Hiina RV äriühingute suhtes kehtestatakse ajutine tollimaksumäär, mis on võrdne valimisse kaasatud äriühingute kaalutud keskmise tollimaksumääraga.
(174)
Kavandatud ajutised dumpinguvastased tollimaksumäärad on järgmised:
Hiina Rahvavabariik
Äriühing
Dumpingumarginaal
Kahjumarginaal
Tollimaksumäär
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
67,8 %
136,5 %
67,8 %
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
39,3 %
122,4 %
39,3 %
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
32,1 %
128,4 %
32,1 %
Teised koostööd tegevad äriühingud
42,3 %
124,7 %
42,3 %
Kõik teised äriühingud
67,8 %
Tai
Äriühing
Dumpingumarginaal
Kahjumarginaal
Tollimaksumäär
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd.
15,9 %
86,2 %
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd.
50,7 %
39,7 %
39,7 %
Kõik teised äriühingud
39,7 %
(175)
Eespool nimetatud dumpinguvastsed meetmed kehtestatakse ajutiselt väärtuselise tollimaksuna.
(176)
Käesoleva määrusega äriühingute suhtes kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise ajal kindlaks kõnealuste äriühingute puhul. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi suhtes, mis on pärit Hiina Rahvavabariigist ja Taist ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega nimetatud konkreetsed juriidilised isikud. Imporditavate toodete puhul, mille tootja on mõni teine äriühing, kelle nime ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei saa kõnealuseid määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.
(177)
Iga taotlus kohaldada kõnealuste individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleb viivitamata saata komisjonile (10) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige teabega mis tahes muudatuste kohta äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis, mis on seotud näiteks kõnealuse nimevahetuse või kõnealuse muutusega tootmis- või müügiüksustes. Vajaduse korral muudetakse määrust vastavalt, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.
(178)
Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, ei tuleks kõikide teiste äriühingute suhtes kehtivat tollimaksumäära kohaldada mitte üksnes koostööst hoiduvate eksportivate tootjate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil liitu ei eksportinud.
(179)
Tai puhul kutsutakse aga juhul, kui viimati nimetatud äriühingud vastavad algmääruse artikli 11 lõike 4 teises lõigus sätestatud tingimustele, neid äriühinguid üles esitama kõnealuse artikli kohaselt taotlus nende olukorra individuaalseks uurimiseks.
I. LÕPPSÄTE
(180)
Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada määruses märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on ajutised ning need võidaks lõplike tollimaksude kehtestamiseks uuesti läbi vaadata,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Käesolevaga kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Taist pärit tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike impordi suhtes, mis praegu kuuluvad CN-koodi ex 7307 19 10 (TARICi kood 7307191010) alla.
2. Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ja lõikes 1 kirjeldatud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimakse tasumata, on järgmine:
Riik
Äriühing
Tollimaksu määr
TARICi lisakood
Hiina Rahvavabariik
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Yutiani maakond
67,8 %
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Jinan
39,3 %
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. - Qingdao
32,1 %
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - XuShui maakond
42,3 %
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - Xizhaotongi linn
42,3 %
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linyi linn
42,3 %
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Taigu maakond
42,3 %
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - Yutiani maakond
42,3 %
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hebei
42,3 %
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. - Hongqiao linn, Yutiani maakond
42,3 %
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tangshan
42,3 %
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - Nanyangi küla, Taigu
42,3 %
B346
Kõik teised äriühingud
67,8 %
B999
Tai
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd. - Samutsakorn
15,9 %
B347
Siam Fittings Co., Ltd. - Samutsakorn
39,7 %
B348
Kõik teised äriühingud
39,7 %
B999
3. Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse Euroopa Liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.
4. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Ilma et see piiraks nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist taotleda selle vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutlustega seotud üksikasjade avalikustamist, esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda komisjonilt ärakuulamist.
Nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 21 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud esitada arvamusi käesoleva määruse kohaldamise kohta ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuue kuu vältel.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 14. november 2012