РЕГЛАМЕНТ (ЕВРАТОМ) № 237/2014 НА СЪВЕТА
от 13 декември 2013 г.
за създаване на Инструмент за сътрудничество в областта на ядрената безопасност
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност за атомна енергия, и по-специално член 203 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като взе предвид становището на Европейския парламент (1),
като има предвид, че:
(1)
Инструментът за сътрудничество в областта на ядрената безопасност, създаден с Регламент (Евратом) № 300/2007 на Съвета (2) представлява един от инструментите, които осигуряват пряка подкрепа за външните политики на Европейския съюз и на Европейската общност за атомна енергия.
(2)
Съюзът е важен доставчик на икономическа, финансова, техническа, хуманитарна и макроикономическа помощ за трети държави. Настоящият регламент представлява част от рамката, предназначена за планиране на сътрудничеството и предоставянето на помощ за насърчаване на високо равнище на ядрена безопасност, радиационна защита и прилагане на ефикасни и ефективни гаранции за ядрения материал в трети държави.
(3)
Аварията в Чернобил през 1986 г. подчерта глобалното значение на ядрената безопасност. Аварията във Фукушима Даиичи през 2011 г. потвърди необходимостта от продължаващи усилия за подобряване на ядрената безопасност и постигане на най-високите стандарти. За да създаде условията за безопасност, необходими за премахването на опасностите за живота и здравето на населението, Общността следва да може да подкрепя ядрената безопасност в трети държави.
(4)
Като действа в рамките на общи политики и стратегии със своите държави членки, Съюзът сам по себе си притежава критичната маса, за да отговори на световните предизвикателства, а също така е в най-добра позиция да координира сътрудничеството с трети държави.
(5)
С Решение 1999/819/Евратом на Комисията (3) Общността се присъедини към Конвенцията за ядрена безопасност от 1994 година. С Решение 2005/510/Евратом на Комисията (4) Общността също така се присъедини към Единната конвенция за безопасност при управление на отработено гориво и за безопасност при управление на радиоактивни отпадъци.
(6)
За да се поддържат и насърчават постоянното подобряване на ядрената безопасност и нейното регулиране, Съветът прие Директива 2009/71/Евратом (5) и Директива 2011/70/Евратом (6). Тези директиви и спазваните в Общността високи стандарти на ядрена безопасност и управление на отработеното гориво и радиоактивните отпадъци са примери, които следва да се използват с цел насърчаване трети държави да приемат подобни високи стандарти.
(7)
Насърчаването на сътрудничеството в областта на регулирането и на други форми на сътрудничество с държавите с бързо растящи икономики и насърчаването на подходи, правила, стандарти и практики на Съюза са външнополитически цели на стратегията „Европа 2020“.
(8)
Държавите-членки на Общността, са страни, подписали Договора за неразпространение на ядреното оръжие и допълнителния протокол.
(9)
Общността вече осъществява тясно сътрудничество с Международната агенция за атомна енергия (МААЕ) в съответствие с глава 10 от Договора за създаване на Европейската общност за атомна енергия („Договора за Евратом“), както във връзка с ядрените гаранции,за подпомагане изпълнението на целите на дял втори, глава 7 от Договора за Евратом, така и по отношение на ядрената безопасност.
(10)
Съществуват редица международни организации и програми, които следват цели, подобни на целите на настоящия регламент, например МААЕ, Организацията за икономическо сътрудничество и развитие/Агенция за атомна енергия (ОИСР/АААР),Европейската банка за възстановяване и развитие (ЕБВР) и Партньорство за околната среда в рамките на северното измерение (NDEP).
(11)
Особено е необходимо Общността да продължи да полага усилия в подкрепа на прилагането на ефективни гаранции за ядрения материал в трети държави, като се основава на собствените си дейности за осигуряване на гаранции в рамките на Съюза.
(12)
При прилагането на настоящия регламент Комисията следва да се консултира с Групата на европейските регулатори в областта на ядрената безопасност (ENSREG), преди да изготви и приеме стратегическия документ и многогодишните индикативни програми. Програмите за действие следва да се основават на консултация, доколкото е подходящо, с националните регулаторни органи на държавите членки, и на диалог с партньорските държави.
(13)
Мерките за постигане на целите на настоящия регламент следва да бъдат също подкрепени чрез търсенето на допълнителни полезни взаимодействия с преките и непреките действия на рамковите програми на Евратом за ядрени изследвания и обучение.
(14)
Общото разбиране е, че отговорността за безопасността на инсталацията се поема от оператора и държавата, под чиято юрисдикция се намира въпросната инсталация.
(15)
Въпреки че външната помощ от Съюза се нуждае от все повече финансиране, икономическата и бюджетната ситуация на Съюза ограничава ресурсите, налични за тази помощ. Следователно Комисията следва да потърси най-ефикасната употреба на наличните ресурси, по-специално чрез използването на финансови инструменти с ефект на ливъридж. Този ефект на ливъридж се засилва, като позволява инвестираните средства, генерирани от тези финансови инструменти, да се използват и няколко пъти.
(16)
На Комисията следва да се предоставят изпълнителни правомощия с оглед да се гарантират еднакви условия за прилагане на настоящия регламент.
(14)
Изпълнителните правомощия, свързани с програмирането и финансирането на действия, подкрепяни съгласно настоящия регламент, следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 (7), който следва да се прилага за целите на настоящия регламент, въпреки факта, че не посочва член 106а от Договора за Евратом. Като се има предвид естеството на тези актове за изпълнение, по-специално ориентацията към дадена политика или финансовото им отражение, за тяхното приемане следва по принцип да се ползва процедурата по разглеждане, предвидена в същия регламент, освен за техническите мерки за изпълнение с малък финансов размер. Комисията следва в надлежно обосновани случаи, свързани с ядрена или радиологична катастрофа,включително аварийно облъчване, които изискват бърза реакция на Общността, или в случаи на неотложна необходимост да приема актове за изпълнение с незабавно приложение.
(18)
Правилата и процедурите, определени в Регламент (ЕС) № 236/2014 на Европейския парламент и на Съвета (8), следва да се прилагат по отношение на изпълнението на настоящия регламент, когато това е уместно.
(19)
Съюзът и Общността продължават да използват единна институционална рамка. Ето защо е от основно значение да се осигури последователността между тяхната външна дейност. Европейската служба за външна дейност следва, когато е подходящо, да участва в изготвянето на програмите за този инструмент в съответствие с Решение 2010/427/EС на Съвета (9).
(20)
Съюзът следва да се стреми към най-ефективно използване на наличните ресурси с оглед оптимизирането на въздействието на външната му дейност. Това следва да бъде постигнато чрез съгласуваност и взаимно допълване между инструментите за външна дейност, както и чрез създаването на взаимодействия между настоящия инструмент, другите инструменти за външна дейност и другите политики на Съюза. В допълнение това следва да доведе и до взаимното укрепване на програмите, разработени в рамките на тези инструменти.
(21)
Настоящият регламент заменя Регламент (Евратом) № 300/2007, чийто срок на действие изтича на 31 декември 2013 г.,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ДЯЛ I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Обща цел
Съюзът финансира мерки за насърчаване на високо ниво на ядрена безопасност, радиационна защита, както и прилагането на ефикасни и ефективни гаранции за ядрения материал в трети държави в съответствие с разпоредбите на настоящия регламент и приложението.
Член 2
Конкретни цели
Сътрудничеството по линия на настоящия регламент е насочено към следните конкретни цели
(1)
Насърчаването на култура на ефективна ядрена безопасност и прилагане на най-високи стандарти за ядрена безопасност и радиационна защита, както и постоянно подобряване на ядрената безопасност;
(2)
Отговорното и безопасно управление на отработено гориво и радиоактивни отпадъци (т.е. транспорт, предварителна обработка, обработка, съхранение и погребване) и извеждането от експлоатация и възстановяването на околната среда на бивши ядрени обекти и инсталации;
(3)
Установяването на рамки и методики за прилагане на ефикасни и ефективни гаранции за ядрения материал в трети държави.
Член 3
Специфични мерки
1. Посочените в член 2, точка 1 цел се изпълняват по-специално посредством следните мерки:
а)
подкрепа на регулаторните органи, организациите за техническа поддръжка;
б)
засилване на регулаторната рамка, по-специално по отношение на дейностите по преглед и оценка, лицензиране и контрол на атомните електроцентрали и другите ядрени инсталации;
в)
насърчаване на създаването на ефективни регулаторни мрежи, процедури и системи, осигуряващи подходяща защита срещу йонизиращи лъчения от радиоактивни материали, по-специално от силно радиоактивни източници, и безопасното им погребване;
г)
установяване на ефективни механизми за предотвратяване на катастрофи с радиологични последици, включително аварийно облъчване, както и мерки за смекчаване на въздействието на такива последици, в случай че възникнат, например мониторинг на околната среда в случай на изхвърляне на радиоактивни вещества, разработване и изпълнение на мерки за смекчаване на последиците и за възстановяване на околната среда и сътрудничество с национални и международни организации в случай на аварийно облъчване, както и мерки за действие при извънредна ситуация, готовност и ответна реакция, гражданска защита и рехабилитационни мерки;
д)
подкрепа за осигуряване на безопасността на ядрените инсталации и обекти по отношение на практическите защитни мерки, предназначени да намалят съществуващите радиационни рискове за здравето на работниците и на широката общественост.
2. Посочените в член 2, точка 2 цел се изпълнява по-специално посредством следните мерки:
а)
подкрепа за регулаторни органи и организации за техническа поддръжка и укрепване на регулаторната рамка, по-специално по отношение на отговорното и безопасно управление на отработеното гориво и радиоактивните отпадъци;
б)
разработване и изпълнение на конкретни стратегии и рамки за отговорно и безопасно управление на отработеното ядрено гориво и радиоактивните отпадъци;
в)
разработване и изпълнение на стратегии и рамки за извеждането от експлоатация на съществуващи инсталации, за възстановяване на околната среда на бивши ядрени обекти и бивши обекти, свързани с добива на уран, и за събиране и управление на потънали радиоактивни предмети и материали в морето.
3. Целта по член 2, точка 3 се ограничава до техническите аспекти, така че да се гарантира, че рудите, ресурсите и специалните делящи се материали не се отклоняват от предназначената им употреба, така както е декларирана от потребителите и ще се постигне, по-конкретно, чрез следните мерки:
а)
установяването на необходимата регулаторна рамка, методики, технология и подходи за прилагането на ядрените гаранции, включително с оглед доброто отчитане и контрол на делящите се материали на държавно равнище и на ниво оператор;
б)
подкрепа за инфраструктурата и обучението на персонала.
4. Мерките по параграфи 1 и 2 може да включват действия за насърчаване на международното сътрудничество, включително изпълнението и мониторинга на международните конвенции и договори. Освен това те включват съществен елемент на трансфер на знания, като информационен обмен, изграждане на капацитет и обучение в областта на ядрената безопасност и научни изследвания, за да се осигури по-голяма устойчивост на постигнатите резултати. Мерките се изпълняват посредством сътрудничество с компетентните органи на държавите - членки на Съюза, и/или с органите на трети държави, с ядрените регулатори и техните организации за техническа поддръжка и/или със съответните международни организации, по-специално МААЕ. В конкретни, надлежно обосновани случаи по отношение на параграф 1, букви б) и в), те се изпълняват в сътрудничество с операторите и/или компетентните органи от държавите членки, и с операторите на ядрени инсталации в трети държави, съгласно определението в член 3, параграф 1 от Директива 2009/71/Евратом, и ядрени обекти.
Член 4
Съответствие, съгласуваност и допълване
1. Напредъкът към постигане на конкретните цели, установени в член 2, се оценява съответно чрез следните показатели за изпълнение:
а)
броя и значимостта на проблемите, установени по време на изпълнение на сътрудничеството;
б)
състоянието по отношение на стратегиите за отработеното гориво, ядрените отпадъци и извеждането от експлоатация, на съответната законодателна и регулаторна рамка и на изпълнението на проекти;
в)
броя и значимостта на проблемите, установени в съответните доклади относно ядрените гаранции.
Преди да започне изпълнението на проектите и като се отчитат особеностите на всяко действие, се определят конкретни показатели за наблюдение, оценка и преглед на изпълнението, съгласно посоченото в член 7, параграф 2.
2. Комисията гарантира, че приетите мерки са в съответствие с цялостната стратегическа рамка на политиката на Съюза по отношение на съответната партньорска държава, и по-специално с целите на нейните политики и програми за развитие и икономическо сътрудничество.
3. Финансовото, икономическото и техническото сътрудничество, предоставяно по силата на настоящия регламент, допълва сътрудничеството, предоставяно от Съюза по силата на други инструменти.
ДЯЛ II
ПРОГРАМИРАНЕ И ИНДИКАТИВНО РАЗПРЕДЕЛЕНИЕ НА СРЕДСТВАТА
Член 5
Стратегически документ
1. Общностното сътрудничество по настоящия регламент се изпълнява на базата на общ многогодишен стратегически документ за Инструмента за сътрудничество в областта на ядрената безопасност
2. Стратегическият документ представлява общата основа за сътрудничеството и се установява за период от не повече от седем години. Той излага стратегията на Общността за сътрудничество по силата на настоящия регламент, като се отчитат потребностите на съответните държави, приоритетите на Общността, международната ситуация и дейностите на съответните трети държави. В стратегическия документ се посочва и добавената стойност на сътрудничеството, както и начините за избягване на повторението с други програми и инициативи, по-специално на международни организации, които преследват сходни цели, и на големите донори.
3. Стратегическият документ има за цел да предостави съгласувана рамка за сътрудничество между Общността и съответните трети държави или региони, която съответства на общото намерение, обхвата, целите, принципите и политиката на Общността.
4. При подготовката на стратегическия документ се прилагат принципите за ефективност на помощта: национална ангажираност, партньорство, координация, хармонизация, съобразяване със системите на държавата получател или с регионалните системи, взаимна отчетност и ориентираност към резултати.
5. Комисията одобрява стратегическия документ в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 11, параграф 2. Комисията преразглежда и при необходимост актуализира стратегическия документ в средата на периода или, ако се наложи, в друг момент, като следва същата процедура.
Член 6
Многогодишни индикативни програми
1. Многогодишните индикативни програми се съставят на основата на стратегическия документ, посочен в член 5. Многогодишните индикативни програми обикновено обхващат период от 2 до 4 години.
2. Многогодишните индикативни програми определят приоритетните области, избрани за финансиране, конкретните цели, очакваните резултати, показателите за изпълнение и индикативните разпределени финансови средства, както като цялостен размер, така и по приоритетни области, включително разумен резерв от неразпределени средства; това може да се направи, като се посочи диапазон или минимален размер, когато е уместно. В многогодишните индикативни програми се дават насоки с цел избягване на повторението.
3. Многогодишните индикативни програми се основават на искания от партньорските държави или регион(и), както и на диалог с тях, в който участват заинтересованите страни, така че да се гарантира, че съответната държава или регион се ангажира в достатъчна степен с процеса, и да се насърчи подкрепата за националните стратегии за развитие. С цел допълване и избягване на дублирането, многогодишните индикативни програми са съобразени с текущото и планираното международно сътрудничество, по-специално с международни организации, които преследват сходни цели, и с големите донори в посочените в член 2 области. В многогодишните индикативни програми се посочва и добавената стойност на сътрудничеството.
4. Комисията приема многогодишните индикативни програми в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 11, параграф 2. Комисията, като следва същата процедура, преразглежда и при необходимост актуализира тези индикативни програми, като взема предвид всяко преразглеждане на стратегическия документ по член 5.
ДЯЛ III
ИЗПЪЛНЕНИЕ
Член 7
Годишни програми за действие
1. Годишните програми за действие (по-нататък наричани„програмите за действие“) се съставят на базата на стратегическия документ и на многогодишните индикативни програми, посочени съответно в член 5 и член 6. Програмите за действие се определят за всяка трета държава или регион и в тях се уточняват подробностите относно изпълнението на сътрудничеството, предвидено в настоящия регламент.
По изключение, особено когато все още не е приета програма за действие, Комисията може, въз основа на индикативните програмни документи, да приеме индивидуални мерки съгласно същите правила и процедури, като следваните за програмите за действие.
В случай на непредвидени и надлежно обосновани потребности, обстоятелства или ангажименти, Комисията може да приеме специални мерки, които не са предвидени в индикативните програмни документи.
2. В програмите за действие се уточняват преследваните цели, областите на интервенция, предвидените мерки и проекти, очакваните резултати, процедурите за управление, както и общият предвиден размер на финансовите средства. Те съдържат кратко описание на операциите, които ще се финансират, указание за сумите, разпределени за всяка операция, индикативен график на изпълнение и конкретни показатели за наблюдение, оценка и преглед на изпълнението, когато това е уместно. Когато е подходящо, програмите включват резултатите от евентуалните поуки, извлечени от предишно сътрудничество.
3. Комисията приема програмите за действие, индивидуалните и специалните мерки в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 11, параграф 2. Комисията може да преразгледа и удължи срока на действие на програмите за действие и на мерките, като следва същата процедура.
4. Чрез дерогация от параграф 3, […] процедурата по разглеждане, посочена в член 11, параграф 2, не се изисква за:
i)
индивидуалните мерки, за които финансовата помощ на Европейския съюз не надхвърля 5 млн. евро,
ii)
специалните мерки, за които финансовата помощ на Европейския съюз не надхвърля 5 млн. евро,
iii)
техническите изменения на програмите за действие, индивидуалните и специалните мерки.
За целите на настоящия параграф техническите изменения са корекции като:
-
удължаване на периода на изпълнение,
-
преразпределяне на средства между действията, включени в годишните програми за действие, индивидуалните или специалните мерки и проектите в размер до 20 % от първоначалния бюджет, но без да се надвишават 5 милиона евро, или
-
увеличаване или намаляване на бюджета на годишните програми за действие, на индивидуалните или специалните мерки в размер до 20 % от първоначалния бюджет, но без да се надвишават 5 милиона евро,
при условие че тези изменения не засягат значително целите на първоначалните мерки и програми за действие.
Мерките, приети по силата на настоящия параграф, се съобщават на Европейския парламент, на Съвета и на комитета по член 11, параграф 1 в рамките на един месец от приемането им.
5. В надлежно обосновани случаи на неотложна необходимост, свързани необходимостта от бърза реакция от страна на Общността за смекчаване на последствията от ядрена или радиологична авария, Комисията приема или изменя програмите за действие или мерките посредством актове за изпълнение с незабавно приложение в съответствие с процедурата по член 11, параграф 3.
6. Комисията може да реши да се присъедини към евентуална инициатива на международни организации и на големи донори, преследващи сходни цели, доколкото такава инициатива съответства на общата цел, указана в член 1. Съответното решение за финансиране се взема в съответствие с процедурата по параграфи 2 и 3 от настоящия член.
Член 8
Съгласуваност и допълване
При всяко програмиране или преразглеждане на програмите, което се прави след публикуването на междинния доклад по член 17 от Регламент (ЕС) № 236/2014, се отчитат резултатите, констатациите и заключенията на този доклад.
Член 9
Изпълнение
Настоящият регламент се изпълнява в съответствие с член 1, параграфи 3 и 4, членове 3, 4, 5, 7, 8, 9, 12 и 17 от Регламент (ЕС) № 236/2014, освен ако не е посочено друго в настоящия регламент.
Член 10
Отчет
Комисията проверява напредъка, постигнат при изпълнение на мерките, приети по силата на настоящия регламент и представя на Европейския парламент и на Съвета годишен отчет относно изпълнението на сътрудничеството по настоящия регламент. Отчетът съдържа информация за предишната година относно финансираните мерки, и информация за резултатите от дейностите по мониторинг и оценка и изпълнението на бюджетните ангажименти и плащания, разбити по страни, региони и видове сътрудничество.
ДЯЛ IV
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 11
Комитет
1. Комисията се подпомага от Комитета по сътрудничество в областта на ядрената безопасност. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
3. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 8 от Регламент (ЕС) № 182/2011 във връзка с член 5 от него.
Член 12
Европейска служба за външна дейност
Настоящият регламент се изпълнява в съответствие с член 9 от Решение 2010/427/ЕС.
Член 13
Референтен размер на финансовите средства
1. Референтната стойност на финансовите средства за изпълнение на настоящия регламент за периода 2014-2020 г. е 225 321 000 EUR.
2. Европейският парламент и Съветът дават разрешение за отпускането на годишните бюджетни кредити в рамките на ограниченията на многогодишната финансова рамка.
Член 14
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на третия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко в държавите членки в съответствие с Договорите.
Съставено в Брюксел на 13 декември 2013 г.
NÕUKOGU MÄÄRUS (EURATOM) nr 237/2014,
13. detsembrini 2013,
millega luuakse tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 203,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1)
ning arvestades järgmist:
(1)
Nõukogu määrusega (Euratom) nr 300/2007 (2) kehtestatud tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend on üks rahastamisvahenditest, millega nähakse ette otsetoetus Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse (edaspidi „ühendus”) välispoliitikale.
(2)
Liit on peamine kolmandatele riikidele majandus-, finants-, tehnilise, humanitaar- ja makromajandusliku abi andja. Käesolev määrus moodustab osa koostöö kavandamiseks ja abi osutamiseks ettenähtud raamistikust, mille eesmärk on toetada kolmandates riikides tuumaohutuse kõrge taseme, kiirguskaitse ning tuumamaterjali suhtes tõhusate ja tulemuslike kaitsemeetmete rakendamise edendamist.
(3)
Tšernobõli katastroof 1986. aastal rõhutas tuumaohutuse olulisust kogu maailmas. Fukushima Daiichi katastroof 2011. aastal kinnitas vajadust jätkata jõupingutusi tuumaohutuse parandamiseks ning saavutada kõrgeimad standardid. Elanikkonna elu ja tervist ähvardava ohu kõrvaldamiseks vajalike ohutustingimuste loomiseks peaks ühendusel olema võimalik toetada tuumaohutust kolmandates riikides.
(4)
Liidul, kes tegutseb oma liikmesriikidega ühise poliitika ja strateegiate alusel, on ainsana kriitiline mass, et reageerida üleilmsetele probleemidele, ning liidul on ka kõige paremad võimalused, et koordineerida koostööd kolmandate riikidega.
(5)
Komisjoni otsusega 1999/819/Euratom (3) liitus ühendus 1994. aasta tuumaohutuse konventsiooniga. Komisjoni otsusega 2005/510/Euratom (4) liitus ühendus ka kasutatud tuumkütuse käitlemise ohutust ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise ohutust käsitleva ühiskonventsiooniga.
(6)
Tuumaohutuse ja selle reguleerimise jätkuva parandamise tagamiseks ja edendamiseks võttis nõukogu vastu direktiivi 2009/71/Euratom (5) ning direktiivi 2011/70/Euratom (6). Nimetatud direktiivid ja ühenduses tuumaohutuse ning radioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse käitlemise alal kehtestatud ranged standardid on näited, mida võib kasutada, et julgustada kolmandaid riike võtma vastu sama rangeid standardeid.
(7)
Reguleeriva ja muu koostöö vormide edendamine tärkava turumajandusega riikidega ning liidu lähenemisviiside, eeskirjade, standardite ja tavade edendamine on Euroopa 2020. aasta strateegia välispoliitilised eesmärgid.
(8)
Ühenduse liikmesriigid on kirjutanud alla tuumarelva leviku tõkestamise lepingule ja selle lisaprotokollile.
(9)
Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu („Euratomi asutamisleping”) 10. peatüki kohaselt teeb ühendus juba tihedat koostööd Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuriga (IAEA) nii tuumaenergiaalaste kaitsemeetmete (Euratomi asutamislepingu teise jaotise 7. peatükis sätestatud eesmärkide saavutamiseks) kui ka tuumaohutuse vallas.
(10)
Mitu rahvusvahelist organisatsiooni ja programmi nagu IAEA, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon/Tuumaenergia Agentuur (OECD/NEA), Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (EBRD) ja põhjamõõtme keskkonnapartnerlus (NDEP) järgivad eesmärke, mis on sarnased käesoleva määrusega sätestatud eesmärkidega.
(11)
Ühendusel on eelkõige vaja jätkata jõupingutusi tuumamaterjali tõhusate kaitsemeetmete rakendamise toetamiseks kolmandates riikides, toetudes ühenduse enda kaitsemeetmetele liidus.
(12)
Käesoleva määruse kohaldamisel peaks komisjon enne strateegiadokumendi ja mitmeaastaste sihtprogrammide väljatöötamist ja vastuvõtmist konsulteerima tuumaohutust reguleerivate asutuste Euroopa töörühmaga (ENSREG). Tegevusprogrammid peaksid vajadusel põhinema konsultatsioonidel, mida peetakse liikmesriikide riiklike reguleerivate asutustega, ja dialoogil, mida peetakse partnerriikidega.
(13)
Käesoleva määrusega sätestatud eesmärke toetavaid meetmeid tuleks samuti toetada, kasutades lisasünergiat Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammide otseste ja kaudsete meetmetega.
(14)
Rajatise ohutuse eest vastutavad käitaja ning riik, mille jurisdiktsiooni kõnealune rajatis kuulub.
(15)
Samal ajal kui liidu välisabi rahastamisvajadused suurenevad, piirab liidu majanduslik ja eelarveline olukord sellise abi jaoks kättesaadavaid vahendeid. Seepärast peaks komisjon püüdma kasutada olemasolevaid vahendeid kõige tõhusamal viisil, eriti võimendava mõjuga rahastamisvahendite kaudu. Võimendav mõju suureneb, kui võimaldatakse kasutada ja taaskasutada rahastamisvahendite raames investeeritud ja nende loodud rahalisi vahendeid.
(16)
Käesoleva määruse rakendamisel ühetaoliste tingimuste tagamiseks tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused.
(17)
Käesoleva määruse alusel toetatavate meetmete kavandamise ja rahastamisega seotud rakendamisvolitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (7) mida tuleb kohaldada käesoleva määruse puhul, olenemata asjaolust, et selles ei osutata Euratomi asutamislepingu artiklile 106a. Võttes arvesse nende rakendusaktide olemust, eeskätt nende poliitilist orientatsiooni ja finantsmõju, tuleb nende vastuvõtmiseks põhimõtteliselt kasutada nimetatud määruses sätestatud kontrollimenetlust, välja arvatud väikese finantsmahuga tehniliste rakendusmeetmete puhul. Komisjon peaks võtma vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid, kui see on nõuetekohaselt põhjendatud tuumaõnnetuste või radioloogiliste tagajärgedega õnnetustega seonduvatel juhtudel (sealhulgas õnnetusjuhtumiga seotud kiiritus), kus ühenduselt oodatakse olukorra tungiva kiireloomulisuse tõttu kiiret reageerimist õnnetuste tagajärgede leevendamiseks.
(18)
Käesoleva määruse rakendamise suhtes tuleks vastavalt vajadusele kohaldada eeskirju ja menetlusi, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 236/2014 (8).
(19)
Liidul ja ühendusel on jätkuvalt ühtne institutsiooniline raamistik. Seetõttu on oluline tagada sidusus mõlema välistegevuse vahel. Euroopa välisteenistus peab vajadusel olema kaasatud käesoleva rahastamisvahendi alasesse programmitöösse ning seda kooskõlas nõukogu otsusega 2010/427/EL (9).
(20)
Liit peaks otsima võimalusi olemasolevate vahendite kõige tõhusamaks kasutamiseks, et saavutada välistegevuses optimaalne mõju. See tuleks saavutada välistegevuse rahastamisvahendite sidususe ja täiendavuse abil ning luues koostoime käesolevas määruses sätestatud vahendi, välistegevuse muude rahastamisvahendite ja liidu muude poliitikameetmete vahel. Lisaks peaks see hõlmama nende rahastamisvahendite raames välja töötatud programmide vastastikust tugevdamist.
(21)
Käesolev määrus asendab määruse (Euratom) nr 300/2007, mis kaotab kehtivuse 31. detsembril 2013,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I JAOTIS
ÜLDSÄTTED
Artikkel 1
Üldeesmärk
Liit rahastab meetmeid, millega toetatakse kolmandates riikides tuumaohutuse kõrge taseme, kiirguskaitse ning tuumamaterjali suhtes tõhusate ja tulemuslike kaitsemeetmete rakendamise edendamist kooskõlas käesoleva määruse ja selle lisa sätetega.
Artikkel 2
Erieesmärgid
Käesoleva määruse alusel tehtaval koostööl on järgmised erieesmärgid:
1.
tõhusa tuumaohutuskultuuri edendamine, kõrgeimate tuumaohutus- ja kiirguskaitsestandardite rakendamine ning tuumaohutuse jätkuv parandamine;
2.
kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundlik ja ohutu käitlemine, nimelt transport, eeltöötlus, töötlemine, ladustamine ja kõrvaldamine, ning endiste tuumaobjektide ja -rajatiste dekomisjoneerimine ja saneerimine;
3.
raamistike ja metoodikate väljatöötamine tuumamaterjali suhtes tõhusate ja tulemuslike kaitsemeetmete rakendamiseks kolmandates riikides.
Artikkel 3
Erimeetmed
1. Artikli 2 punktis 1 sätestatud eesmärki püütakse eelkõige saavutada järgmiste meetmete abil:
a)
toetuse andmine reguleerivatele asutustele ja tehnilistele tugiorganisatsioonidele ning;
b)
õigusraamistiku tugevdamine, eelkõige seoses tuumaelektrijaamade ja teiste tuumarajatiste läbivaatamise ja hindamise ning litsentsimis- ja järelevalvetegevusega;
c)
tõhusa õigusraamistiku, menetluste ja süsteemide edendamine, et tagada piisav kaitse radioaktiivsetest materjalidest, eelkõige kõrgaktiivsetest kiirgusallikatest lähtuva ioniseeriva kiirguse eest, ja selliste materjalide ohutu lõppladustamine;
d)
tõhusa korra kehtestamine, et ära hoida radioloogiliste tagajärgedega õnnetusi (sealhulgas õnnetusjuhtumiga seotud kiiritus) ning nende toimumise korral leevendada selliseid tagajärgi (näiteks keskkonnaseire radioaktiivsete heidete korral, leevendus- ja saneerimismeetmete kavandamine ja rakendamine ning koostöö riiklike ja rahvusvaheliste organisatsioonidega õnnetusjuhtumiga seotud kiirituse korral), ning hädaolukorras tegutsemise kavandamise, selleks valmisoleku ja sellele reageerimise, kodanikukaitse ning rehabilitatsioonimeetmete jaoks;
e)
toetuse osutamine tuumarajatiste ja -objektide ohutuse tagamisele seoses praktiliste kaitsemeetmetega, mille eesmärk on vähendada olemasolevat kiirgusest tulenevat ohtu töötajate ja kogu elanikkonna tervisele.
2. Artikli 2 punktis 2 sätestatud eesmärki püütakse eelkõige saavutada järgmiste meetmete abil:
a)
reguleerivate asutuste ja tehniliste tugiorganisatsioonide toetamine ning õigusraamistiku tugevdamine, eelkõige seoses kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundliku ja ohutu käitlemisega;
b)
kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundliku ja ohutu käitlemise eristrateegiate ja raamistike väljatöötamine ja rakendamine;
c)
olemasolevate rajatiste dekomisjoneerimise, endiste tuumarajatiste ja uraanikaevanduste pärandi saneerimise ning merre uputatud radioaktiivsete objektide ja materjalide kogumise ning käitlemise strateegiate ja raamistike väljatöötamine ja elluviimine;
3. Artikli 2 punktis 3 esitatud eesmärgid piirduvad tehniliste aspektidega, tagamaks et maake, lähtematerjale ja lõhustuvaid erimaterjale ei kasutata mingil muul kui kasutaja teatatud eesmärgil, ning seda püütakse eelkõige saavutada järgmiste meetmete abil:
a)
vajaliku õigusliku raamistiku, metoodikate, tehnoloogia ja lähenemisviiside kehtestamine tuumaenergiaalaste kaitsemeetmete rakendamiseks, sealhulgas lõhustuvate materjalide nõuetekohase arvestuse pidamiseks ja kontrolliks riigi ja käitajate tasandil;
b)
infrastruktuuri ja personali koolitamise toetamine.
4. Lõigetes 1 ja 2 osutatud meetmed võivad hõlmata meetmeid, millega edendatakse rahvusvahelist koostööd, sealhulgas rahvusvaheliste konventsioonide ja lepingute rakendamine ja järelevalve. Lisaks on meetmetes olulisel määral hõlmatud teadmussiirde element nagu näiteks teabevahetus, suutlikkuse suurendamine ning koolitus tuumaohutuse ja -uuringute valdkonnas, mille abil tugevdatakse saavutatud tulemuste jätkusuutlikkust. Meetmeid rakendatakse koostöös liidu liikmesriikide pädevate asutustega ja/või kolmandate riikide ametiasutuste, tuumaohutust reguleerivate asutuste ja neile tehnilist tuge pakkuvate organisatsioonidega ja/või asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, eelkõige IAEAga. Erilistel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel rakendatakse eespoolnimetatud lõike 1 punktidega b ja c seotud meetmeid koostöös liidu liikmesriikide käitajate ja/või pädevate organisatsioonidega ja kolmandate riikide tuumarajatiste käitajatega, nagu need on määratletud nõukogu direktiivi 2009/71/Euratom artikli 3 lõikes 1, ning tuumaobjektide käitajatega.
Artikkel 4
Vastavus, ühtsus ja vastastikune täiendavus
1. Artiklis 2 sätestatud erieesmärkide poole liikumist hinnatakse vastavalt järgmiste tulemusnäitajate abil:
a)
koostöö käigus kindlaks tehtud probleemide arv ja tähtsus;
b)
kasutatud tuumkütuse, tuumajäätmete ja dekomisjoneerimise strateegiate, asjaomase õigus- ja reguleeriva raamistiku ning projektide rakendamise väljatöötamise hetkeseis;
c)
asjaomaste tuumaenergiaalaste kaitsemeetmete aruannetes kindlaks tehtud probleemide arv ja tähtsus.
Enne projektide rakendamist ning võttes arvesse iga meetme eripära, määratakse vastavalt artikli 7 lõikele 2 kindlaks erinäitajad järelevalve, hindamise ja tulemuste läbivaatamise jaoks.
2. Komisjon tagab, et võetud meetmed on kooskõlas asjaomase partnerriigi jaoks koostatud liidu üldise strateegilise poliitikaraamistikuga ning eelkõige liidu arengu- ja majanduskoostöö poliitika ja programmide eesmärkidega.
3. Käesoleva määruse alusel antav finants-, majandus- ja tehniline abi täiendab muude rahastamisvahendite raames antavat liidu abi.
II JAOTIS
PROGRAMMITÖÖ JA VAHENDITE SUUNAV ERALDAMINE
Artikkel 5
Strateegiadokument
1. Käesoleva määruse alusel toimuvat ühenduse koostööd viiakse ellu tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendi üldise mitmeaastase strateegiadokumendi põhjal.
2. Strateegiadokument on koostöö üldine alus ning see koostatakse kuni seitsme aasta pikkuseks perioodiks. Strateegiadokumendis sätestatakse ühenduse strateegia käesoleva määruse alusel koostöö tegemiseks, võttes arvesse asjaomaste riikide vajadusi, ühenduse prioriteete, rahvusvahelist olukorda ja asjaomaste kolmandate riikide tegevust. Strateegiadokumendis märgitakse ka koostööga loodav lisaväärtus ning võimalused, kuidas vältida tegevuse kattumist teiste programmide ja algatustega, eelkõige selliste programmide ja algatustega, mida viivad läbi suuremad abiandjad ja sellised rahvusvahelised organisatsioonid, kes järgivad samasuguseid eesmärke.
3. Strateegiadokumendi eesmärk on luua ühenduse ning asjaomase kolmanda riigi või piirkonna koostööks sidus raamistik, mis on kooskõlas käesoleva määruse reguleerimiseseme ja reguleerimisalaga ning ühenduse eesmärkide, põhimõtete ja poliitikaga.
4. Strateegiadokumendi ettevalmistamisel kohaldatakse abi tõhusust käsitlevaid põhimõtteid nagu riiklik isevastutus, partnerlus, koordineerimine, ühtlustamine, abi saavate riikide või piirkondade süsteemidega vastavusse viimine, vastastikune aruandlus ning keskendumine tulemuste saavutamisele.
5. Komisjon kiidab strateegiadokumendi heaks kooskõlas artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. Komisjon vaatab strateegiadokumendi selle kehtivusaja keskel (või muul ajahetkel, kui see on vajalik) läbi ja vajadusel ajakohastab seda, järgides eelnimetatud menetlust.
Artikkel 6
Mitmeaastased sihtprogrammid
1. Mitmeaastased sihtprogrammid koostatakse artiklis 5 osutatud strateegiadokumendi põhjal. Mitmeaastased sihtprogrammid hõlmavad kahe kuni nelja aasta pikkust vahemikku.
2. Mitmeaastastes sihtprogrammides sätestatakse rahastamiseks valitud prioriteetsed valdkonnad, erieesmärgid, oodatavad tulemused, tulemusnäitajad ja kavandatud rahaeraldised, nii üldised kui ka prioriteetse valdkonna kohta ning sealhulgas eraldamata vahendite mõistlik reserv; rahaeraldised võidakse esitada vastavalt vajadusele vahemiku või miinimumina. Mitmeaastastes sihtprogrammides sätestatakse suunised tegevuse kattumise vältimiseks.
3. Mitmeaastased sihtprogrammid koostatakse partnerriikide või -piirkonna (piirkondade) taotluse alusel ja nendega peetava dialoogi alusel, kuhu kaasatakse sidusrühmad, selleks et tagada asjaomase riigi või piirkonna piisav isevastutus protsessi eest ja soodustada riiklike arengustrateegiate toetamist. Täiendavuse saavutamiseks ja tegevuse kattumise vältimiseks võetakse mitmeaastastes sihtprogrammides arvesse olemasolevat ja kavandatud rahvusvahelist koostööd, mis toimub eelkõige selliste rahvusvaheliste organisatsioonidega, kes järgivad samasuguseid eesmärke, ning artiklis 2 sätestatud valdkondade puhul suuremate abiandjatega. Mitmeaastastes sihtprogrammides märgitakse ka koostööga loodav lisaväärtus.
4. Komisjon võtab mitmeaastased sihtprogrammid vastu kooskõlas artikli 11 lõikes 2 viidatud kontrollimenetlusega. Komisjon vaatab kõnealused mitmeaastased sihtprogrammid läbi ja vajadusel ajakohastab neid, järgides eelnimetatud menetlust ja võttes arvesse artiklis 5 osutatud strateegiadokumendi läbivaatamise tulemusi.
III JAOTIS
RAKENDAMINE
Artikkel 7
Iga-aastased tegevusprogrammid
1. Iga-aastased tegevusprogrammid (edaspidi „tegevusprogrammid”) koostatakse vastavalt artiklites 5 ja 6 osutatud strateegiadokumendi ja mitmeaastaste sihtprogrammide põhjal. Tegevusprogrammid koostatakse kõigi kolmandate riikide või piirkondade suhtes ning nendes täpsustatakse käesoleva määrusega sätestatud koostöö rakendamisega seonduvaid üksikasju.
Erandjuhul, eelkõige siis, kui tegevusprogrammi ei ole veel vastu võetud, võib komisjon võtta sihtprogrammide põhjal vastu üksikmeetmeid, tuginedes samadele eeskirjadele ja menetlustele kui tegevusprogrammide puhul.
Ettenägematute ja nõuetekohaselt põhjendatud vajaduste, asjaolude või kohustuste korral võib komisjon vastu võtta erimeetmeid, mida ei ole sihtprogrammides sätestatud.
2. Tegevusprogrammides täpsustatakse taotletavad eesmärgid, sekkumisvaldkonnad, kavandatud meetmed ja projektid, oodatavad tulemused, juhtimismenetlused ja kavandatud rahastamise kogusumma. Tegevusprogrammid sisaldavad rahastatavate tegevuste kokkuvõtvat kirjeldust, igale tegevusele eraldatud esialgseid summasid, rakendamise kavandatavat ajakava ja vastavalt vajadusele erinäitajaid järelevalve, hindamise ja tulemuste läbivaatamise jaoks. Tegevusprogrammid sisaldavad vajadusel eelnevast koostööst saadud kogemusi.
3. Komisjon võtab sellised tegevusprogrammid, üksikmeetmed ja erimeetmed vastu kooskõlas artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. Komisjon võib sama menetlust järgides tegevusprogramme ja meetmeid muuta ja pikendada.
4. Erandina lõikest 3 ei nõuta artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlust järgmiste meetmete puhul:
i)
üksikmeetmed, mille puhul liidu rahaline abi ei ületa 5 miljonit eurot;
ii)
erimeetmed, mille puhul liidu rahaline abi ei ületa 5 miljonit eurot;
iii)
tehnilised muudatused tegevusprogrammides, üksikmeetmetes ja erimeetmetes.
Käesoleva lõike kohaldamisel on tehnilised muudatused kohandamised, näiteks:
-
rakendusperioodi pikendamine;
-
assigneeringute ümberjaotamine iga-aastastes tegevusprogrammides sisalduvate tegevuste, üksik- ja erimeetmete ning projektide vahel mitte rohkem kui 20 % võrra võrreldes esialgse eelarvega, kuid mitte rohkem kui 5 miljoni euro ulatuses või
-
iga-aastaste tegevusprogrammide, üksik- või erimeetmete eelarve suurendamine või vähendamine mitte rohkem kui 20 % võrra võrreldes esialgse eelarvega ning mitte rohkem kui 5 miljoni euro ulatuses,
tingimusel et need muudatused ei mõjuta märkimisväärselt algsete meetmete ja tegevusprogrammide eesmärke.
Käesolevas lõikes vastu võetud meetmetest teavitatakse Euroopa Parlamenti, nõukogu ja artikli 11 lõikes 1 osutatud komiteed ühe kuu jooksul nende vastuvõtmisest.
5. Nõuetekohaselt põhjendatud kiireloomulistel juhtudel, kui on vajalik ühenduse kiire reageerimine, et leevendada tuumaõnnetuse või radioloogiliste tagajärgedega õnnetuse tagajärgi, võtab komisjon vastu tegevusprogrammid või meetmed või muudab neid, kasutades selleks viivitamata kohaldatavaid rakendusakte, kooskõlas artikli 11 lõikes 3 osutatud menetlusega.
6. Komisjon võib otsustada ühineda mis tahes algatusega, mille on käivitanud samasuguseid eesmärke järgivad rahvusvahelised organisatsioonid ja suuremad abiandjad, tingimusel et asjaomane algatus on kooskõlas artiklis 1 sätestatud üldeesmärgiga. Vastav rahastamisotsus võetakse vastu kooskõlas käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 osutatud menetlusega.
Artikkel 8
Ühtsus ja vastastikune täiendavus
Mis tahes programmitöös või programmide läbivaatamises, mis leiab aset pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 236/2014 artiklis 17 osutatud vahearuande avaldamist, võetakse arvesse aruande tulemusi, leide ja järeldusi.
Artikkel 9
Rakendamine
Käesolevat määrust rakendatakse kooskõlas nõukogu määruse (EL) nr 236/2014 artikli 1 lõigetega 3 ja 4 ning artiklitega 3, 4, 5, 7, 8, 9, 12 ja 17, kui käesoleva määrusega ei ole sätestatud teisiti.
Artikkel 10
Aruanne
Komisjon jälgib käesoleva määruse kohaselt võetud meetmete rakendamisel tehtud edusamme ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule igal aastal käesolevas määruses osutatud aruande koostöö rakendamise kohta. Aruanne sisaldab teavet eelmisel aastal rahastatud meetmete kohta, järelevalve ja hindamise tulemuste kohta ning eelarveliste kulukohustuste ja maksete assigneeringute täitmise kohta, mis on esitatud riigi, piirkonna ja koostöövaldkonna kaupa.
IV JAOTIS
LÕPPSÄTTED
Artikkel 11
Komitee
1. Komisjoni abistab tuumaohutusalase koostöö komitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
3. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes nimetatud määruse artikliga 5.
Artikkel 12
Euroopa välisteenistus
Käesolevat määrust kohaldatakse vastavalt nõukogu otsuse 2010/427/EL artiklile 9.
Artikkel 13
Lähtesumma
1. Lähtesumma käesoleva määruse rakendamiseks aastatel 2014-2020 on 225 321 000 eurot.
2. Euroopa Parlament ja nõukogu kinnitavad iga-aastased assigneeringud mitmeaastase finantsraamistiku piirides.
Artikkel 14
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja aluslepingute kohaselt liikmesriikides vahetult kohaldatav.
Brüssel, 13. detsembrini 2013