РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 11 март 2014 година
за определяне на валидни за целия Европейски съюз цели за ефективност на мрежата за управление на въздушното движение и алармени прагове, отнасящи се за втория референтен период 2015-2019 г.
(текст от значение за ЕИП)
(2014/132/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 549/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. за определяне на рамката за създаването на единно европейско небе (Рамковия регламент) (1), и по-специално член 11, параграф 3, буква а) от него,
като има предвид, че:
(1)
В Регламент (ЕО) № 549/2004 има изискване да бъде създадена схема за ефективност на аеронавигационното обслужване и мрежовите услуги. По-специално в този регламент се изисква Комисията да приеме валидни за целия Европейски съюз цели за ефективност по отношение на ключовите за работната ефективност области на безопасността, околната среда, капацитета и ефективността на разходите. Допълнителни правила относно тези цели бяха определени в Регламент за изпълнение (ЕС) № 390/2013 на Комисията (2).
(2)
Валидните за целия Европейски съюз цели за ефективност, отнасящи се за втория референтен период, който обхваща календарните години от 2015 до 2019 включително, следва да бъдат определени сега.
(3)
На 29 юли 2010 г. Комисията назначи Орган за преглед на ефективността в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 549/2004 и член 3 от Регламент (ЕС) № 691/2010 на Комисията (3), който да я подпомага в прилагането на схемата за ефективност, и по-специално при определянето на валидни за целия Европейски съюз цели за ефективност.
(4)
За да се улесни приемането на валидни за целия Европейски съюз цели за ефективност, отнасящи се за втория референтен период, Органът за преглед на ефективността, с подкрепа от Комисията, проведе консултации с всички видове заинтересовани страни, изброени в член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 549/2004, относно подхода, който да бъде използван при определянето на тези цели за ефективност, както и на процесите за тяхното определяне и на индикативни интервали за техните стойности. Консултациите със заинтересованите страни продължиха от 25 януари 2013 г. до 3 юли 2013 г. В консултациите участва и Комитетът за секторен диалог, създаден съгласно Решение 98/500/ЕО на Комисията (4), а освен това всички европейски професионални организации на служители в сектора на гражданската авиация имаха възможност да направят свои коментари.
(5)
Като взе под внимание консултациите със заинтересовани страни, Органът за преглед на ефективността предложи в доклад, представен на Комисията на 27 септември 2013 г., валидни за целия Европейски съюз цели за ефективността, отнасящи се за втория референтен период. В доклада са описани направените допускания и логиката, използвана за определяне на предложените цели, както и съставът на групите от доставчици на аеронавигационно обслужване или на функционалните блокове от въздушно пространство, имащи сходни експлоатационни и икономически условия.
(6)
Определените в настоящото решение валидни за целия Европейски съюз цели за ефективност са в съответствие с Регламент (ЕО) № 549/2004 и с Регламент за изпълнение (ЕС) № 390/2013. Те са подготвени със съдействието на Органа за преглед на ефективността. Взети са под внимание консултациите със заинтересовани страни и приносът, получен от Управителния орган на мрежата, учреден съгласно член 6 от Регламент (ЕО) № 551/2004 на Европейския парламент и на Съвета (5) и член 3 от Регламент (ЕС) № 677/2011 на Комисията (6), както и приносите от Европейската агенция за авиационна безопасност (EASA) и от националните надзорни органи. Целите се базират на информацията, с която Комисията и Органът за преглед на ефективността са разполагали към 17 декември 2013 г.
(7)
Валидните за целия Европейски съюз цели за ефективност се базират на данни за държавите членки, както и за Норвегия и Швейцария.
(8)
Отнасящите се за ключовата за ефективността област на безопасността цели за ефективност, валидни за целия ЕС, са подготвени в сътрудничество с EASA. При приемането на документ с приемливи средства за осигуряване на съответствие и съответни указания в съответствие с Регламент за изпълнение (ЕС) № 390/2013 е необходимо EASA допълнително да изясни дефинициите на категориите на инструмента за анализ на риска (RAT), за да се осигури хармонизирано прилагане на валидните за целия Европейски съюз цели за ефективност в ключовата за ефективността област на безопасността, по-специално на дефиницията на категория В (способност за предоставяне на безопасни, но ограничени услуги по управление на въздушното движение - УВД). Консултации с EASA бяха проведени и относно валидните за целия Европейски съюз цели за ефективност в останалите ключови за ефективността области с оглед осигуряване на съгласуваност с първостепенните цели, свързани с безопасността.
(9)
Валидните за целия Европейски съюз цели за ефективност в ключовата за ефективността област на околната среда са определени спрямо базовата линия, съответстваща на показателите, постигнати в 2012 г., изчислени от Органа за преглед на ефективността, а именно 3,17 % за средната хоризонтална полетна ефективност по маршрута за действителната траектория и 5,15 % за средната хоризонтална полетна ефективност по маршрута за траекторията по последния попълнен план на полета.
(10)
За всяка година от референтния период валидните за целия Европейски съюз цели за ефективност в ключовата за ефективността област на капацитета, измерени като средно закъснение при управлението на потоците въздушно движение (ATFM), следва да съответстват на валидната за целия Европейски съюз цел за 2014 г., като се има предвид прогнозният трафик за втория референтен период.
(11)
Валидните за целия Европейски съюз цели за ефективност в ключовата за ефективността област на ефективността на разходите за всяка година от референтния период следва да бъдат представени в реално изражение по стойности от 2009 г. (EUR от 2009 г.), за да се даде възможност, inter alia, за сравняване с показателите от предходния референтен период.
(12)
Очакваното подобряване на ефективността на разходите във втория референтен период следва да бъде измервано спрямо установените разходи за 2014 г., възлизащи на 6242 милиона евро (7) (EUR от 2009 г.). Въз основа на най-новите приети стойности за трафика през 2014 г. (8) стойността по базовата линия за установените единични разходи за аеронавигационно обслужване се очаква да е 58,09 евро (EUR от 2009 г.). По този начин целта за ефективност на разходите е свързана с намаление на единичните разходи с 3,3 % годишно през втория референтен период. Стойността по базовата линия в размер на 58,09 евро (изразена в EUR от 2009 г.) е по-висока от зададената за 2014 г. валидна за целия Европейски съюз цел от 53,92 евро (EUR от 2009 г.), тъй като прогнозното количество на трафика за 2014 г. е по-малко от първоначално прогнозираното в Решение 2011/121/ЕС на Комисията (9).
(13)
Приетите стойности за трафика през втория референтен период са взети от сценария по ниския вариант на най-новата прогноза на STATFOR, публикувана на 30 септември 2013 г., според която годишният ръст на трафика ще възлезе на 1,2 %. Все пак дългият прогнозен период до края на 2019 г. е свързан с известна степен на неопределеност. Ето защо, в контекста на доклада на Комисията до Комитета за единно небе съгласно член 18, параграф 4 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 390/2013, Комисията следва до 2016 г. да преразгледа тези приети стойности за трафика в светлината на най-новата налична прогноза на STATFOR. Въз основа на това преразглеждане Комисията може да реши, ако е уместно, да промени валидните за целия Европейски съюз цели за ефективност за календарните години от 2017 до 2019, в съответствие с посоченото в член 17, параграф 1, буква а) от цитирания регламент.
(14)
Прогнозира се, че референтните установени разходи за втория референтен период ще намаляват средно с 2,1 % годишно.
(15)
Освен валидни за целия Европейски съюз цели за ефективност следва да бъдат зададени и алармени прагове, при чието надхвърляне да се задействат механизмите за предупреждение, споменати в Регламент (ЕС) № 390/2013.
(16)
Съгласно Регламент за изпълнение (ЕС) № 390/2013 местните цели не е необходимо непременно да съвпадат с валидните за целия Европейски съюз цели. Те трябва да бъдат в съответствие и адекватно да допринасят за постигането на валидните за целия Европейски съюз цели. Планът за ефективност, който съгласно Регламент за изпълнение (ЕС) № 390/2013 трябва да бъде съставен на равнище функционален блок въздушно пространство, следва да отразява това съответствие и неговия адекватен принос.
(17)
Настоящото решение следва да влезе в сила в деня на неговото публикуване с оглед да се улесни изготвянето на плановете за ефективност съгласно глава II от Регламент за изпълнение (ЕС) № 390/2013.
(18)
Мерките, предвидени в настоящото решение, са в съответствие със становището на Комитета за единно небе,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Валидни за целия Европейски съюз цели за ефективност в ключовата за ефективността област на безопасността
1. По отношение на втория референтен период валидните за целия Европейски съюз цели за ефективност в ключовата за ефективността област на безопасността са зададени в параграфи 2 и 3.
2. Валидните за целия Европейски съюз цели за ефективност в областта на управлението на безопасността, упоменати в раздел 1, точка 1.1, буква а) от приложение I към Регламент за изпълнение (ЕС) № 390/2013, се определят, както следва:
а)
не по-късно от 31 декември 2019 г. националните надзорни органи трябва да постигнат поне ниво В (10) за всички управленски цели в областта на безопасността („политика и цели за безопасност“, „управление на рисковете за безопасността“, „осигуряване на безопасност“, „насърчаване на безопасността“ и „култура на безопасност“);
б)
не по-късно от 31 декември 2019 г. доставчиците на навигационно обслужване трябва да постигнат поне ниво Г за управленските цели в следните области: „политика и цели за безопасност“, „управление на рисковете за безопасността“, „осигуряване на безопасност“, „насърчаване на безопасността“, както и поне ниво В за управленската цел „култура на безопасност“.
3. Валидните за целия Европейски съюз цели за ефективност в областта на управлението на безопасността, упоменати в раздел 1, точка 1.1, буква б) от приложение I към Регламент за изпълнение (ЕС) № 390/2013, се определят, както следва:
а)
не по-късно от 31 декември 2017 г., както и във всяка следваща година до края на втория референтен период държавите членки трябва чрез своите национални надзорни органи да осигуряват събирането и докладването до EASA на данни за степента на сериозност на събитията във връзка с цялостното управление на въздушното движение (УВД), определена по методиката на инструмента за анализ на риска (RAT), с оглед на класифицирането на поне 80 % от годишно докладваните нарушения, изразяващи се в минимално разделяне и нахлуване на писта, съответно с категории А (сериозни инциденти), Б (големи инциденти) и В (значителни инциденти) (11);
б)
не по-късно съответно от 31 декември 2017 г. и 2019 г. държавите членки трябва чрез своите национални надзорни органи да осигурят събирането и докладването до EASA на данни за степента на сериозност на събитията във връзка с цялостното управление на въздушното движение (УВД), определена по методиката на инструмента за анализ на риска (RAT), с оглед на класифицирането съответно на поне 80 % и поне 100 % от годишно докладваните специфични за УВС събития с категории АА (пълна невъзможност за предоставяне на обслужване по УВД), А (сериозна невъзможност за предоставяне на услуги по УВД), Б (частична невъзможност за предоставяне на услуги по УВД) и В (възможност за предоставяне на безопасни, но ограничени услуги по УВД);
в)
не по-късно съответно от 31 декември 2017 г. и 2019 г. доставчиците на аеронавигационни услуги трябва да докладват на националните надзорни органи за степента на сериозност на събитията във връзка с наземното управление на въздушното движение (УВД), определена по методиката на инструмента за анализ на риска (RAT), с оглед на класифицирането съответно на поне 80 % и поне 100 % от годишно докладваните нарушения, изразяващи се в минимално разделяне и нахлуване на писта, с категории А (сериозни инциденти), Б (големи инциденти) и В (значителни инциденти);
г)
не по-късно съответно от 31 декември 2017 г. и 2019 г. доставчиците на аеронавигационни услуги трябва да докладват на националните надзорни органи за степента на сериозност на събитията във връзка с наземното управление на въздушното движение (УВД), определена по методиката на инструмента за анализ на риска (RAT), с оглед на класифицирането съответно на поне 80 % и поне 100 % от годишно докладваните специфични за УВС събития с категории АА (пълна невъзможност за предоставяне на обслужване по УВД), А (сериозна невъзможност за предоставяне на услуги по УВД), Б (частична невъзможност за предоставяне на услуги по УВД) и В (възможност за предоставяне на безопасни, но ограничени услуги по УВД).
Член 2
Валидни за целия Европейски съюз цели за ефективност в ключовата за ефективността област на околната среда
По отношение на втория референтен период валидните за целия Европейски съюз цели за ефективност в ключовата за ефективността област на околната среда са, както следва:
1.
Средна хоризонтална полетна ефективност по маршрута със стойност от поне 2,6 % през 2019 г. за действителната траектория, съгласно съответната дефиниция в раздел 1, точка 2.1, буква а) от приложение I към Регламент за изпълнение (ЕС) № 390/2013.
2.
Средна хоризонтална полетна ефективност по маршрута със стойност от поне 4,1 % през 2019 г. за траекторията по полетен план, съгласно съответната дефиниция в раздел 1, точка 2.1, буква б) от приложение I към Регламент за изпълнение (ЕС) № 390/2013.
Член 3
Валидни за целия Европейски съюз цели за ефективност в ключовата за ефективността област на капацитета
За втория референтен период валидните за целия Европейски съюз цели за ефективност по отношение на ключовата за ефективността област на капацитета са: да се постигне за всяка календарна година такова средно закъснение за полет на управлението на потока на въздушното движение (УПВД) по маршрута, както е дефинирано в раздел 1, точка 3.1 от приложение I към Регламент за изпълнение (ЕС) № 390/2013, което да не надхвърля 0,5 минути.
Член 4
Валидни за целия Европейски съюз цели за ефективност в ключовата за ефективността област на ефективността на разходите
За втория референтен период валидните за целия Европейски съюз цели за ефективност по отношение на ключовата за ефективността област на ефективността на разходите са: да се постигнат по отношение на целия ЕС установени единични разходи за аеронавигационно обслужване по маршрута, както са дефинирани в раздел 1, точка 4.1, буква а) от приложение I към Регламент за изпълнение (ЕС) № 390/2013, в реално изражение (в EUR от 2009 г.) със стойности съответно: 56,64 евро за 2015 г., 54,95 евро за 2016 г., 52,98 евро за 2017 г., 51,00 евро за 2018 г. и 49,10 евро за 2019 г.
Член 5
Приети стойности
Настоящото решение се базира на приетите стойности, посочени в приложението.
Член 6
Алармени прагове
1. В случаите, при които действителният трафик, документиран от Органа за преглед на ефективността, се отклонява от приетите стойности за трафика с поне 10 % за дадена календарна година, може да бъде задействан механизмът за предупреждение на равнище ЕС по член 19, параграф 1 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 390/2013.
2. В случаите, при които действителният трафик, документиран от Органа за преглед на ефективността, се отклонява от прогнозните стойности за трафика, определени в съответния план за ефективност съгласно глава III от Регламент за изпълнение (ЕС) № 390/2013, с поне 10 % за дадена календарна година, може да бъде задействан механизмът за предупреждение на местно равнище по член 19, параграф 2 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 390/2013.
Член 7
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 11 март 2014 година.
KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,
11. märts 2014,
milles määratakse kindlaks kogu Euroopa Liitu hõlmavad lennuliikluse juhtimisvõrgu tulemuseesmärgid ja häiretasemed teiseks võrdlusperioodiks (aastateks 2015-2019)
(EMPs kohaldatav tekst)
(2014/132/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 549/2004, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (raammäärus), (1) eriti selle artikli 11 lõike 3 punkti a,
ning arvestades järgmist:
(1)
Määrusega (EÜ) nr 549/2004 nõutakse aeronavigatsiooniteenuste ja võrgustiku teenuste tulemuslikkuse kava kehtestamist. Eelkõige nõutakse selles, et komisjon võtaks põhilistes tulemusvaldkondades, nagu ohutus, keskkond, läbilaskevõime ja kulutõhusus, vastu kogu Euroopa Liitu hõlmavad tulemuseesmärgid. Neid eesmärke käsitlevad täiendavad eeskirjad on sätestatud komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 390/2013 (2).
(2)
Nüüd tuleks kindlaks määrata kogu Euroopa Liitu hõlmavad tulemuseesmärgid teiseks võrdlusperioodiks, mis hõlmab kalendriaastaid 2015 kuni 2019 (k.a).
(3)
29. juulil 2010 nimetas komisjon määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 11 lõike 2 ja komisjoni määruse (EL) nr 691/2010 (3) artikli 3 alusel ametisse tulemuslikkuse hindamise asutuse, et see abistaks komisjoni tulemuslikkuse kava rakendamisel, eelkõige kogu Euroopa Liitu hõlmavate tulemuseesmärkide kindlaksmääramisel.
(4)
Selleks et aidata kaasa kogu Euroopa Liitu hõlmavate teise võrdlusperioodi tulemuseesmärkide vastuvõtmisele, konsulteeris tulemuslikkuse hindamise asutus koostöös komisjoniga kõigi määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 10 lõikes 3 loetletud sidusrühmadega, et leppida kokku kogu Euroopa Liitu hõlmavate tulemuseesmärkide kindlaksmääramiseks kasutatav lähenemisviis, nende kindlaksmääramise menetlused ning soovituslikud vahemikud, millesse need peaksid jääma. Konsulteerimine sidusrühmadega toimus alates 25. jaanuarist 2013 kuni 3. juulini 2013. Töös osales komisjoni otsuse 98/500/EÜ (4) alusel moodustatud valdkonna dialoogikomitee ja kõigil Euroopa tsiviillennundussektori personali esindavatel asutustel oli võimalus esitada märkusi.
(5)
Võttes arvesse sidusrühmadega konsulteerimise tulemusi, esitas tulemuslikkuse hindamise asutus 27. septembril 2013 komisjonile edastatud aruandes kogu Euroopa Liitu hõlmavaid tulemuseesmärke käsitleva ettepaneku. Aruandes esitati kavandatud eesmärkide aluseks olevad eeldused ja loogika ning sarnase tegevus- ja majanduskeskkonnaga aeronavigatsiooniteenuste osutajate rühmade ja funktsionaalsete õhuruumiosade koosseis.
(6)
Käesolevas otsuses esitatud kogu Euroopa Liitu hõlmavad tulemuseesmärgid on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 549/2004 ja rakendusmäärusega (EL) nr 390/2013. Need koostati tulemuslikkuse hindamise asutuse abiga. Arvesse võeti sidusrühmadega peetud konsultatsioone ning panust, mis saadi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 551/2004 (5) artikli 6 ning komisjoni määruse (EL) nr 677/2011 (6) artikli 3 kohaselt võrgustiku haldusasutuselt, Euroopa Lennundusohutusametilt (EASA) ja liikmesriikide järelevalveasutustelt. Eesmärgid põhinevad teabel, mis oli komisjoni ja tulemuslikkuse hindamise asutuse valduses 17. detsembril 2013.
(7)
Kogu Euroopa Liitu hõlmavad tulemuseesmärgid põhinevad liikmesriike, Norrat ja Šveitsi käsitlevatel andmetel.
(8)
Käesolevas otsuses sätestatud kogu Euroopa Liitu hõlmavad tulemuseesmärgid ohutuse valdkonnas on koostatud koostöös EASAga. Rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 kohaste nõuete täitmise aktsepteeritud meetodite ja juhismaterjalide vastuvõtmisel peab EASA veelgi täpsustama riskianalüüsi vahendi kategooriate määratlusi, et tagada kogu Euroopa Liitu hõlmavate tulemuseesmärkide ühetaoline kohaldamine ohutusega seotud põhilises tulemusvaldkonnas, eelkõige seoses kategooria C (suutlikkus osutada lennuliikluse korraldamise valdkonnas ohutuid, kuid piiratud teenuseid) määratlusega. EASAga konsulteeriti ka kogu Euroopa Liitu hõlmavate teiste põhiliste tulemusvaldkondade tulemuseesmärkide üle, et tagada nende kooskõla esmatähtsate ohutuseesmärkidega.
(9)
Keskkonnaga seotud põhilise tulemusvaldkonna kogu Euroopa Liitu hõlmavad tulemuseesmärgid kehtestatakse 2012. aastal saavutatud tulemustasandite alusel, mille arvutab välja tulemuslikkuse hindamise asutus. Nendeks on 3,17 % marsruutlennu horisontaalse osa tegeliku trajektoori keskmise tõhususe näitaja puhul ja 5,15 % marsruutlennu horisontaalse osa keskmise tõhususe näitaja (võrreldes viimases esitatud lennuplaanis märgitud trajektooriga) puhul.
(10)
Võrdlusperioodi iga aasta puhul peaks läbilaskevõimega seotud põhilise tulemusvaldkonna kogu Euroopa Liitu hõlmav tulemuseesmärk, mida mõõdetakse aeronavigatsiooniteenuste osutamisest tingitud marsruutlennu ATFM-hilinemiste (ATFM-lennuliiklusvoo juhtimise) keskmise pikkusena, vastama 2014. aasta kogu Euroopa Liitu hõlmavale tulemuseesmärgile, võttes arvesse teise võrdlusperioodi lennuliiklusprognoosi.
(11)
Võrdlusperioodi iga-aastased kogu Euroopa Liitu hõlmavad kulutõhususega seotud põhilise tulemusvaldkonna tulemuseesmärgid tuleks esitada reaalväärtuses, kasutades 2009. aasta väärtusi (EUR2009), et seda oleks võimalik võrrelda muu hulgas eelmisel võrdlusperioodil saavutatud tulemustasemega.
(12)
Teise võrdlusperioodi kulutõhususe oodatavat paranemist tuleks võrrelda 2014. aasta kindlaksmääratud kuludega (6,242 miljardit eurot (7) väljendatuna EUR2009 väärtustes). 2014. aasta värskeimate liiklusprognooside (8) põhjal peaks kindlaksmääratud ühikuhinna alammäär olema 58,09 (EUR2009). Seega tuleks kulutõhususe eesmärgiga näha teisel võrdlusperioodil ette kindlaksmääratud ühikuhindade vähenemine 3,3 % aastas. 58,09 euro suurune (EUR2009) alammäär on kõrgem kui kogu Euroopa Liitu hõlmav 2014. aasta tulemuseesmärk 53,92 eurot (EUR2009), kuna 2014. aastaks prognoositud liiklusmaht on väiksem kui komisjoni otsuses 2011/121/EL (9) algselt ettenähtu.
(13)
Teise võrdlusperioodi liiklusprognoos pärineb STATFORi 30. septembril 2013 avaldatud värskeima prognoosi väikesest stsenaariumist, millest ilmneb liikluse keskmiseks aastaseks kasvuks 1,2 %. Prognoositava perioodi pikkus (2019. aasta lõpuni) tekitab aga teatavat ebakindlust. Seega peaks komisjon tema poolt ühtse taeva komiteele esitatava aruande (millele osutatakse rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 artikli 18 lõikes 4) kontekstis kõnealused liiklusprognoosid STATFORi poolt avaldatud värskeima prognoosi alusel 2016. aastaks läbi vaatama. Kõnealuse läbivaatamise põhjal võib komisjon teha vajaduse korral kõnealuse määruse artikli 17 lõike 1 punktiga a kooskõlas oleva otsuse vaadata läbi kogu ELi hõlmavad 2017.-2019. kalendriaasta tulemuseesmärgid.
(14)
Teise võrdlusperioodi kindlaksmääratud kulude vähenemiseks prognoositakse keskmiselt 2,1 % aastas.
(15)
Lisaks kogu ELi hõlmavatele tulemuseesmärkidele tuleks häiretasemeid suurendada selliselt, et need ületaksid taset, mille puhul võib aktiveerida rakendusmääruses (EL) nr 390/2013 osutatud häiremehhanismid.
(16)
Rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 kohaselt ei pea kohalikud eesmärgid olema kogu Euroopa Liitu hõlmavate tulemuseesmärkidega tingimata võrdsed. Need peaksid olema kõnealuste kogu Euroopa Liitu hõlmavate tulemuseesmärkidega kooskõlas ja piisavalt kaasa aitama nende saavutamisele. Tulemuslikkuse kavas, mis tuleb rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 kohaselt koostada funktsionaalsete õhuruumiosade tasandil, tuleks arvesse võtta kohalike eesmärkide kooskõla ja nende piisavat panust.
(17)
Selleks et kaasa aidata rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 II peatüki kohaste tulemuslikkuse kavade koostamisele, peaks käesolev otsus jõustuma selle avaldamise päeval.
(18)
Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas ühtse taeva komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Kogu Euroopa Liitu hõlmavad tulemuseesmärgid ohutuse valdkonnas
1. Teise võrdlusperioodi kogu Euroopa Liitu hõlmavad tulemuseesmärgid ohutuse valdkonnas on esitatud käesoleva otsuse lõigetes 2 ja 3.
2. Rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 I lisa 1. jao punkti 1.1 alapunktis a osutatud kogu Euroopa Liitu hõlmavad tulemuseesmärgid ohutusjuhtimise tulemuslikkuse valdkonnas on järgmised:
a)
hiljemalt 31. detsembriks 2019 peavad liikmesriikide järelevalveasutused kõigi juhtimiseesmärkide („ohutuspoliitika ja -eesmärgid”, „ohutusalane riskijuhtimine”, „ohutuse tagamine”, „ohutuse edendamine” ja „ohutu tegutsemine”) puhul saavutama vähemalt taseme C (10);
b)
hiljemalt 31. detsembriks 2019 peavad aeronavigatsiooniteenuste osutajad juhtimiseesmärkide „ohutuspoliitika ja -eesmärgid”, „ohutusalane riskijuhtimine”, „ohutuse tagamine” ning „ohutuse edendamine” puhul saavutama vähemalt taseme D ja juhtimiseesmärgi „ohutu tegutsemine” puhul vähemalt taseme C.
3. Rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 I lisa 1. jao punkti 1.1 alapunktis b osutatud kogu Euroopa Liitu hõlmavad tulemuseesmärgid raskusastmete kohaldamise valdkonnas on järgmised:
a)
31. detsembriks 2017 ja igal järgneval aastal kuni teise võrdlusperioodi lõpuni tagavad liikmesriigid riskianalüüsi vahendi metoodikaga väljaselgitatud ja raskusastmele „ATM Overall” vastavate lennuliikluse korraldamisega seotud vahejuhtumite kohta teabe kogumise oma järelevalveasutuste poolt ja selle edastamise EASA-le, et klassifitseerida vähemalt 80 % aasta jooksul fikseeritud hajutusmiinimumi rikkumise ja lennuraja loata hõivamisega seotud vahejuhtumitest kategooriatesse A (rasked vahejuhtumid), B (märkimisväärsed vahejuhtumid) ja C (olulised vahejuhtumid) (11);
b)
liikmesriigid tagavad, et nende järelvalveasutuste poolt raskusastmele „ATM Overall” vastavate lennuliikluse korraldamisega seotud vahejuhtumite kohta kogutud ning EASA-le esitatud andmetest on hiljemalt 31. detsembriks 2017 vähemalt 80 % ja hiljemalt 31. detsembriks 2019 vähemalt 100 % liigitatud riskianalüüsi vahendi metoodikal põhinevatesse raskusastmetesse, mis hõlmavad kategooriat AA (täielik suutmatus osutada ohutuid lennuliikluse korraldamisega seotud teenuseid), A (raske suutmatus osutada ohutuid lennuliikluse korraldamisega seotud teenuseid), B (osaline suutmatus osutada ohutuid lennuliikluse korraldamisega seotud teenuseid) ja C (suutlikkus osutada lennuliikluse korraldamise valdkonnas ohutuid, kuid piiratud teenuseid);
c)
hiljemalt 31. detsembriks 2017 ja 2019 esitavad aeronavigatsiooniteenuste osutajad liikmesriikide järelevalveasutustele aruanded riskianalüüsi vahendi metoodikaga väljaselgitatud ning lennuliikluse korraldamisega seotud ja maapinnal toimunud vahejuhtumite kohta, et klassifitseerida vastavalt vähemalt 80 % ja 100 % aasta jooksul fikseeritud hajutusmiinimumi rikkumise ja lennuraja loata hõivamisega seotud vahejuhtumitest kategooriatesse A (rasked vahejuhtumid), B (märkimisväärsed vahejuhtumid) ja C (olulised vahejuhtumid);
d)
hiljemalt 31. detsembriks 2017 ja 2019 esitavad aeronavigatsiooniteenuste osutajad liikmesriikide järelevalveasutustele aruanded riskianalüüsi vahendi metoodikaga väljaselgitatud ning lennuliikluse korraldamisega seotud ja maapinnal toimunud vahejuhtumite kohta, et klassifitseerida vastavalt vähemalt 80 % ja 100 % aasta jooksul fikseeritud lennuliikluse korraldamisega seotud vahejuhtumitest kategooriatesse AA (täielik suutmatus osutada ohutuid lennuliikluse korraldamisega seotud teenuseid), A (raske suutmatus osutada ohutuid lennuliikluse korraldamisega seotud teenuseid), B (osaline suutmatus osutada ohutuid lennuliikluse korraldamisega seotud teenuseid) ja C (suutlikkus osutada lennuliikluse korraldamise valdkonnas ohutuid, kuid piiratud teenuseid).
Artikkel 2
Kogu Euroopa Liitu hõlmavad tulemuseesmärgid keskkonna valdkonnas
Teise võrdlusperioodi kogu Euroopa Liitu hõlmavad tulemuseesmärgid keskkonna valdkonnas on järgmised:
1)
rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 I lisa 1. jao punkti 2.1 alapunktis a osutatud marsruutlennu horisontaalse osa tegeliku trajektoori keskmise tõhususe näitaja võrreldes tegeliku trajektooriga on 2019. aastal vähemalt 2,6 %;
2)
rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 I lisa 1. jao punkti 2.1 alapunktis b osutatud marsruutlennu horisontaalse osa keskmise tõhususe näitaja võrreldes viimases esitatud lennuplaanis märgitud trajektooriga on 2019. aastal vähemalt 4,1 %.
Artikkel 3
Kogu Euroopa Liitu hõlmavad tulemuseesmärgid läbilaskevõime valdkonnas
Teise võrdlusperioodi kogu Euroopa Liitu hõlmav tulemuseesmärk läbilaskevõime valdkonnas on igas kalendriaastas rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 I lisa 1. jao punktis 3.1 osutatud aeronavigatsiooniteenuste osutamisest tingitud marsruutlennu ATFM-hilinemiste (ATFM-lennuliiklusvoo juhtimine) keskmine pikkus minutites ühe lennu kohta, mis ei tohi ületada 0,5 minutit.
Artikkel 4
Kogu Euroopa Liitu hõlmavad tulemuseesmärgid kulutõhususe valdkonnas
Teise võrdlusperioodi kogu Euroopa Liitu hõlmav tulemuseesmärk kulutõhususe valdkonnas on rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 I lisa 1. jao punkti 4.1 alapunktis a osutatud kogu ELi hõlmav marsruudi aeronavigatsiooniteenuste keskmine kindlaksmääratud ühikuhind eurodes ja 2009. aasta reaalväärtuses: 2015. aastal 56,64 eurot, 2016. aastal 54,95 eurot, 2017. aastal 52,98 eurot, 2018. aastal 51,00 eurot ja 2019. aastal 49,10 eurot.
Artikkel 5
Eeldused
Käesolev otsus põhineb lisas esitatud eeldustel.
Artikkel 6
Häiretase
1. Kui tulemuslikkuse hindamise asutuse registreeritud tegelik lennuliikluse maht erineb lisas esitatud liiklusprognoosist konkreetse kalendriaasta jooksul vähemalt 10 %, võib aktiveerida rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 artikli 19 lõikes 1 osutatud kogu ELi hõlmava häiremehhanismi.
2. Kui tulemuslikkuse hindamise asutuse registreeritud tegelik lennuliikluse maht erineb rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 III peatükis esitatud vastavast tulemuslikkuse kavast konkreetse kalendriaasta jooksul vähemalt 10 %, võib aktiveerida rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 artikli 19 lõikes 2 osutatud kohaliku häiremehhanismi.
Artikkel 7
Jõustumine
Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
Brüssel, 11. märts 2014