РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2015/84 НА КОМИСИЯТА
от 21 януари 2015 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на мононатриев глутамат с произход от Индонезия
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 9, параграф 4 от него,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
С Регламент за изпълнение (ЕС) № 904/2014 (2) („регламента за временните мерки“) Европейската комисия („Комисията“) наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на мононатриев глутамат с произход от Индонезия, считано от 22 август 2014 г.
(2)
Процедурата бе започната на 29 ноември 2013 г. вследствие на жалба, подадена на 16 октомври 2013 г. от Ajinomoto Foods Europe SAS („жалбоподателя“) - единствения производител на мононатриев глутамат в Съюза, представляващ съответно 100 % от общото производство на мононатриев глутамат в Съюза.
(3)
Както е посочено в съображение 20 от регламента за временните мерки, разследването на дъмпинга и вредата обхваща периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследвания период“). Тенденциите, които са от значение за оценка на вредата, бяха разгледани за периода от 1 април 2010 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
2. Последваща процедура
(4)
След оповестяването на основните факти и съображения, въз основа на които беше наложено временно антидъмпингово мито („оповестяване на временните заключения“), няколко заинтересовани страни направиха писмени изявления, в които изложиха своето становище относно временните заключения. На страните, които пожелаха да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност.
(5)
Комисията разгледа устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, и в случаите, в които това беше счетено за целесъобразно, внесе съответните изменения във временните заключения.
(6)
Комисията информира всички страни за основните факти и съображения, въз основа на които възнамерява да наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на мононатриев глутамат с произход от Индонезия и окончателно да събере сумите, обезпечени с временното мито („оповестяване на окончателните заключения“). На страните бе даден срок, в който да представят своите коментари относно оповестяването на окончателните заключения.
(7)
Коментарите, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани и взети под внимание, когато това беше счетено за целесъобразно.
3. Извадка
(8)
Поради липсата на коментари относно методиката за съставяне на извадката от несвързани вносители временните заключения в съображения 7 - 19 от регламента за временните мерки се потвърждават.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(9)
Както е посочено в съображение 21 от регламента за временните мерки, разглежданият продукт е мононатриев глутамат с произход от Индонезия, класиран понастоящем в код по КН ex 2922 42 00 („разглежданият продукт“). Мононатриевият глутамат е добавка в храните и се използва предимно като овкусител за супи, бульони, рибни и месни ястия, смеси от подправки и готови храни. Произвежда се под формата на бели кристали без мирис, с различни размери. Мононатриевият глутамат се използва и в химическата промишленост за приложения, които не са свързани с производството на храни, например за производството на почистващи препарати. Предлага се в различни по размер опаковки - от пакетчета от 0,5 g за крайния потребител до чували от 1 000 kg за разпространение на едро в насипно състояние. По-малките опаковки са за продажба на частни потребители от търговците на дребно, а по-големите - от 20 и повече килограма, са предназначени за промишления сектор. Освен това съществуват и различни степени на чистота на продукта. Характеристиките на мононатриевия глутамат обаче не се различават независимо от размера на опаковката или от степента на чистота на продукта.
(10)
Поради липсата на коментари относно разглеждания продукт и сходния продукт заключенията в съображения 21 - 25 от регламента за временните мерки се потвърждават.
В. ДЪМПИНГ
1. Нормална стойност
(11)
Поради липсата на коментари относно нормалната стойност изложеното в съображения 26 - 31 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2. Експортна цена
(12)
И двамата оказали съдействие производители износители от Индонезия отново изтъкнаха, че продажните цени за свързаните с тях дружества са били определени както при сделка между несвързани лица при справедливи пазарни условия и че експортната цена следва да се определи въз основа на продажната цена между дружеството майка в Индонезия и първия свързан клиент, а не въз основа на конструираната експортна цена.
(13)
В подкрепа на това твърдение и двамата производители износители заявиха, че няма доказателства между дружеството майка в Индонезия и свързаните с него дружества да е имало кръстосано компенсиране между продукти или други разходи. По тази причина заключенията, изложени в съображение 37 от регламента за временните мерки, не е трябвало да се основават на тези елементи.
(14)
Освен това един производител износител заяви, че свързаното с него дружество в Съюза не е вносител, а посредник, който е препродавал продукта в Съюза преди митническо оформяне. Същият производител износител заяви, че въз основа на това заключенията в съображение 37 от регламента за временните мерки - а именно че трансферната цена между свързаните дружества не е била на равнище, което би позволило на свързаните вносители да получат разумна печалба в Съюза, не са приложими.
(15)
Веднага следва да се отбележи, че наличието на съдружие между износителя и вносителя представлява достатъчно основание Комисията да разглежда действителните експортни цени като ненадеждни, тъй като това е една от причините, поради които може да се приеме, че действителните експортни цени не са надеждни. Поради съществуването на съдружие между доставчика и вносителя цените, начислявани от доставчика на свързаното с него дружество в Съюза, са трансферни цени, които не са формирани вследствие на преговори между несвързани лица при справедливи пазарни условия, каквато е обичайната практика между независими дружества. Освен това е ясно, че разходите за дейностите на свързаното дружество и реализираният от него марж на печалбата на практика намаляват сумата, получена от производителя износител, доколкото те обикновено се поемат от вносителя.
(16)
Освен това в конкретния случай при разследването беше установено, че съответните свързани дружества не реализират устойчив марж на печалба в Съюза. Във връзка с това на първо място следва да се отбележи, че не беше възможно да се използва маржът на печалбата на един оказал съдействие несвързан вносител, тъй като информацията е поверителна и не може да се разкрива на конкуренти. По тази причина като база за сравнение бе използван маржът на печалбата от предишна процедура за друг химически продукт, произвеждан от сходна промишленост и внасян в Съюза при сходни обстоятелства, както в настоящия случай (3). Този марж на печалбата е възможно най-обективната налична база с цел да се постигне задоволителна оценка на експортната цена при сделка между несвързани лица при справедливи пазарни условия. Използваният разумен марж на печалбата е 5 %. Тъй като печалбата, реализирана от свързани дружества в Съюза, е значително под този праг и като се има предвид неустойчивият ѝ характер, трансферната цена не би могла да се счита за надеждна.
(17)
Освен това не е задължително да се представят доказателства, че между свързаните дружества действително е имало кръстосано компенсиране или че определени разходи на вносителя, които обикновено се поемат от него, са били платени от някоя от страните. Както бе посочено по-горе, тези разходи винаги се правят от свързаното дружество, ако то осъществява продажба и внос. Вследствие на съдружието между свързаните дружества не може да бъде изключено наличието на кръстосано компенсиране с други продукти или на такива разходи и поради това трансферните цени не са надеждни.
(18)
Няма значение също така дали свързаното дружество в Съюза в пълна степен изпълнява функциите на вносител, или някакви други функции. Същественият фактор е дали експортната цена на границата на Общността е надеждна. Както се посочва в съображение 15 по-горе, при настоящото разследване беше установено, че равнищата на цените между свързаните дружества в Съюза не позволяват реализирането на разумен марж на печалба. Нито един от износителите не представи доказателства защо този марж на печалбата би бил нецелесъобразен, и поради това твърденията в това отношение следва да бъдат счетени за необосновани. Няма основания и доводът, че едно от свързаните дружества не е изпълнявало функциите на вносител в Съюза, тъй като, както беше споменато по-горе, няма значение какви точно функции осъществява дружеството в Съюза. Освен това обстоятелството, че дружеството е изпълнявало само някои функции на вносител, неизбежно намира отражение в размера на разходите по продажбите, общите и административните разходи на свързаните дружества, но категорично не се отразява върху използвания марж на печалбата. Следва да се отбележи и друго обстоятелство - фактът, че определени дейности се извършват от свързаното дружество преди вноса, не означава, че експортната цена не може да бъде конструирана на основата на цената на препродажбата на първия независим клиент с необходимите корекции в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент.
(19)
След оповестяването на окончателните заключения двамата оказали съдействие производители износители от Индонезия отново представиха съображенията си относно определянето на експортната цена. Единият производител износител оспори констатациите, изложени в съображение 15 - а именно че самото съдружие между износителя и вносителя е достатъчно основание Комисията да разглежда действителните експортни цени като ненадеждни, и заяви, че това би било в противоречие с член 2, параграф 9 от основния регламент. Освен това според същия производител износител доводите, изложени в съображение 17, че някои разходи се извършват от свързаното дружество, ако то извършва продажба и внос, не се основават на фактите по случая. На последно място, според същия производител износител Комисията не е обърнала внимание на факта, че цените за свързаното дружество и цените за независими клиенти в Съюза са сходни.
(20)
Другият производител износител отново изтъкна, че за определянето на експортната цена следва да се вземе предвид експортната му цена за първия независим клиент на границата на Съюза, и подчерта, че свързаното дружество е действало само като посредник, както и че - наред с други дейности - митническото оформяне се е извършвало от несвързаните клиенти в Съюза.
(21)
В отговор на тези твърдения следва да се отбележи, че в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент Комисията счита, че въз основа на фактите по случая експортните цени следва да бъдат конструирани поради наличието на съдружие между износителите и свързаните страни. При разследването беше установено, че през разследвания период съответните свързани страни действително не са реализирали устойчив марж на печалбата в Съюза. С оглед на това функцията на свързаното дружество в Съюза не е от значение, за да се определи дали в настоящия случай експортните цени следва да бъдат конструирани. Също така, както се посочва в съображение 18 по-горе, обстоятелството, че свързаните дружества извършват само определени функции, не е пречка за прилагането на член 2, параграф 9 от основния регламент, а намира отражение в по-малките разходи по продажбите, общи и административни разходи, които да бъдат приспаднати от цената, на която разглежданият продукт е препродаден за първи път на независим купувач. На последно място следва също да се отбележи, че производителите износители не представиха никакви нови фактически доказателства, въз основа на които да се променят тези заключения. По отношение на твърдението за сходни цени за свързани и несвързани клиенти в Съюза следва да се отбележи, че то е разгледано в съображение 37 от регламента за временните мерки. При разследването беше установено, че въпреки сходните цени за независими клиенти трансферните цени между свързаните дружества не са били на равнище, което би позволило на свързаните вносители да реализират устойчива печалба в Съюза. Поради това тези доводи следва да бъдат отхвърлени.
(22)
Доводите относно използването на конструирани експортни цени в рамките на настоящото разследване следва да бъдат отхвърлени.
(23)
Същите двама производители износители заявиха, че ако въпреки доводите им, посочени в съображения 12 - 14, експортните цени се конструират, разумният марж на печалба от 5 %, използван за конструиране на експортната цена, е завишен и вместо него следва да се използва действителният марж на печалбата на свързаните с тях дружества, тъй като цените между свързаните страни са били същите, както за независими клиенти.
(24)
Въз основа на изложеното в съображения 15 - 18 относно надеждността на трансферните цени и на маржовете на печалбата на свързаните дружества в Съюза, този довод следва да се отхвърли. Във всеки случай корекциите на разходите в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент се основават на собствените разходи по продажбите, общите и административните разходи на съответните дружества и следователно отразяват дейностите на тези дружества независимо от изпълняваните от тях функции. Следователно този довод следва да се отхвърли.
(25)
Един от горепосочените производители износители заяви, че за конкретни сделки с дружество, което не е свързано с производителя износител, експортната цена е следвало да се основава на действително платената или платима цена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент. Комисията констатира обаче, че тези продажби не са експортни продажби за Съюза. Въз основа на това съответните сделки не бяха взети предвид при определянето на експортната цена. След оповестяването на окончателните заключения този производител износител оспори изключването на тези сделки въз основа на това, че Комисията следва да вземе предвид всички продажби на произведения от него разглеждан продукт в Съюза. За определянето на експортната цена обаче бяха взети предвид всички продажби за съответния независим клиент. Всяка следваща сделка от този независим клиент не трябва да се взема под внимание, тъй като, първо, тези сделки не са експортни продажби по смисъла на член 2, параграфи 8 и 9 от основния регламент, и второ, съществува риск от двойното им отчитане. Въз основа на това твърдението на производителя износител бе отхвърлено.
(26)
Поради липсата на други коментари относно определянето на експортната цена заключенията в съображения 32 - 38 от регламента за временните мерки се потвърждават.
3. Сравнение
(27)
След оповестяването на временните заключения двамата оказали съдействие производители износители оспориха факта, че разходите за преместване на стоки от завода до склада се считат за вътрешни логистични разходи и съответно не се отразяват върху съпоставимостта на цените.
(28)
Единият производител износител е разполагал с няколко разпределителни склада на вътрешния пазар, от които мононатриевият глутамат е бил изпращан на крайните клиенти. Този производител износител твърди, че транспортните разходи от завода до складовете следва да се считат за разходи за превоз на вътрешния пазар и следва да бъдат приспаднати от нормалната стойност, тъй като при експортните продажби няма такива разходи. Другият производител износител изтъкна, че в някои случаи разходите за преместването на стоките до склада може да бъдат обвързани с конкретни фактури и следователно са пряк разход по продажбите, който е включен в цената, начислявана за сметка на клиентите, а това има отражение върху съпоставимостта на цените. Поради това тези разходи следва да бъдат приспаднати от нормалната стойност.
(29)
Складовете се считат за част от помещенията на производителя износител, а продуктът е готов за продажба едва от момента, в който постъпи в склада. Разстоянието от склада до завода е без значение, както и това дали транспортирането от завода до склада може да бъде обвързано с конкретна сделка за продажба на вътрешния пазар, тъй като тези разходи обикновено се правят преди продажбата и следователно не са пряк разход по продажбите, който има отражение върху съпоставимостта на цените. С оглед на това въз основа на член 2, параграф 10, буква д) от основния регламент твърденията по този въпрос следва да се отхвърлят.
(30)
След оповестяването на временните заключения оказалият съдействие производител износител, който изнася мононатриев глутамат посредством свързано дружество извън Съюза, изтъкна, че осъщественият от него износ не следва да бъде коригиран в съответствие с член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент, тъй като свързаното дружество извън Съюза не действа в качеството на посредник и не работи с комисиона. Същият производител износител заяви също така, че надценката на свързаното дружество, въз основа на която е извършена корекцията, няма отражение върху съпоставимостта на цените, тъй като при конструирането на експортната цена Комисията вече е приспаднала разумен марж на печалба за свързаното дружество в Съюза, която обхваща всички маржове на печалба за всички сделки между дружествата. Производителят износител заяви също така, че ако изобщо се приспадат някакви разходи, от експортната цена на свързаното дружество извън Съюза следва да бъдат приспаднати само разходите по продажбите, общите и административните разходи.
(31)
При разследването беше установено, че свързаното дружество извън Съюза е начислявало надценка за всички експортни продажби за Съюза. Надценката оказва влияние върху съпоставимостта на цените, тъй като се прилага само за експортните продажби, а не и за продажбите на вътрешния пазар. Твърдението, че маржът на печалбата на свързаното дружество вече е бил взет предвид при конструирането на експортната цена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, не може да бъде прието. Корекциите в съответствие с член 2, параграфи 9 и 10 от основния регламент имат различна цел, правят се отделно, ясно се разграничават една от друга и се уреждат от различни материалноправни норми. Член 2, параграф 9 от основния регламент има за цел да се определи надеждна експортна цена, а член 2, параграф 10 от основния регламент - да се осигури съпоставимост между експортната цена и нормалната стойност. След като експортната цена бъде надлежно установена в съответствие с член 2, параграф 8 или 9 от основния регламент, всички допълнителни корекции в съответствие с член 2, параграф 10 вече не засягат самата експортна цена и по никакъв начин нямат за цел да се определи нормалната стойност и експортната цена. С оглед на това оказалият съдействие производител износител не отчита замисъла на корекцията по член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент, чиято цел не е да се определи самата експортна цена, а цената да стане съпоставима с нормалната стойност. Поради тази причина разумният марж на печалбата, приспаднат съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент, не обхваща всички възможни надценки, реализирани по същия канал за продажби. Що се отнася до сумата, която трябва да бъде коригирана, направената корекция отразява действително начисляваната надценка между свързаните дружества и следователно действително има отражение върху цените и съпоставимостта на цените. Поради това няма основание тя да бъде заменена с друга хипотетична сума. На последно място, Комисията има право да вземе предвид факта, че свързаното дружество извън Съюза получава плащане (под формата на надценка, която остава за свързаното дружество, за фактурираните от него продажби на клиенти в Съюза). За да може да изпълни условията за предприятие, което за тези плащания подлежи на облагане с корпоративен данък в съответната държава извън Съюза (в която ставката на корпоративния данък е значително по-ниска, отколкото в Индонезия), свързаното дружество трябва да осъществява реална стопанска дейност в нея. Индонезийският производител износител не може едновременно да се стреми да обезпечи благоприятните данъчни условия, произтичащи от присъствието и от икономическата дейност на свързаното дружество в държава извън Съюза, и успоредно с това в рамките на антидъмпинговата процедура да твърди, че свързаното дружество не осъществява никаква икономическа дейност. Поради това тези доводи следва да бъдат отхвърлени.
(32)
След оповестяването на окончателните заключения производителят износител повтори твърденията си относно корекцията във връзка с надценката на свързаното с него дружество и оспори позоваването на данъчни съображения в рамките на антидъмпингово разследване. Производителят износител посочи също така, че макар да не оспорва факта, че свързаното с него дружество извършва търговска дейност в съответната трета държава, тя е ограничена по отношение на разглеждания продукт. Повторно бе изтъкнат доводът, че дейността на свързаното дружество ясно се различава от дейността на посредник и че то не получава комисиона от производителя износител във връзка с продажбите за Съюза. На последно място, производителят износител повтори твърдението си, че при конструирането на експортната цена Комисията вече е приспаднала разумен марж на печалба за свързаното дружество в Съюза, която обхваща всички маржове на печалба за всички сделки между дружествата. Във връзка с това производителят износител заяви, че при последователни продажби между свързани дружества практиката на Комисията действително би била да се приспадне само маржът на печалбата на свързаното дружество, което извършва преки продажби на независими клиенти в Съюза, а не маржовете на печалбата на другите свързани дружества в рамките на същия канал за продажби.
(33)
Следва да се отбележи, че в конкретния случай съществуването на отделен данъчен субект говори за това, че свързаната страна извън Съюза извършва значими икономически дейности, тъй като по националното данъчно право се изисква дружеството да осъществява такива дейности. В настоящия случай и както бе обяснено в съображение 31, Комисията взе под внимание обстоятелството, че съответният производител износител има свързана страна извън Съюза, която осъществява значима икономическа дейност, както и това, че свързаната страна извън Съюза е приспадала надценката за всяка сделка за продажба на разглеждания продукт между свързаните страни, което се отразява върху съпоставимостта на цените за износ на мононатриев глутамат за Съюза. Освен това, както се посочва в съображение 31, сумата, въз основа на която е направена корекцията, отразява действителната и проверена надценка, начислявана между свързаните дружества, и поради това точно отразява и дейностите на свързаното дружество. Поради това тези доводи следва да бъдат отхвърлени.
(34)
След оповестяването на временните заключения същият производител износител възрази относно корекцията за комисионите, платени върху експортната цена, с довода, че те не са преки разходи за продажби, а са се плащали на месечна база, поради което не могат да се обвържат с конкретна сделка по продажба и нямат отражение върху съпоставимостта на цените. Според производителя износител платените комисиони са имали отражение само между свързаните дружества и следователно член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент е неприложим. Въз основа на допускането, че двамата със свързаното дружество се разглеждат като един икономически субект, производителят износител заяви също така, че всяко прехвърляне на парични средства в рамките на този икономически субект не би представлявало разход или приход за него.
(35)
При разследването беше установено, че съгласно сключен комисионен договор между производителя износител и свързаното с него дружество се дължат комисиони, когато производителят износител в Индонезия продава пряко на независими клиенти на пазара на Съюза (а не чрез свързаното с него дружество). Платената комисиона е пряко свързана с нетната стойност на продажбите. Вследствие на това пряката връзка между продажбата и платената комисиона има отражение върху съпоставимостта на цените съгласно член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент.
(36)
На последно място, предположението, че свързаните дружества се разглеждат като един икономически субект, е неточно. При разследването беше установено, че самият производител износител разполага с напълно функционален експортен отдел и не е имало дублиране на свързаните с износа задачи между производителя износител и свързания вносител. Поради това свързаното дружество не може да се счита за вътрешен отдел по продажбите и тези доводи следва да бъдат отхвърлени.
(37)
От друга страна, ако експортните цени бъдат коригирани въз основа на член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент, производителят износител заяви, че платените комисиони следва също така да бъдат изключени от разходите по продажбите, общите и административните разходи на свързаното дружество, които са били приспаднати от цената при препродажба на първия независим клиент в Съюза в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. Съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент обаче при конструирането на надеждна експортна цена всички разходи, направени между вноса и препродажбата, следва да се приспаднат от цената при препродажба на първия независим клиент в Съюза и няма правно основание тези разходи да се компенсират с някакви приходи, както иска производителят износител. Освен това разходите по продажбите, общите и административните разходи на свързаното дружество в Съюза се отнасят за различен канал за продажби (т.е. чрез свързания клиент) спрямо приходите от комисиони, които спадат към канала за продажби на несвързани клиенти. На последно място, корекцията във връзка с надценката в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент и определянето на експортната цена в съответствие с параграф 8 или 9 от същия член имат различна цел и представляват два различни етапа от анализа на дъмпинга.
(38)
След оповестяването на окончателните заключения производителят износител повтори твърденията си относно комисионата, описана в съображение 35, и изрази становище, че би било непоследователно, от една страна, да се приеме, че трансферните цени между свързани страни не са надеждни, а - от друга страна, експортната цена да бъде коригирана въз основа на сключения комисионен договор между свързаните страни. Производителят износител оспори също така констатациите, изложени в съображение 35, че платената комисиона е пряко свързана с нетната стойност на продажбите и следователно съществува пряка връзка между продажбата и платената комисиона, което има отражение върху съпоставимостта на цените, с довода, че комисионата се е плащала веднъж месечно и между страните не е имало обмен на подробна информация относно метода за изчисляването ѝ.
(39)
Производителят износител не представи допълнителни сведения, нито допълнителна фактическа информация, с които да обоснове твърденията си и въз основа на които да се променят посочените по-горе заключения. С оглед на това заключенията, изложени в съображения 35 - 37, се потвърждават.
(40)
След оповестяването на временните заключения един производител износител поиска да се направи корекция на нормалната стойност за разходите за реклама и търговски стимули. Производителят износител изтъкна, че тези разходи не възникват при експортните продажби за Съюза, но оказват пряко влияние върху продажната цена на вътрешния пазар. В подкрепа на това твърдение производителят износител заяви, че поне в някои случаи тези разходи могат да бъдат проследени до конкретни продажби на вътрешния пазар. На последно място, същият производител износител заяви, че разходите за реклама и търговски стимули отразяват различни равнища на търговия - от една страна, на вътрешния пазар (където мононатриевият глутамат се продава директно на търговци на дребно), и продажбите за Съюза, от друга страна (за търговци и дистрибутори).
(41)
При разследването беше установено, че разходите за реклама и търговски стимули са обвързани най-вече с клиентски сметки, а не с конкретни сделки за продажба. Те се извършват независимо от това дали продуктът в крайна сметка е бил продаден. Освен това при разследването стана ясно, че разходите, за които се твърди, че са обвързани с конкретна сделка по продажба, в действителност не са били отразени в цената. Въз основа на това беше направено заключението, че разходите за реклама и търговски стимули нямат отражение върху цените и съпоставимостта на цените и съответно твърдението следва да бъде отхвърлено.
(42)
Един производител износител заяви, че мононатриевият глутамат на големи кристали (според големината на частиците) има различни физични характеристики и е бил продаван на различно равнище на търговия в сравнение с мононатриевия глутамат, изнасян за Съюза. Поради това производителят износител заяви, че мононатриевият глутамат на големи кристали следва да бъде изключен при определянето на нормалната стойност.
(43)
При разследването беше установено, че продуктът се предлага с различна големина на частиците: на прах или на фини, малки, обикновени и големи кристали. Всички те са включени в продуктовия обхват, тъй като имат еднакви основни характеристики и крайни приложения и са взаимозаменяеми. Поради това при определянето на нормалната стойност следва да бъдат включени всички видове на продукта. Освен това при разследването беше установено, че различната големина на частиците не е фактор, свързан с определянето на разходите.
(44)
Също така при разследването беше установено, че клиентите на вътрешния пазар, които са купували мононатриев глутамат на големи кристали, са купували продукта и с друга големина на частиците. Няма доказателства, че наблюдаваната разлика в цените на мононатриевия глутамат на големи кристали е свързана с физичните характеристики на продукта или с равнището на търговия, тъй като разликата в цените би могла да се свърже с други фактори, например с конкретни клиенти или с купуваните обеми. Също така производителят износител не представи в количествено изражение предполагаемата разлика във физичните характеристики. Поради това твърденията в това отношение следва да бъдат отхвърлени.
(45)
Поради липсата на други коментари относно сравнението заключенията в съображения 39 - 46 от регламента за временните мерки се потвърждават.
4. Дъмпингови маржове
(46)
Поради липсата на коментари използваната методика за изчисляване на дъмпинговите маржове, посочена в съображения 47 и 48 от регламента за временните мерки, се потвърждава.
(47)
Предвид изключването на някои сделки при определянето на експортната цена за един производител износител съгласно описаното в съображение 25 и поради липсата на други коментари окончателните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF (стойност, застраховка и навло) на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,2 %
PT. Miwon Indonesia
13,3 %
Всички други дружества
28,4 %
Г. ВРЕДА
1. Определяне на промишлеността на Съюза и на производството на Съюза
(48)
Заинтересованите страни отново заявиха, че Комисията следва да изключи оказалия съдействие производител от Съюза от промишлеността на Съюза поради неоказването на съдействие от свързан с него производител износител в Индонезия. Изтъкнат бе доводът, че тези отношения може да имат отражение върху цялостната картина по отношение на вредата.
(49)
Страните не представиха никаква нова информация или доказателства за това. По-конкретно страните не обосноваха твърдението си до каква степен това би могло да има отражение върху цялостната картина по отношение на вредата. Както се посочва в съображение 53 от регламента за временните мерки, в този случай не е необходимо оказалият съдействие производител износител да бъде изключен от промишлеността на Съюза въпреки връзката му с неоказалия съдействие производител износител в Индонезия, тъй като този единствен производител в Съюза оказа пълно съдействие на Комисията по време на разследването и бе извършена пълна проверка на дейността му. С оглед на това липсата на съдействие от един индонезийски производител износител по никакъв начин не оказа влияние върху провеждането на разследването. Поради това този довод следва да бъде отхвърлен.
(50)
След оповестяването на заключенията заинтересованите страни повториха твърдението си, че оказалият съдействие производител от Съюза следва да бъде изключен от промишлеността на Съюза поради неоказването на съдействие от свързан с него производител износител в Индонезия. Страните изтъкнаха, че неоказването на съдействие от страна на свързания производител износител в Индонезия може да има отражение върху цялостната картина по отношение на вредата за промишлеността на Съюза. По същество те твърдят, че цените на мононатриевия глутамат се договарят в световен мащаб и че поради тези отношения съществува риск от кръстосано компенсиране, което се изразява в по-ниски цени за клиентите на пазара в Съюза и по-високи цени на пазара в трети държави. Като не е оказал съдействие при разследването, свързаният производител износител в Индонезия не е дал възможност на Комисията да провери дали е имало кръстосано компенсиране.
(51)
Страните само изтъкнаха този довод, без да го обосноват с никакви доказателства. Във всеки случай, няма данни цените, начислявани от производителя от Съюза на клиентите му на пазара в Съюза, които бяха проверени по време на разследването, да са били занижени от съображения за кръстосано компенсиране. Напротив, както се посочва в съображение 100 от регламента за временните мерки, през разглеждания период цените на вноса от Индонезия са намалели с 8 %, като това е оказало натиск върху цените на пазара на Съюза, вследствие на което промишлеността на Съюза не е била в състояние да увеличи цените си в съответствие с увеличените си разходи. Поради това през разглеждания период промишлеността на Съюза като цяло е била принудена да намали цените си. С оглед на това твърдението беше отхвърлено.
(52)
Поради липсата на други коментари относно определянето на промишлеността на Съюза и на производството на Съюза заключенията в съображения 50 и 51 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2. Потребление на Съюза
(53)
След оповестяването на временните заключения една заинтересована страна заяви, че описанието на развитието на потреблението в Съюза в съображение 55 от регламента за временните мерки е непълно. По-конкретно тази страна твърди, че спадът в потреблението, отчетен през финансовата 2011/2012 година в сравнение с финансовата 2010/2011 година, се дължи на факта, че вносът от Виетнам е бил заменен с по-евтин внос от Индонезия и по тази причина клиентите в Съюза, които не са очаквали по-нататъшно увеличаване на цените, са продали натрупаните си запаси, вследствие на което общият обем на продажбите в Съюза е намалял.
(54)
Обстоятелствата, описани от заинтересованата страна, не противоречат на заключенията в съображение 55 от регламента за временните мерки, че намаляването на потреблението в периода от 2010/2011 до 2011/2012 финансова година се дължи най-вече на спад в продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. По-конкретно в периода от финансовата 2010/2011 година до финансовата 2011/2012 година са намалели както продажбите на промишлеността на Съюза, така и вносът от трети държави. Въпреки това за разлика от общия внос, който е намалял само с 2 % (вж. съображение 107 от регламента за временните мерки), обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял с 16 % (съображение 72 от регламента за временните мерки). Спадът в обема на продажбите на промишлеността на Съюза е съвпаднал със спад в обема на производството ѝ, както е видно от таблицата в съображение 68 от регламента за временните мерки.
(55)
Въпреки това, както става ясно от таблицата в съображение 104 от регламента за временните мерки, противно на твърдението на заинтересованата страна в периода от финансовата 2010/2011 година до финансовата 2011/2012 година вносът от Виетнам се е увеличил, а през същия период вносът от други трети държави - като Бразилия, е намалял почти с 60 %. С оглед на това констатациите не потвърждават предположението, че вносът от Индонезия е заместил вноса от Виетнам.
(56)
Освен това страната не подкрепи с доказателства твърдението си, че ползвателите са натрупали запаси преди разглеждания период и са ги продали в големи количества, когато вносът от Индонезия се е увеличил. Тези твърдения също не се потвърдиха по време на разследването. С оглед на това твърденията на заинтересованата страна в това отношение следва да бъдат отхвърлени.
(57)
Поради липсата на други коментари относно потреблението на Съюза заключенията в съображения 52 - 55 от регламента за временните мерки се потвърждават.
3. Внос от засегнатата държава
(58)
Поради липсата на коментари относно вноса от засегнатата държава заключенията в съображения 56 - 66 от регламента за временните мерки се потвърждават.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(59)
Една заинтересована страна заяви, че намалелият обем на производството и по-слабото използване на капацитета през разглеждания период са само следствие от отбелязаното преди това значително увеличение. Поради това спадът през разглеждания период не следва да се разглежда като развитие в неблагоприятна посока и не показва наличието на вреда. Въпреки това при оценката на промените на показателите за вреда обикновено се вземат предвид само тенденциите, установени по време на разглеждания период. В настоящия случай няма основателна причина за отклонение от тази практика, така че оценката на промените на показателите за вредата да обхване по-дълъг период от време. Поради това този довод следва да бъде отхвърлен.
(60)
Същата заинтересована страна изтъкна, че евентуалното включване на странични продукти може да е завишило производствените разходи на промишлеността на Съюза, което също е оказало влияние върху рентабилността. Това твърдение е неправилно. При направената проверка надлежно бяха установени пълнотата и точността на производствените разходи на промишлеността на Съюза, включително за страничните продукти. С оглед на това твърдението следва да бъде отхвърлено.
(61)
Поради липсата на други коментари относно промените на показателите за вредата заключенията в съображения 67 - 93 от регламента за временните мерки се потвърждават.
5. Заключение относно вредата
(62)
Една заинтересована страна заяви, че не при всички показатели за вреда се наблюдава неблагоприятна тенденция и че неблагоприятната тенденция само при някои показатели не е достатъчна, за да се заключи, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда.
(63)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент не всички показатели за вреда трябва да сочат неблагоприятно развитие, за да се направи заключение относно съществуването на вреда. Твърдението е неправилно и защото при разследването беше установено, че през разглеждания период почти при всички показатели за вреда се наблюдава неблагоприятна тенденция. С оглед на това твърденията следва да бъдат отхвърлени.
(64)
Въз основа на гореизложеното и поради липсата на други коментари заключенията в съображения 94 - 96 от регламента за временните мерки - а именно че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент, се потвърждават.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въздействие на дъмпинговия внос
(65)
Една от страните заяви, че предвид констатациите в съображение 66 от регламента за временните мерки, а именно че среднопретегленият марж на подбиване на цените на вноса от Индонезия през разследвания период е от порядъка на 0 - 5 %, този внос не може да бъде причина за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, тъй като не е бил в състояние да упражни натиск върху цените на пазара в Съюза.
(66)
Установените при разследването факти не подкрепят това твърдение. Както се посочва в съображения 99 и 100 от регламента за временните мерки, през разглеждания период дъмпинговият внос от Индонезия значително се е увеличил както в абсолютна стойност, така и като пазарен дял. Увеличението е съвпаднало със спад в обема на продажбите и на пазарния дял на промишлеността на Съюза. Вносът в такива големи количества е принудил промишлеността на Съюза да намали продажните цени в съответствие с цените на индонезийския внос. Вследствие на това установените маржове на подбиване на цените действително не са големи. Същевременно обаче промишлеността на Съюза не е била в състояние да приведе цените си в съответствие с увеличените разходи, а това значително е намалило рентабилността ѝ през разглеждания период. Това се потвърждава от размера на установения марж на вредата, който - както е посочено в съображение 125 по-долу - е в границите от 24,9 % до 47,0 %. Поради това този довод следва да бъде отхвърлен.
(67)
Поради липсата на други коментари относно въздействието на дъмпинговия внос заключенията в съображения 98 - 101 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2. Въздействие на други фактори
2.1. Въздействие на вноса от Китай
(68)
Две от заинтересованите страни заявиха, че противно на заключенията в съображение 103 от регламента за временните мерки вносът от Китай е имал неблагоприятно отражение върху продажните цени на промишлеността на Съюза и следователно е допринесъл за причинената съществена вреда.
(69)
Както се посочва в съображение 102 от регламента за временните мерки, в абсолютни стойности обемът на вноса от Китай през разглеждания период не е голям. Освен това, като се вземат предвид антидъмпинговите мита, цените на вноса са били по-големи от продажните цени на промишлеността на Съюза, както и от цените на вноса от Индонезия. Предвид обема и цените на вноса от Китай твърдението, че този внос е допринесъл за причинената съществена вреда за промишлеността на Съюза, се отхвърля.
(70)
С оглед на това заключенията в съображения 102 и 103 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2.2. Внос от други трети държави
(71)
Поради липсата на коментари относно въздействието на вноса от други трети държави заключенията в съображения 104 - 108 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2.3. Развитие на потреблението в Съюза
(72)
След оповестяването на временните заключения една от заинтересованите страни заяви, че спадът в продажбите на промишлеността на Съюза е съвпаднал със спад в потреблението на Съюза и следователно това е била основната причина за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(73)
Както се посочва в съображение 109 от регламента за временните мерки, потреблението се е свило само с 2 %, а спадът в продажбите на промишлеността на Съюза през разглеждания период е 17 %. Поради това намаленото потребление не може да обясни далеч по-големия спад в обема на продажбите. Освен това въпреки намаляващото потребление вносът от Индонезия се е увеличил. С оглед на това твърдението следва да бъде отхвърлено.
(74)
Поради липсата на други коментари заключенията в съображение 109 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2.4. Износ на промишлеността на Съюза
(75)
Поради липсата на коментари относно въздействието на износа на промишлеността на Съюза заключенията в съображения 110 - 112 се потвърждават.
2.5. Твърдение за неефективност на промишлеността на Съюза
(76)
След оповестяването на временните заключения две заинтересовани страни отново изказаха твърдението, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на предполагаемата неефективност, присъща на използвания от промишлеността на Съюза производствен процес, включително поради неефективно използване на ресурсите.
(77)
Тези страни не уточниха естеството на тази неефективност. Както се посочва в съображение 113 от регламента за временните мерки, при разследването не бе установена никаква потенциална неефективност на промишлеността на Съюза и твърденията в това отношение бяха отхвърлени.
(78)
След оповестяването една от заинтересованите страни повтори твърденията за неефективността на промишлеността на Съюза. Страната твърди, че не са били разследвани спиранията за поддръжка, преструктурирането с цел да се поемат дейностите на бивше дъщерно дружество, увеличението на разходите за труд и предстоящи значителни инвестиции, както и тяхното въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(79)
Противно на тези твърдения гореизложените фактори бяха анализирани от Комисията, както се посочва в съображения 94 - 96 (спирания за поддръжка), 89 и 90 (поемане на дейността на бивше дъщерно дружество), 91 (разходи за труд) и 82 - 83 (инвестиции) по-долу, но не бяха открити доказателства за потенциална неефективност на промишлеността на Съюза. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(80)
Поради липсата на други коментари относно гореизложеното заключенията в съображение 113 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2.6. Финансовата криза
(81)
Поради липсата на коментари относно отражението на финансовата криза заключенията в съображение 114 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2.7. Инвестиции и нормативни изисквания за безопасност в ЕС
(82)
След оповестяването на временните заключения една заинтересована страна заяви, че причина за вредата са големите инвестиции, направени от промишлеността на Съюза. Същата страна изказа твърдението, че няма значение дали инвестициите са били необходими, тъй като следва да се анализира само отражението им върху състоянието на промишлеността на Съюза и по-специално върху нейната рентабилност.
(83)
Страната не обясни до каква степен направените инвестиции от промишлеността на Съюза биха могли да окажат влияние върху рентабилността ѝ. Както се посочва в съображение 116 от регламента за временните мерки, направените инвестиции от промишлеността на Съюза са се основавали на разумни стопански решения и не може да се разглеждат като необосновани. Освен това с течение на времето инвестиционните разходи се пренасят в амортизационните отчисления и съответно не са оказали значително отражение върху рентабилността на промишлеността на Съюза. С оглед на това твърденията на заинтересованата страна в това отношение бяха отхвърлени.
(84)
След оповестяването същата заинтересована страна отново изтъкна, че причина за вредата са нормативните изисквания за безопасност и големите инвестиции, които промишлеността на Съюза е направила, за да изпълни тези изисквания. Тя припомни също така, че няма значение дали става въпрос за разумни стопански решения, и че при анализа е трябвало да се вземе предвид единствено отражението върху рентабилността. На последно място, страната посочи, че пренасянето на инвестиционните разходи в амортизационните отчисления с течение на времето е без значение.
(85)
Противно на твърденията отражението на направените инвестиции върху рентабилността на промишлеността на Съюза бе взето под внимание при оценката. Пренасянето на инвестиционните разходи в амортизационните отчисления е съществен фактор при установяването на рентабилността и съответно е било необходимо да бъде взето предвид. Поради това този довод беше отхвърлен.
(86)
Поради липсата на други коментари относно въздействието на инвестициите и нормативните изисквания за безопасност в ЕС заключенията в съображения 115 и 116 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2.8. Разходи за суровини и други разходи
2.8.1. Производствени разходи
(87)
Една заинтересована страна изказа твърдението, че намаляването на рентабилността се дължи на успоредното увеличаване на производствените разходи като цяло. Следователно причина за вредата е било увеличаването на производствените разходи, а не вносът от Индонезия.
(88)
Както се посочва в съображение 100 от регламента за временните мерки, поради натиска върху цените, предизвикан от вноса на мононатриев глутамат от Индонезия, не е било възможно увеличението на производствените разходи да бъде отразено в продажните цени. Поради това намаляването на рентабилността се дължи главно на увеличението на дъмпинговия внос и този довод следва да бъде отхвърлен.
2.8.2. Поемане на дейността на бивше дъщерно дружество
(89)
Същата заинтересована страна твърди, че не са били анализирани в достатъчна степен последиците за рентабилността на промишлеността на Съюза, свързани с поемането на дейността на бивше дъщерно дружество. Според страната това е повлияло неблагоприятно на рентабилността и следователно е причина за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(90)
Комисията допълнително проучи въздействието от поемането на дейността на бившето дъщерно дружество върху съответните показатели за вредата - като производствените разходи, заетостта, инвестициите и рентабилността. Следва да се отбележи, че дъщерното дружество е участвало само в продажбата на разглеждания продукт. Установено бе, че през финансовата година, през която е поета дейността на дъщерното дружество (2011/2012), промишлеността на Съюза е работила на печалба. Рентабилността става отрицателна величина през следващата финансова година (2012/2013). Това обаче е съвпаднало с увеличения обем на вноса от Индонезия, който през същата година реално се е удвоил. Въз основа на това при анализа не беше потвърдено, че поемането на дейността на бившето дъщерно дружество е оказало съществено неблагоприятно отражение върху рентабилността, и твърденията в това отношение следва да се отхвърлят.
2.8.3. Разходи за труд
(91)
Няколко страни заявиха, че причина за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е увеличаването на разходите за труд. Въпреки че увеличените разходи за труд са една от причините, довели да увеличаване на общите разходи през разглеждания период, при разследването беше установено, че отражението им върху нарастването на общите производствени разходи е незначително (точната цифра не може да бъде посочена от съображения за поверителност). Въз основа на това не може да се приеме, че увеличените разходи за труд са причина за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и твърденията в това отношение следва да бъдат отхвърлени.
(92)
След оповестяването една от заинтересованите страни изтъкна, че разходите за труд не следва да се оценяват изолирано, а е трябвало да се отчете общото отражение от увеличението на различните елементи, формиращи разходите.
(93)
Както бе посочено в съображения 87 и 88, Комисията направи оценка на увеличението на производствените разходи като цяло и съответно твърдението беше отхвърлено.
2.8.4. Спирания за поддръжка
(94)
След оповестяването на временните заключения една от заинтересованите страни заяви, че спадът в производството и продажбите се дължи на извършваните от промишлеността на Съюза спирания за поддръжка, което от своя страна е довело до намаляване на обема на продажбите. Поради това намалението в обема на производството и на продажбите на промишлеността на Съюза не следва да се приписва на вноса от Индонезия.
(95)
При разследването беше установено, че спадът в производството между финансовата 2012/2013 година и разследвания период наистина съвпада с продължително спиране на производството за извършване на техническа поддръжка, но това е било направено само в опит да се намалят големите запаси, натрупани вследствие от намаляването на продажбите в предходни години в рамките на разглеждания период.
(96)
Поради това спадът в производството и продажбите е последица от увеличението на дъмпинговия внос на мононатриев глутамат от Индонезия и този довод следва да се отхвърли.
(97)
След оповестяването друга заинтересована страна отново изказа твърдението, че вредата се дължи на спиранията за поддръжка и няма значение дали те са били необходими, или не. Страната заяви, че е трябвало да бъде взето предвид само отражението на спиранията върху рентабилността на промишлеността на Съюза.
(98)
Както бе посочено в съображения 95 и 96, спиранията за поддръжка са последица от намалелите продажби, които на свой ред са следствие от увеличения дъмпингов внос от Индонезия. Вносът от Индонезия действително е предизвикал спирания за поддръжка, които поради това не могат да се преценят самостоятелно, нито може да се смята, че това е нарушило причинно-следствената връзка между вноса и понесената вреда. С оглед на това представеният от заинтересованата страна довод беше отхвърлен.
2.8.5. Обезценяване на индонезийската рупия
(99)
След оповестяването на временните заключения една заинтересована страна заяви, че обезценяването на индонезийската рупия в периода януари 2012 г. - януари 2014 г. е осигурило на производителите износители сравнително предимство, което не е свързано с техните ценови решения. Същата страна заяви, че следва да се проучи въздействието на този фактор.
(100)
В тази връзка следва да се припомни, че възможното въздействие на дъмпинговия внос върху цените на промишлеността на Съюза се разглежда основно чрез установяване на подбиването на цените, спада на цените и оказвания ценови натиск. За тази цел се прави сравнение между дъмпинговите експортни цени и продажните цени на промишлеността на Съюза, като в някои случаи може да се наложи експортните цени, използвани за изчисляване на вредата, да бъдат преобразувани в друга валута, за да има съпоставима основа. При тези обстоятелства използването на обменни курсове гарантира единствено че ценовата разлика се определя на съпоставима основа. От гореизложеното е видно, че в настоящия случай обменният курс не може да се разглежда като фактор, причиняващ вреда на промишлеността на Съюза, тъй като е неразривно свързан с вноса. С оглед на това доводът следва да бъде отхвърлен.
2.8.6. Заключения
(101)
Поради липсата на други коментари относно въздействието на разходите за суровини и други разходи заключенията в съображения 117 - 120 от регламента за временните мерки се потвърждават.
3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(102)
Поради липсата на други коментари относно причинно-следствената връзка заключенията в съображения 121 - 125 от регламента за временните мерки се потвърждават.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(103)
Поради липсата на коментари относно интереса на промишлеността на Съюза изложеното в съображения 127 - 129 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2. Интерес на вносители/търговци
(104)
Поради липсата на коментари относно интереса на несвързаните вносители и търговци изложеното в съображения 130 - 132 от регламента за временните мерки се потвърждава.
3. Интерес на ползвателите
(105)
След оповестяването на временните заключения един ползвател отново изказа твърдението си, описано в съображение 140 от регламента за временните мерки, че се очаква потреблението на мононатриев глутамат в Съюза значително да се повиши, по-специално поради наложената от ЕС забрана за употребата на фосфати и други фосфорни съединения, които според ползвателя ще бъдат заместени от мононатриевия глутамат, използван в отраслите за производство на нехранителни продукти. Същият ползвател освен това заяви, че промишлеността на Съюза няма достатъчен капацитет да задоволи нарастващото търсене на пазара в Съюза. Той изтъкна също така, че нарастването на потреблението ще бъде от полза за промишлеността на Съюза, тъй като тя ще може да увеличи обема на продажбите си. Същият ползвател отново изказа твърдението си, че няма да има достатъчно алтернативни източници на доставки, по-специално защото производителите в други трети държави са част от същата група дружества като предприятието, представляващо промишлеността на Съюза, и поради това не снабдяват пазара на Съюза.
(106)
Както се посочва в съображение 141 от регламента за временните мерки, трудно е да се предвиди какво отражение ще има върху промишлеността на Съюза новата нормативна уредба в Съюза във връзка със забраната за използване на фосфати и фосфорни съединения. По-специално страната не представи никаква информация или доказателства дали и в каква степен това ще увеличи търсенето на мононатриев глутамат в Съюза.
(107)
При разследването беше установено, че промишлеността на Съюза разполага със свободен капацитет и ще може да увеличи обема на производството си, така че поне отчасти да задоволи увеличеното търсене на пазара на Съюза. Общият производствен капацитет на Съюза е по-голям от общото потребление в Съюза през разследвания период.
(108)
Що се отнася до алтернативните източници на доставки - и както вече бе посочено в съображение 147 от регламента за временните мерки - при разследването беше установено, че мононатриев глутамат се произвежда в няколко трети държави. В началото на разглеждания период, т.е. през финансовата 2010/2011 година, вносът от други трети държави (например Бразилия, Виетнам и Корея) е имал значителен пазарен дял, който е намалял едва след като се е увеличил вносът на ниски цени от Индонезия. При разследването също така се установи, че в няколко трети държави има доставчици, които не са част от същата група като предприятието, представляващо промишлеността на Съюза. Ако равнопоставените условия на пазара на Съюза бъдат възстановени, вносът от други трети държави би могъл да се възобнови.
(109)
Поради това твърденията в това отношение следва да бъдат отхвърлени.
(110)
След оповестяването на окончателните заключения същата заинтересована страна отново изказа твърдението, че търсенето на мононатриев глутамат в Съюза значително ще се увеличи поради предстоящата забрана на употребата на фосфати и че промишлеността на Съюза няма да бъде в състояние да задоволи нарастващото търсене в Съюза. Въпреки това страната не представи никаква нова информация или конкретни доказателства и поради това твърдението беше отхвърлено.
(111)
След оповестяването на окончателните заключения същата заинтересована страна заяви, че Комисията не е взела предвид дела на мононатриевия глутамат в общите разходи за производството на почистващи препарати. Страната обаче не представи никакви нови данни, които опровергават констатациите, изложени в съображения 138 и 139 от регламента за временните мерки, а именно че евентуалното въздействие на мерките върху това дружество ще бъде ограничено. С оглед на това твърдението беше отхвърлено.
(112)
На последно място, същата заинтересована страна посочи, че не са взети предвид допълнителните разходи за нехранителната промишленост и за ползвателите на нехранителни продукти. Въпреки това страната не представи никаква нова информация или доказателства и поради това твърдението беше отхвърлено.
(113)
Друг ползвател заяви, че следва да се оцени общото отражение на мерките срещу Индонезия и Китай върху ползвателите.
(114)
Въздействието, което ще имат за ползвателите предприетите мерки по отношение на двете държави, бе анализирано в съображение 147 от регламента за временните мерки, по-специално с оглед на алтернативни източници на доставки. Както бе посочено в съображение 108, анализът показа, че редица трети държави биха могли да изнасят мононатриев глутамат в Съюза. Тези трети държави са били представени на пазара на Съюза преди навлизането на големи количества дъмпингов внос от Индонезия.
(115)
Беше изказано твърдението, че - като се има предвид голямата конкурентоспособност на пазара на Съюза на готови хранителни продукти - ползвателите не са в състояние да прехвърлят допълнителните разходи за антидъмпинговото мито на крайния потребител.
(116)
Както се посочва в съображения 135 - 137 от регламента за временните мерки, в сектора на храните и напитките мононатриевият глутамат представлява едва около 5 % от общите разходи на оказалите съдействие дружества за производството на продуктите, съдържащи мононатриев глутамат. Беше установено, че тези дружества работят на печалба. Заинтересованата страна не представи никаква информация, която опровергава тези констатации. Поради това заключенията в съображение 136 от регламента за временните мерки, че мерките ще имат само ограничено въздействие върху тези дружества, се потвърждават, а твърдението във връзка с това следва да бъде отхвърлено.
4. Интерес на доставчиците на суровини
(117)
След оповестяването на временните заключения двама доставчици оспориха заключението в съображение 143 от регламента за временните мерки с довода, че ако промишлеността на Съюза преустанови работа, това би имало съществено отражение върху тяхната стопанска дейност. Те заявиха, че ако промишлеността на Съюза престане да произвежда мононатриев глутамат, това ще се отрази неблагоприятно върху цялостната им стопанска дейност, тъй като захарните заводи не могат да спрат да произвеждат определено количество захарни сиропи и меласи, а техен основен купувач е промишлеността на Съюза. Ако захарта в този вид не се продаде, това ще се отрази на общата ефективност на предприятието.
(118)
Тъй като не бяха представени доказателства в подкрепа на това твърдение, то не може да бъде взето предвид.
5. Други доводи
(119)
След оповестяването на временните заключения една от заинтересованите страни отново изказа твърдението, че промишлеността на Съюза има господстващо положение, с довода, че с налагането на мерки по отношение на мононатриевия глутамат промишлеността на Съюза ще има сравнително предимство на пазара на Съюза. Не бяха представени обаче нови доказателства в подкрепа на това твърдение. Поради това заключенията в съображение 145 от регламента за временните мерки се потвърждават, а твърдението следва да се отхвърли.
6. Заключение относно интереса на Съюза
(120)
Поради липсата на други коментари относно интереса на Съюза заключенията в съображения 126 - 148 от регламента за временните мерки се потвърждават.
Ж. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Степен на отстраняване на вредата (марж на вредата)
(121)
След оповестяването на временните заключения една от заинтересованите страни оспори целевата печалба, използвана, за да се определи степента на отстраняване на вредата съгласно посоченото в съображение 151 от регламента за временните мерки. Същата страна изказа твърдението, че марж на печалбата преди данъчно облагане от порядъка на 3 - 5 % би бил разумна, пазарнообвързана печалба въз основа на нетната печалба преди данъчно облагане, реализирана от производители на мононатриев глутамат в две държави в Азия през 2013 г.
(122)
Маржът на печалбата, използван за установяване на степента на отстраняване на вредата, съответства на маржа на печалбата, който промишлеността на Съюза основателно би могла да очаква да реализира при нормални условия на конкуренция. Както се посочва в съображение 151 от регламента за временните мерки, дъмпинговият внос от Индонезия е започнал да оказва отражение едва през третата година от разглеждания период. По тази причина бе счетено за целесъобразно маржът на печалбата да бъде установен въз основа на първите две години от разглеждания период.
(123)
Поради липсата на други коментари относно степента на отстраняване на вредата заключенията в съображения 150 - 152 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2. Окончателни мерки
(124)
Предвид направените заключения относно дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза и в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мерки върху вноса на разглеждания продукт на равнището на дъмпинговите маржове в съответствие с правилото за по-ниското мито. В този случай индивидуалната ставка на митото за един производител износител бе преразгледана след оповестяването на временните заключения, тъй като някои сделки не бяха взети предвид при определянето на експортната му цена.
(125)
Въз основа на гореизложеното ставката, при която ще бъдат наложени митата, се определя, както следва:
Държава
Дружество
Дъмпингов марж
(%)
Марж на вредата
(%)
Окончателно антидъмпингово мито
(%)
Индонезия
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,2
[24,9 - 40,2]
7,2
Индонезия
PT. Miwon Indonesia
13,3
[27,9 - 43,6]
13,3
Индонезия
Всички други дружества
28,4
[31,4 - 47,0]
28,4
(126)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват положението по отношение на тези дружества, установено по време на разследването. Тези ставки се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава, произведен от изрично посочените правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е изрично посочено с името и адреса си в постановителната част на настоящия регламент, включително от субекти, свързани с изрично посочените, се облага със ставката, приложима за всички други дружества. За тях не следва да се прилагат индивидуалните ставки на антидъмпинговите мита.
(127)
Дадено дружество може да отправи искане за прилагане на индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито, ако впоследствие промени наименованието си. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (4). Искането трябва да съдържа цялата необходима информация, която позволява да се докаже, че промяната не засяга правото на дружеството да се ползва от приложимата за него ставка на митото. Ако промяната на наименованието на дружеството не засяга правото му да се ползва от приложимата за него ставка на митото, в Официален вестник на Европейския съюз се публикува известие, с което се съобщава за промяната на наименованието.
(128)
С цел да се сведат до минимум рисковете от заобикаляне поради голямата разлика в митническите ставки, е необходимо да се въведат специални мерки, за да се гарантира прилагането на индивидуалните антидъмпингови мита. Дружествата с индивидуални антидъмпингови мита трябва да представят на митническите органи на държавите членки валидна търговска фактура. Фактурата трябва да отговаря на изискванията, определени в приложението. Вносът, който не е придружен от такава фактура, се облага с антидъмпинговото мито, приложимо за всички други дружества.
(129)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговите мита, антидъмпинговото мито за всички други дружества се прилага не само за производителите износители, неоказали съдействие в настоящото разследване, но и за производителите, които не са осъществявали износ за Съюза през разследвания период.
3. Окончателно събиране на временното мито
(130)
С оглед на установените дъмпингови маржове и предвид равнището на вредата, причинена на промишлеността на Съюза, сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито, наложено с регламента за временните мерки, следва да бъдат окончателно събрани.
(131)
Комитетът, създаден съгласно член 15, параграф 1 от основния регламент, не представи становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на мононатриев глутамат, понастоящем класиран в код по КН ex 2922 42 00 (код по ТАРИК 2922420010), с произход от Индонезия.
2. Ставките на окончателното антидъмпингово мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените в таблицата по-долу дружества, са, както следва:
Дружество
Окончателно антидъмпингово мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,2
B961
PT. Miwon Indonesia
13,3
B962
Всички други дружества
28,4
B999
3. Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат при представяне пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложението. Ако не бъде представена такава фактура, се прилага митото, приложимо за всички други дружества.
4. Освен ако е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митата.
Член 2
Сумите, обезпечени чрез временните антидъмпингови мита в съответствие с Регламент за изпълнение (ЕС) № 904/2014, се събират окончателно.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 21 януари 2015 година.
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/84,
21. jaanuar 2015,
millega kehtestatakse teatava Indoneesiast pärit naatriumglutamaadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 (edaspidi „algmäärus”) kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Ajutised meetmed
(1)
Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) kehtestas komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 904/2014 (2) (edaspidi „ajutine määrus”) alates 22. augustist 2014 ajutise dumpinguvastase tollimaksu Indoneesiast pärit naatriumglutamaadi impordile.
(2)
Menetlust alustati 29. novembril 2013 kaebuse alusel, mille esitas 16. oktoobril 2013 Ajinomoto Foods Europe SAS („kaebuse esitaja”), naatriumglutamaadi ainus tootja liidus, kes esindab seega 100 % kogu liidu naatriumglutamaaditoodangust.
(3)
Nagu on nenditud ajutise määruse põhjenduses 20, hõlmas kahju ja dumpingu uurimine ajavahemikku alates 1. oktoobrist 2012 kuni 30. septembrini 2013 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju kindlakstegemise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 2010. aasta 1. aprillist kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
2. Järgnenud menetlus
(4)
Pärast selliste tähtsate faktide ja kaalutluste avalikustamist, mille põhjal ajutine dumpinguvastane tollimaks kehtestati, (edaspidi „esialgsete järelduste avalikustamine”) esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad väljendasid oma seisukohti esialgsete järelduste kohta. Isikutele, kes taotlesid ärakuulamist, anti selleks võimalus.
(5)
Komisjon vaatas läbi huvitatud isikute suulised ja kirjalikud märkused ning tegi esialgsetes järeldustes asjakohaseid muudatusi.
(6)
Komisjon teavitas kõiki huvitatud isikuid olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti kehtestada Indoneesiast pärit naatriumglutamaadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõuda lõplikult sisse ajutise tollimaksuga tagatud summad (edaspidi „lõplike järelduste avalikustamine”). Kõigile huvitatud isikutele on antud aega märkuste esitamiseks lõplike järelduste avalikustamise kohta.
(7)
Huvitatud isikute esitatud märkusi kaaluti ja võeti vajaduse korral arvesse.
3. Valimi moodustamine
(8)
Märkuste puudumisel sõltumatute importijate valimisse kaasamise kohta kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 7-19 esitatud esialgsed järeldused.
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
(9)
Ajutise määruse põhjenduse 21 kohaselt on vaatlusalune toode Indoneesiast pärit naatriumglutamaat, mis praegu kuulub CN-koodi ex 2922 42 00 alla („vaatlusalune toode”). Naatriumglutamaat on toidulisand ja seda kasutatakse peamiselt lõhna- ja maitsetugevdajana suppides, puljongites, kala- ja liharoogades, vürtsisegudes ning valmistoitudes. Seda toodetakse mitmesuguses suuruses valgete lõhnata kristallidena. Naatriumglutamaati kasutatakse ka keemiatööstuses muul otstarbel kui toidulisandina, näiteks puhastusainetes. Naatriumglutamaat on saadaval eri suurusega pakendites, alates 0,5-grammistest pakkidest kuni 1 000 kg mahutavate kottideni. Väiksemaid pakke müüakse eratarbijatele jaemüüjate kaudu ning 20 kg ja rohkem kaaluvaid pakke tööstustarbijatele. Lisaks sellele on tootel erinevad puhtusastmed. Pakendi suurus ja puhtusaste naatriumglutamaadi omadusi aga ei mõjuta.
(10)
Märkuste puudumisel vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kohta kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 21-25 esitatud järeldused.
C. DUMPINGU KINDLAKSMÄÄRAMINE
1. Normaalväärtus
(11)
Märkuste puudumisel normaalväärtuse kohta kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 26-31.
2. Ekspordihind
(12)
Mõlemad koostööd tegevad Indoneesia eksportivad tootjad kordasid oma väiteid, et nende seotud äriühingute puhul rakendatud müügihinnad põhinevad reaalturuväärtusel ning et seetõttu peaks ekspordihinna kindlaksmääramine põhinema Indoneesia emaettevõtja ning esimese seotud kliendi vahelise müügi hinnal, mitte aga arvestuslikul ekspordihinnal.
(13)
Selle väite toetuseks teatasid mõlemad eksportivad tootjad, et puuduvad igasugused tõendid ristkompenseerimisest toote- või muude kulude puhul, mida kandis Indoneesia emaettevõtja ja seotud äriühingud. Seetõttu ei oleks ajutise määruse põhjenduse 37 järeldused pidanud tuginema neile elementidele.
(14)
Üks eksportivatest tootjatest väitis lisaks, et tema seotud äriühing liidus ei olnud importija, vaid vahendaja, kes müüs toodet enne tollivormistust liidu turul edasi. Sama eksportiv tootja väitis, et seetõttu ei kehti ajutise määruse põhjenduses 37 esitatud järeldus, et seotud äriühingute vaheline siirdehind ei olnud tasemel, mis võimaldaks seotud importijatel liidus mõistlikku kasumit teenida.
(15)
Kõigepealt tuleks märkida, et pelgast seosest eksportija ja importija vahel piisab, et komisjon võiks käsitada tegelikke ekspordihindu ebausaldusväärsetena, kuna seose olemasolu eksportija ja importija vahel on üks neist põhjustest, mille tõttu tegelikke ekspordihindu võib pidada ebausaldusväärseteks. Tarnija ja importija vahelise seose tõttu on tarnija kehtestatud hinnad temaga liidus seotud äriühingu suhtes siirdehinnad, mis ei ole turutingimustel peetud läbirääkimiste tulemus, nagu on üldine tava sõltumatute äriühingute vahel. Lisaks on selge, et seotud äriühingu tegevuskulud ja kasumimarginaal vähendavad eksportiva tootja saadavat summat samavõrra, kui nimetatud kulud ja marginaal importija puhul.
(16)
Peale selle selgus käimasolevast uurimisest, et asjaomased seotud äriühingud ei saavutanud liidus jätkusuutlikku kasumimarginaali. Selles suhtes tuleb esmalt märkida, et koostööd tegeva sõltumatu importija kasumimarginaali ei olnud võimalik kasutada, kuna see oli konfidentsiaalne ega olnud seetõttu konkurentidele avalikustatav. Seetõttu kasutati (3) võrdlusalusena kasumimarginaali, mida oli kasutatud varasemas samalaadse tootmisharu toodetud keemiatoodet käsitlevas menetluses ja imporditud liitu kõnealuse juhtumiga sarnastel asjaoludel. See kasumimarginaal on kõige objektiivsem olemasolev vahend reaalturuväärtusega ekspordihinna rahuldavaks kindlaksmääramiseks. Kõnealune mõistlik kasumimarginaal, mida kasutati, oli 5 %. Kuna seotud äriühingute teenitud kasum liidus on sellest tasemest märgatavalt väiksem ning võttes arvesse sellise kasumi jätkusuutmatut iseloomu, ei olnud võimalik käsitada siirdehinda usaldusväärsena.
(17)
Lisaks sellele ei ole tingimata nõutavad otsesed tõendid seotud äriühingute vahelise ristkompenseerimise kohta või teatavate kulude kandmise kohta, mida harilikult kannab importija, kuid võib tasuda mis tahes huvitatud isik. Nagu eespool nimetatud, kannab need kulud alati seotud äriühing, niipea kui ta asub täitma müügi- ja impordikohustusi. Seotud äriühingute vahelise seose tõttu ei saa välistada ristkompenseerimist muude toodete kaudu ega vastavaid kulusid, mistõttu on siirdehinnad ebausaldusväärsed.
(18)
Ühtlasi ei ole tähtis, kas seotud äriühing liidus täidab kõiki importija kohustusi või hoopis muid kohustusi. Tähtis on see, kas ekspordihind ühenduse piiril on usaldusväärne. Põhjenduse 15 kohaselt näitas käesolev uurimine, et seotud äriühingute hinnatasemed ei võimaldanud liidu seotud äriühingutel saavutada mõistlikku kasumimarginaali. Ükski eksportija ei esitanud tõendeid selle kohta, miks peaks kasumimarginaal olema asjakohatu, ja seetõttu tuleb sellekohaseid väiteid pidada alusetuteks. Väide, et üks neist seotud äriühingutest ei täitnud oma kohustusi liidu importijana, ei olnud põhjendatud, kuna eelöeldu kohaselt ei puutu asjasse, milliseid konkreetseid kohustusi äriühing liidus täitis. Peale selle kajastub asjaolu, et äriühing täitis vaid mõningaid importija kohustusi, paratamatult seotud äriühingute müügi-, üld- ja halduskuludes, kuid kindlasti mitte asjaomases kasumimarginaalis. Lisaks tuleb märkida, et ehkki seotud äriühingu teatavad tegevused on toimunud enne importimist, ei tähenda, et ekspordihinda ei võiks arvutada esimesele sõltumatule kliendile kehtiva edasimüügihinna alusel, kui on tehtud algmääruse artikli 2 lõike 9 kohased vajalikud kohandused.
(19)
Pärast lõplikku avalikustamist kordasid mõlemad koostööd tegevad Indoneesia tootjad oma väiteid ekspordihinna määramise asjus. Üks eksportiv tootja vaidlustas põhjenduses 15 esitatud järeldused, nagu oleks eksportija ja importija vahelise seose olemasolu piisav põhjus, et komisjon käsitleks tegelikke ekspordihindu ebausaldusväärsetena, ja väitis, et selline käsitlus on vastuolus algmääruse artikli 2 lõikega 9. Peale selle väitis sama eksportiv tootja, et põhjenduses 17 sisalduv väide, nagu kannaks seotud äriühing teatavaid kulusid niipea, kui tegeleb müügi või impordiga, ei põhine juhtumi asjaoludel. Lisaks väitis see eksportiv tootja, et komisjon jättis tähelepanuta asjaolu, et seotud äriühingule ja sõltumatutele klientidele liidus kehtestatud hinnatasemed olid sarnased.
(20)
Teine eksportiv tootja kordas oma väidet, et tema ekspordihinda esimesele sõltumatule kliendile liidu piiril tuleks ekspordihinna määramisel arvesse võtta, rõhutades, et seotud äriühing tegutses üksnes vahendajana ning et tollivormistuse tegid teiste hulgas liidu sõltumatud kliendid.
(21)
Vastuseks neile väidetele leidis komisjon algmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt, et juhtumi asjaolude põhjal tuleks ekspordihindade arvutamisel arvesse võtta seost eksportijate ja nendega seotud isikute vahel. Käimasolevast uurimisest selgus tõepoolest, et asjaomased seotud isikud ei saavutanud liidus uurimisperioodi ajal jätkusuutlikku kasumimarginaali. Seetõttu ei puutu liidu seotud äriühingu tegevus asjasse, kui küsimus on selles, kas ekspordihinnad tuleks kõnealusel juhul määrata arvutuste abil. Peale selle märgitakse põhjenduses 18, et üksnes teatavate ülesannete täitmine seotud äriühingute poolt ei takista algmääruse artikli 2 lõike 9 kohaldamist, kuid tingib selle, et vaatlusaluse toote esmakordse sõltumatule ostjale edasimüügi hinnast lahutatud müügi-, üld- ja halduskulud on väiksemad. Lisaks sellele väärib märkimist, et eksportivad tootjad ei esitanud uusi faktilisi tõendeid, mis nimetatud järeldused ümber lükkaksid. Mis puutub väitesse seotud ja sõltumatutele liidu klientidele kehtestatud sarnase hinnataseme kohta, siis käsitleti seda väidet ajutise määruse põhjenduses 37. Uurimisel leiti, et hoolimata sõltumatute klientide sarnastest hinnatasemetest ei olnud seotud äriühingute vahelised siirdehinnad tasemel, mis võimaldaks seotud importijatel liidus jätkusuutlikku kasumit teenida. Seepärast tuleks kõnealused väited tagasi lükata.
(22)
Väited arvestuslike ekspordihindade kasutamise kohta käesolevas uurimises tuleks seega tagasi lükata.
(23)
Needsamad kaks eksportivat tootjat väitsid, et kui ekspordihinnad peaks arvutatama nende põhjendustes 12-14 esitatud väidetest sõltumata, oli ekspordihinna arvutamiseks kasutatud 5-protsendiline mõistlik kasumimarginaal üle hinnatud ning selle asemel tuleks kasutada seotud äriühingute tegelikku kasumimarginaali, kuna seotud äriühingute vahelised hinnad olid samal tasemel sõltumatutele klientidele suunatud hindadega.
(24)
Võttes arvesse põhjendustes 15-18 esitatud kaalutlusi siirdehindade usaldusväärsuse ja liidu seotud äriühingute kasumimarginaalide kohta, tuleb see väide tagasi lükata. Igal juhul põhinesid algmääruse artikli 2 lõike 9 alusel kantud kulude põhjal tehtud kohandused asjaomaste äriühingute enda müügi-, üld- ja halduskuludel ning kajastasid seega vastavate äriühingute tegevust nende kohustustest sõltumata. Seega tuleb kõnealune väide tagasi lükata.
(25)
Üks eespool nimetatud eksportivatest tootjatest väitis, et konkreetsete tehingute puhul äriühinguga, kes ei ole seotud eksportiva tootjaga, oleks ekspordihinna aluseks tulnud võtta tegelikult makstud või makstav hind kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8. Komisjon aga leidis, et kõnealune müük ei olnud eksport liitu. Seetõttu ei võetud nimetatud tehinguid ekspordihinna määramisel arvesse. Pärast lõplikku avalikustamist vaidlustas eksportiv tootja selle otsuse põhjendusel, et komisjon oleks pidanud võtma arvesse eksportiva tootja toodetud vaatlusaluse toote müüki liitu tervikuna. Ekspordihinna määramisel võeti aga arvesse kogu müüki vaatlusalusele sõltumatule kliendile. Selle sõltumatu kliendi mis tahes hilisemad tehingud tuleb jätta tähelepanuta, kuna esiteks ei ole tegemist ekspordimüügiga algmääruse artikli 2 lõigete 8 ja 9 tähenduses ja teiseks on oht kõnealuse müügi topeltarvestuseks. Seetõttu lükati eksportiva tootja väide tagasi.
(26)
Muude märkuste puudumisel ekspordihinna kindlaksmääramise kohta kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 32-38 esitatud järeldused.
3. Võrdlus
(27)
Pärast ajutist avalikustamist nõudsid mõlemad koostööd tegevad eksportivad tootjad, et kaupade tehasest lattu teisaldamise kulusid tuleb käsitleda sisemiste logistikakuludena, mis ei mõjuta hindade võrreldavust.
(28)
Ühel eksportivatest tootjatest oli omamaisel turul mitu jaotusladu, millest naatriumglutamaati lõpptarbijatele saadeti. See eksportiv tootja väitis, et transpordikulusid tehasest ladudesse tuleb käsitleda omamaiste veokuludena ning lahutada need normaalväärtusest, kuna ekspordi puhul selliseid kulusid ei esinenud. Teine eksportiv tootja väitis, et mõnel juhul võis kaupade lattu teisaldamise kulusid siduda konkreetse arvega, mistõttu on tegemist otseste müügikuludega, mis sisaldub klientidelt sissenõutud hinnas ja mõjutab hindade võrreldavust. Seetõttu tuleks see normaalväärtusest maha lahutada.
(29)
Ladusid peetakse eksportiva tootja valduste osaks ning toode on müügivalmis alles siis, kui see on laos. Lao kaugus tehasest on asjakohatu, nagu ka küsimus, kas transporti tehasest lattu on võimalik siduda konkreetse omamaise müügitehinguga, kuna vastavad kulud kantakse harilikult enne müüki, mistõttu ei ole tegemist otseste müügikuludega, mis võiksid mõjutada hindade võrreldavust. Seega tuleb sellekohased väited algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti e alusel tagasi lükata.
(30)
Pärast ajutist avalikustamist väitis koostööd tegev eksportiv tootja, kes eksportis naatriumglutamaati väljaspool liitu paikneva seotud äriühingu kaudu, et tema eksporti ei tuleks korrigeerida vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile i, kuna väljaspool liitu paiknev seotud äriühing ei tegutsenud agendina ega töötanud komisjonitasu eest. Eksportiv tootja väitis ka, et kõnealusele seotud äriühingule tehtud hinnalisand, mis võeti korrigeerimise aluseks, ei mõjuta hindade võrreldavust, kuna ekspordihinna arvutamisel lahutas komisjon sellest juba liidu seotud äriühingu tasandil mõistliku kasumimarginaali, mis peaks hõlmama kõiki äriühingute vaheliste tehingutega seotud kasumimarginaale. Eksportiv tootja väitis ühtlasi, et kui arvutatud ekspordihinnast üldse midagi lahutada, siis üksnes väljaspool liitu paikneva seotud äriühingu müügi-, üld- ja halduskulud.
(31)
Uurimine näitas, et väljaspool liitu paiknev seotud äriühing säilitas hinnalisandi igale ekspordile liitu. Hinnalisand mõjutas hindade võrreldavust, kuna säilis vaid ekspordi, mitte aga omamaise müügi puhul. Ei saa aktsepteerida väidet, nagu oleks seotud äriühingu kasumimarginaali ekspordihinna arvutamisel algmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt juba arvesse võetud. Põhjuseks on asjaolu, et algmääruse artikli 2 lõike 9 ja lõike 10 alusel tehtud korrigeerimistel on erinevad eesmärgid, need on üksteisest eraldiseisvad ja eristatavad ning neid reguleeritakse erinevate sisuliste normidega. Algmääruse artikli 2 lõike 9 eesmärk on kehtestada usaldusväärne ekspordihind, samal ajal kui algmääruse artikli 2 lõike 10 eesmärk on tagada ekspordihinna ja normaalväärtuse võrreldavus. Kui ekspordihind on vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 8 ja 9 nõuetekohaselt kehtestatud, ei käsitle artikli 2 lõike 10 alusel tehtavad edasised korrigeerimised enam ekspordihinda ega ole mõeldud normaalväärtuse ja ekspordihinna kindlaksmääramiseks. Seega ei mõista eksportiv tootja algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti i alusel tehtud korrigeerimise eesmärki, mis seisneb hinna muutmises võrreldavaks normaalväärtusega, mitte aga ekspordihinna kui sellise kindlaksmääramises. Seega ei hõlma algmääruse artikli 2 lõike 9 alusel lahutatud mõistlik kasumimarginaal võimalikku hinnalisandit samas müügikanalis. Korrigeeritava summa puhul väljendab korrigeerimine seotud äriühingute vahel reaalselt tasutud hinnalisandit, mis mõjutab seega hindu ja nende võrreldavust. Seetõttu puudub alus selle asendamiseks muu teoreetilise summaga. Lisaks on komisjonil õigus võtta arvesse asjaolu, et väljaspool liitu paiknev seotud äriühing saab tasu (hinnalisandi kujul, mille seotud äriühing kehtestab müügi suhtes ja nõuab sisse liidu klientidelt). Selleks et seotud äriühingule kehtiks kõnealuste maksete puhul äriühingu tulumaks väljaspool liitu (mille äriühingu tulumaksu määr on tunduvalt väiksem kui Indoneesias) asuvas riigis, peab ta tegelema seal tõelise majandustegevusega. Nii ei saa Indoneesia eksportiv tootja tagada ühest küljest soodsat maksustamist tänu seotud äriühingu kohalolekule liidust väljaspool asuvas riigis ja majandustegevusele selles jurisdiktsioonis ning väita samal ajal dumpinguvastase menetluse raames, et seotud äriühingul puudub majandustegevus. Seepärast tuleks kõnealused väited tagasi lükata.
(32)
Pärast lõplikku avalikustamist kordas eksportiv tootja oma väiteid seoses seotud äriühingu hinnalisandi kohandamisega ning vaidlustas maksukaalutluste kaasamise dumpinguvastase uurimise konteksti. Eksportiv tootja väitis lisaks, et ehkki ta ei vaidlusta seotud äriühingu äritegevust vaatlusaluses kolmandas riigis, olid need vaatlusaluse toote puhul piiratud. Lisaks kordas eksportiv tootja, et seotud äriühingu tegevus erines selgelt agendi tegevusest ning ta ei saanud eksportivalt tootjalt komisjonitasu müügi eest liitu. Peale selle kordas eksportiv tootja, et ekspordihinna arvutamisel on komisjon liidu seotud äriühingu tasandil juba lahutanud mõistliku kasumimarginaali, mis hõlmab kõiki äriühinguute vaheliste tehingutega seotud kasumimarginaale. Sellega seoses väitis eksportiv tootja, et seotud äriühingute vaheliste järjestikuste müügitehingute puhul on komisjonil tavaks lahutada üksnes otse liidu sõltumatule kliendile müüva seotud äriühingu kasumimarginaal, mitte aga sama müügikanali teiste seotud äriühingute kasumimarginaalid.
(33)
Käesoleval juhul viitab eraldi maksukohustuslase olemasolu väljaspool liitu paikneva seotud äriühingu ulatuslikule majandustegevusele, mida nõuab siseriiklik maksuõigus. Käesoleval juhul ning põhjenduse 31 kohaselt võttis komisjon arvesse asjaolu, et asjaomasel eksportival tootjal on väljaspool liitu seotud äriühing, kellel on märkimisväärne majandustegevus, ning samuti asjaolu, et väljaspool liitu paiknev seotud äriühing lahutas vaatlusaluse toote iga seotud äriühingute vahelise müügitehingu puhul hinnalisandi, mõjutades sellega hindade võrreldavust naatriumglutamaadi ekspordil liitu. Lisaks, nagu märgitud põhjenduses 31, väljendas kohanduse aluseks võetud summa tegelikku kontrollitud hinnalisandit seotud äriühingute vahelistes tehingutes ning seetõttu ka seotud äriühingu konkreetseid tegevusi. Seepärast tuleks kõnealused väited tagasi lükata.
(34)
Pärast ajutist avalikustamist esitas sama eksportiv tootja vastuväite seoses ekspordihinnalt makstud komisjonitasude korrigeerimisega, väites, et tegemist ei olnud otseste müügikuludega, vaid igakuiselt tasutud summadega, mis ei ole seetõttu seotud konkreetsete müügitehingutega ega mõjuta hindade võrreldavust. Eksportiv tootja väitis, et makstud komisjonitasu mõjutas üksnes seotud äriühinguid ja seega ei ole algmääruse artikli 2 lõike 10 punkt i kohaldatav. Ühtlasi väitis eksportiv tootja, et kui tugineda eeldusele, mille kohaselt teda peeti koos seotud äriühinguga üheks majandusüksuseks, ei kujuta selle majandusüksuse sisesed rahaülekanded endast kulu ega tulu sellele majandusüksusele.
(35)
Uurimine näitas, et eksportiva tootja ja seotud äriühingu vahelise „komisjonitasude lepingu” kohaselt kuulusid komisjonitasud tasumisele siis, kui Indoneesia eksportiv tootja müüs otse (ja mitte seotud äriühingu vahendusel) sõltumatutele klientidele liidu turul. Makstud komisjonitasu oli otseselt seotud netoväärtusega. Selle tulemusel mõjutas müügi otsene seos makstud komisjonitasuga hindade võrreldavust algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti i alusel.
(36)
Peale selle on ebatäpne väide, et seotud äriühinguid käsitati ühe majandusüksusena. Uurimine näitas, et eksportival tootjal oli täielikult toimiv ekspordiosakond ning eksportiv tootja ja seotud importija ei täitnud ekspordiga seotud tööülesandeid topelt. Seetõttu ei saa seotud äriühingut käsitada äriühingusisese müügiosakonnana ja väited tuleb tagasi lükata.
(37)
Kui aga ekspordihindu peaks korrigeeritama algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti i alusel, siis tuleks eksportiva tootja väitel teha nii, et ka makstud komisjonitasud arvatakse maha seotud äriühingu müügi-, üld- ja halduskuludest, mis lahutati edasimüügihinnast esimesele sõltumatule kliendile liidus algmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt. Algmääruse artikli 2 lõikest 9 järeldub aga, et usaldusväärse ekspordihinna arvutamisel tuleks kõik importimise ja edasimüügi vahel kantud kulud lahutada edasimüügihinnast esimesele sõltumatule kliendile liidus ja ühtlasi puudub õiguslik alus selliste kulude hüvitamiseks mis tahes sissetulekust, nagu taotles eksportiv tootja. Peale selle olid liidus paikneva seotud äriühingu müügi-, üld- ja halduskulud seotud teistsuguse müügikanaliga (st seotud kliendi müügikanaliga) kui komisjonitasust saadav sissetulek, mis oli seotud sõltumatute klientide müügikanaliga. Lisaks on korrigeerimisel hinnalisandi arvessevõtmiseks algmääruse artikli 2 lõike 10 alusel ning ekspordihinna määramisel sama artikli 2 lõigete 8 ja 9 alusel erinevad eesmärgid ning need kujutavad kaht eri etappi dumpingu analüüsimisel.
(38)
Pärast lõplikku avalikustamist kordas eksportiv tootja oma põhjenduses 35 kirjeldatud väiteid komisjoni kohta ning väitis, et oleks vastuoluline pidada ühest küljest seotud äriühingute vahelisi siirdehindu ebausaldusväärseteks ning kohandada samal ajal ekspordihinda vastavalt seotud äriühingute vahelisele komisjonitasude lepingule. Lisaks vaidlustas eksportiv tootja põhjenduses 35 esitatud järeldused, et makstud komisjonitasu oli otseselt seotud netoväärtusega, mistõttu esines otsene seos müügi ja makstud komisjonitasu vahel, mis mõjutas seega hindade võrreldavust, kuna komisjonitasu maksti kord kuus ning selle arvutamise üksikasju seotud äriühingute vahel ei avalikustatud.
(39)
Eksportiv tootja ei tõendanud oma väiteid ega esitanud täiendavat faktilist teavet nende toetuseks, et eespool esitatud järeldusi ümber lükata. Seega kinnitatakse põhjendustes 35-37 esitatud järeldused.
(40)
Pärast ajutist avalikustamist väitis üks eksportiv tootja, et stiimulite ja reklaamikulude arvessevõtmiseks tuleks korrigeerida normaalväärtust. Eksportiv tootja väitis, et kulutused ei olnud seotud ekspordiga liitu, kuid mõjutasid otseselt omamaist müügihinda. Selle väite tõestuseks teatas eksportiv tootja, et vähemalt teatavatel juhtudel oli neid kulutusi võimalik siduda konkreetsete omamaiste müügitehingutega. Lisaks väitis eksportiv tootja, et stiimulid ja reklaamikulud väljendasid ühest küljest siseturu eri kauplemistasandeid (kus naatriumglutamaati müüdi otse jaemüüjatele) ja teisest küljest müüki liitu (vahendajatele ja edasimüüjatele).
(41)
Uurimine näitas, et stiimulid ja reklaamikulud olid seotud peamiselt kliendikontodega, mitte aga konkreetsete müügitehingutega. Stiimulid ja reklaamikulud vajavad tasumist sõltumata sellest, kas toodet lõpuks müüakse või mitte. Lisaks sellele näitas uurimine, et kulud, mis olid väidetavalt seotud konkreetse müügitehinguga, ei kajastunud tegelikult hinnas. Selle põhjal võis järeldada, et stiimulid ja reklaamikulud ei mõjutanud hindu ega hindade võrreldavust ning et väide tuleb tagasi lükata.
(42)
Üks eksportiv tootja väitis, et suurekristallilisel naatriumglutamaadil olid teistsugused füüsikalised omadused ning seda müüdi eri kauplemistasandil võrreldes liitu eksporditud naatriumglutamaadiga. Eksportiv tootja väitis, et seetõttu ei tohiks suurekristallilist naatriumglutamaati normaalväärtuse määramisel arvesse võtta.
(43)
Uurimine näitas, et toode oli saadaval mitmes eri mõõdus kristallidena: pulbriline, peen, väike, harilik ja suur. Toote määratluse alla kuuluvad kõik suurused, kuna neil on samad põhiomadused ja lõppkasutusalad ning nad on omavahel asendatavad. Seetõttu tuleks normaalväärtuse määramisse kaasata kõik tootetüübid. Lisaks sellele näitas uurimine, et eri mõõdud ei mõjutanud toote hinda.
(44)
Uurimine näitas, et omamaised kliendid, kes ostsid suuremõõdulist naatriumglutamaati, ostsid ka teistes mõõtudes toodet. Puuduvad tõendid, nagu oleks suuremõõdulise naatriumglutamaadi puhul täheldatud hinnaerinevus seotud selle füüsikaliste omadustega või kauplemistasandiga, kuna hinnaerinevust oli võimalik seostada muude näitajatega, nagu kliendid ja ostetud kogused. Peale selle ei täpsustanud eksportiv tootja väidetavat erinevust füüsikalistes omadustes. Seega tuleb sellekohased väited tagasi lükata.
(45)
Muude märkuste puudumisel võrdluse kohta kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 39-46 esitatud järeldused.
4. Dumpingumarginaalid
(46)
Märkuste puudumisel kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 47 ja 48 esitatud dumpingumarginaalide arvutamiseks kasutatud metoodika.
(47)
Võttes arvesse teatavate tehingute välja arvamist ühe eksportiva tootja ekspordihinna normaalväärtuse ja ekspordihinna kindlaksmääramisest põhjenduse 25 kohaselt ning asjaolu, et muid märkusi ei esitatud, on lõplikud dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast (kulud, kindlustus, vedu) ühenduse piiril enne tollimaksude tasumist, järgmised:
Äriühing
Dumpingumarginaal
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,2 %
PT. Miwon Indonesia
13,3 %
Kõik teised äriühingud
28,4 %
D. KAHJU
1. Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus
(48)
Huvitatud isikud kordasid, et komisjon peaks koostööd tegeva liidu tootja liidu tootmisharust välja arvama põhjusel, et temaga seotud Indoneesia eksportiv tootja keeldub koostööst. Väidetavalt võib see suhe kahju käsitlusviisi mõjutada.
(49)
Nimetatud isikud ei esitanud oma väite tõestuseks uut teavet ega tõendeid. Seejuures ei tõestanud nad, millises ulatuses võiks kahju käsitlusviis saada mõjutatud. Ajutise määruse põhjenduse 53 kohaselt ei ole antud juhul siiski vaja koostööd tegevat liidu tootjat liidu tootmisharust välja arvata, hoolimata tema suhtest Indoneesia eksportiva tootjaga, kes koostööd ei teinud, kuna kõnealune ainuke liidu tootja tegi komisjoniga uurimises täielikku koostööd ja teda sai täielikult kontrollida. Seega ei mõjutanud Indoneesia eksportiva tootja koostööst keeldumine uurimise kulgu. Seepärast tuleks kõnealune väide tagasi lükata.
(50)
Pärast avalikustamist kordasid huvitatud isikud oma väidet, et koostööd tegev liidu tootja peaks liidu tootmisharust välja arvatama põhjusel, et temaga seotud Indoneesia eksportiv tootja keeldub koostööst. Nimetatud isikud väitsid, et Indoneesia seotud eksportiva tootja koostöösoovimatus võis mõjutada liidu tootmisharu kahju käsitlusviisi. Sisuliselt väitsid nad, et naatriumglutamaadi hinnad kujuneksid üleilmsetel alustel ning selline suhe põhjustab ristkompenseerimise ohtu, mis seisneb hindade langetamises klientidele liidu turul ja hindade tõstmises kolmanda riigi turul. Uurimisega koostöö tegemisest loobudes ei annaks Indoneesia seotud eksportiv tootja komisjonile võimalust kontrollida, kas ristkompenseerimine leidis aset või mitte.
(51)
Huvitatud isikud aga piirdusid üksnes väitega, esitamata selle toetuseks ühtki tõendusmaterjali. Mis aga puutub hindadesse, mida liidu tootja küsis oma klientidelt liidu turul ja mida uurimise käigus kontrolliti, ei leitud ühtki viidet hindade langetamisele ristkompenseerimise tõttu. Vastupidi; nagu märgitud ajutise määruse põhjenduses 100, vähenesid Indoneesiast pärit impordi hinnad vaatlusalusel perioodil 8 %, mis avaldas liidu turule hinnasurvet, nii et liidu tootmisharu ei saanud tõsta hindu vastavalt kulude suurenemisele. Seega oli liidu tootmisharu tervikuna sunnitud vaatlusalusel perioodil hindu langetama. Seepärast lükati väide tagasi.
(52)
Muude märkuste puudumisel liidu tootmisharu ja liidu tootmise määratluse kohta kinnitati ajutise määruse põhjendustes 50 ja 51 sätestatud järeldused.
2. Liidu tarbimine
(53)
Pärast ajutist avalikustamist väitis üks huvitatud isik, et liidu tarbimise arengu kirjeldus ajutise määruse põhjenduses 55 oli ebatäielik. Seejuures väitis see huvitatud isik, et tarbimise vähenemine majandusaastast 2010/2011 majandusaastani 2011/2012 oli tingitud sellest, et import Vietnamist asendati odavama impordiga Indoneesiast ning et seetõttu müüsid liidu kliendid, kes hinnatõusu enam ei oodanud, oma laovarud maha, mis põhjustas üldise müügimahu vähenemist liidus.
(54)
Kõnealuse huvitatud isiku kirjeldatud asjaolud ei olnud iseenesest vastuolus ajutise määruse põhjenduse 55 järeldustega, et tarbimise vähenemine majandusaastate 2010/2011 ja 2011/2012 jooksul tulenes peamiselt liidu tootmisharu müügimahu vähenemisest liidu turul. Täpsemalt vähenes majandusaastast 2010/2011 majandusaastani 2011/2012 nii liidu tootmisharu müük kui ka import kolmandatest riikidest. Ent ehkki koguimport vähenes vaid 2 % võrra (vt ajutise määruse põhjendus 107), vähenes liidu tootmisharu müügimaht tervelt 16 % võrra (vt ajutise määruse põhjendus 72). Liidu tootmisharu müügimahu vähenemine ühtis ajaliselt liidu tootmisharu tootmismahu vähenemisega, nagu selgub ajutise määruse põhjendusest 68.
(55)
Ajutise määruse põhjendusest 104 selgub aga, et import Vietnamist suurenes majandusaastast 2010/2011 majandusaastani 2011/2012, mis on vastuolus kõnealuse huvitatud isiku väitega, samal ajal kui import kolmandatest riikidest, näiteks Brasiiliast, vähenes sama ajavahemiku vältel peaaegu 60 % võrra. Seega ei kinnita järeldused eeldust, et import Vietnamist asendus impordiga Indoneesiast.
(56)
Peale selle ei tõestanud kõnealune isik oma väidet, nagu oleksid kasutajad kogunud enne vaatlusalust perioodi laovarusid ning müünud neid suurtes kogustes, kui import Indoneesiast suurenes. Need väited ei leidnud samuti uurimise käigus kinnitust. Seega tuleb huvitatud isiku sellekohased väited tagasi lükata.
(57)
Muude märkuste puudumisel liidu tarbimise kohta kinnitati ajutise määruse põhjendustes 52-55 sätestatud järeldused.
3. Asjaomasest riigist pärit import
(58)
Märkuste puudumisel impordi kohta vaatlusalusest riigist kinnitati ajutise määruse põhjendustes 56-66 esitatud järeldused.
4. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
(59)
Üks huvitatud isik väitis, et ehkki tootmismaht ja võimsuse kasutamine vaatlusalusel perioodil vähenes, oli see tingitud üksnes märkimisväärsest suurenemisest kõnealuse perioodi eel. Sama isik väitis, et seega ei saa vaatlusalusel perioodil aset leidnud vähenemist käsitleda negatiivse suundumusena ning see ei anna tunnistust kahjust. Siiski võetakse kahjunäitajate suundumuse hindamisel harilikult arvesse ainult neid suundumusi, mis on tekkinud vaatlusaluse perioodi vältel. Kõnealusel juhul ei olnud mõjuvat põhjust seda tava vältida ja hinnata kahjunäitajate suundumusi pikema perioodi vältel. Seetõttu tuleks see väide tagasi lükata.
(60)
Sama huvitatud isik väitis, et kõrvalsaaduste võimalik kaasamine võis suurendada liidu tootmisharu tootmiskulusid, mis pidi mõjutama ka kasumlikkust. Nimetatud väide ei pea paika. Liidu tootmisharu tootmise, sealhulgas kõrvalsaaduste tootmise kulusid on kontrollitud ning nende terviklikkust ja õigsust on rahuldavalt tõestatud. Seetõttu tuleks kõnealune väide tagasi lükata.
(61)
Muude märkuste puudumisel kahjunäitajate arenemise kohta kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 67-93 esitatud järeldused.
5. Järeldus kahju kohta
(62)
Üks huvitatud isik väitis, et kõik kahjunäitajad ei osutanud negatiivsele suundumusele ning et negatiivse suundumuse olemasolust vaid üksikutes kahjunäitajates ei piisa järeldamaks, et liidu tootmisharu kannatas olulist kahju.
(63)
Algmääruse artikli 3 lõike 5 alusel ei pea kõik kahjunäitajad osutama negatiivsele suundumusele, et võimaldada teha järeldust kahju olemasolu kohta. Lisaks on väide ebaõige, sest uurimine on näidanud, et peaaegu kõik kahjunäitajad osutasid vaatlusalusel perioodil negatiivsele suundumusele. Seetõttu tuleks need väited tagasi lükata.
(64)
Eespool kirjeldatu põhjal ja muude märkuste puudumisel kinnitati ajutise määruse põhjendustes 94-96 esitatud järeldused, mille kohaselt liidu tootmisharu kandis olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.
E. PÕHJUSLIK SEOS
1. Dumpinguhinnaga impordi mõju
(65)
Üks huvitatud isik väitis, et kui võtta arvesse ajutise määruse põhjenduses 66 tehtud järeldusi, mille kohaselt oli Indoneesiast pärit impordi kaalutud keskmine hindade allalöömise marginaal uurimisperioodil 0-5 %, ei saanud nimetatud import põhjustada liidu tootmisharu kantud kahju, kuna import ei saanud avaldada liidu turule hinnasurvet.
(66)
Uurimisel tuvastatud asjaolud ei kinnitanud seda väidet. Ajutise määruse põhjenduste 99 ja 100 kohaselt suurenes dumpinguhinnaga import Indoneesiast vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, seda nii absoluutarvudelt kui ka turuosa järgi. Suurenemine toimus samaaegselt liidu tootmisharu müügimahu ja turuosa vähenemisega. Nii suurtes kogustes import sundis liidu tootmisharu oma müügihindu langetama, et ühtlustada need Indoneesiast pärit impordi hinnatasemega. Seetõttu oli tuvastatud hindade allalöömise marginaal tõepoolest väike. Ometi ei olnud liidu tootmisharu samal ajal suuteline kehtestama hindu kooskõlas kulude suurenemisega, mis põhjustas kasumlikkuse märgatavat vähenemist vaatlusalusel perioodil. Seda kinnitab kahjumarginaalide suurus, mis põhjenduse 125 kohaselt oli vahemikus 24,9-47,0 %. Seepärast tuleks kõnealune väide tagasi lükata.
(67)
Muude märkuste puudumisel dumpinguhinnaga impordi mõju kohta kinnitati ajutise määruse põhjendustes 98-101 esitatud järeldused.
2. Muude tegurite mõju
2.1. Hiinast pärit impordi mõju
(68)
Kaks huvitatud isikut väitsid, et vastupidiselt ajutise määruse põhjenduse 103 järeldustele, oli Hiinast pärit impordil liidu tootmisharu müügihindadele negatiivne mõju ning seega põhjustas see import olulist kahju.
(69)
Absoluutarvudes jäi Hiinast pärit import vaatlusalusel perioodil väikeseks, nagu on osutatud ajutise määruse põhjenduses 102. Kui võtta lisaks sellele arvesse dumpinguvastased tollimaksud, oli impordihindade tase kõrgem kui liidu tootmisharu müügihindade tase ja ühtlasi kõrgem Indoneesiast pärit impordi hinnatasemest. Väide, nagu olnuks liidu tootmisharule tekitatud oluline kahju osaliselt tingitud Hiinast pärit impordist, lükati Hiinast pärit impordi mahtusid ja hinnatasemeid arvestades tagasi.
(70)
Seega kinnitati ajutise määruse põhjenduste 102 ja 103 järeldused.
2.2. Import muudest kolmandatest riikidest
(71)
Märkuste puudumisel muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mõju kohta kinnitati ajutise määruse põhjendustes 104-108 esitatud järeldused.
2.3. Liidu tarbimise areng
(72)
Ajutise avalikustamise järel väitis üks huvitatud isik, et liidu tootmisharu müügimahu vähenemine ühtis ajaliselt liidu tarbimise vähenemisega, mis olevat seega liidu tootmisharu kantud olulise kahju peamine põhjus.
(73)
Ajutise määruse põhjenduse 109 kohaselt vähenes tarbimine vaatlusalusel perioodil vaid 2 %, sellal kui liidu tootmisharu müük vähenes 17 %. Seega ei saa tarbimise vähenemisega seletada müügimahu märksa ulatuslikumat vähenemist. Pealegi suurenes Indoneesiast pärit import tarbimise vähenemisele vaatamata Seetõttu tuleks kõnealune väide tagasi lükata.
(74)
Muude sellekohaste märkuste puudumisel kinnitati ajutise määruse põhjenduses 109 esitatud järeldused.
2.4. Liidu tootmisharu ekspordisuutlikkus
(75)
Märkuste puudumisel liidu tootmisharu ekspordisuutlikkuse kohta kinnitati põhjendustes 110-112 esitatud järeldused.
2.5. Liidu tootmisharu väidetav ebatõhusus
(76)
Ajutise avalikustamise järel rõhutasid kaks huvitatud isikut, et liidu tootmisharu kantud kahju põhjustas liidu tootmisharu tootmisprotsessi olemuslik ebatõhusus, sealhulgas vahendite ebatõhus kasutamine liidu tootmisharu poolt.
(77)
Nimetatud isikud jätsid täpsustamata, milles väidetav ebatõhusus seisnes. Ajutise määruse põhjenduse 113 kohaselt ei toonud uurimine päevavalgele ühtki liidu tootmisharu ebatõhusust ning sellekohased väited lükati tagasi.
(78)
Pärast avalikustamist kordas üks huvitatud isik oma väiteid seoses liidu toomisharu ebatõhususega. Selles suhtes väitis kõnealune isik, et peatamisi hooldustöödeks, varasema sidusettevõtja integreerimist, tööjõukulude suurenemist ning eelseisvaid suuri investeeringuid ja nende mõju liidu tootmisharu olukorrale ei uuritud.
(79)
Vastupidiselt väidetule analüüsis komisjon tegelikult eespool nimetatud tegureid, käsitledes neid põhjendustes 94-96 (peatamised hooldustöödeks), 89 ja 90 (varasema sidusettevõtja integreerimine), 91 (tööjõukulud) ning 82 ja 83 (investeeringud), kuid ei osutanud ühelegi võimalikule ebatõhususele liidu tööstusharus. Seetõttu lükati see väide tagasi.
(80)
Muude sellekohaste märkuste puudumisel kinnitati ajutise määruse põhjenduses 113 esitatud järeldused.
2.6. Finantskriis
(81)
Märkuste puudumisel finantskriisi mõju kohta kinnitati ajutise määruse põhjenduses 114 esitatud järeldused.
2.7. Investeeringud ja ELi õigusnormidest tulenevad ohutusnõuded
(82)
Ajutise avalikustamise järel väitis üks huvitatud isik, et kahju põhjustas liidu tootmisharu tehtud investeeringute kõrge tase. Nimetatud isik väitis, et investeeringute vajalikkus ei puutu asjasse, kuna analüüsida tuleks üksnes nende mõju liidu tootmisharu olukorrale ja täpsemalt nende mõju liidu tootmisharu kasumlikkusele.
(83)
See isik ei selgitanud, millises ulatuses liidu tootmisharu tehtud investeeringud võisid kasumlikkust mõjutada. Ajutise määruse põhjenduse 116 kohaselt põhinesid liidu tootmisharu tehtud investeeringud mõistlikel äriotsustel ja neid ei saa pidada põhjendamatuteks. Lisaks amortiseeruvad investeerimiskulud aja jooksul ega omanud seega märkimisväärset mõju liidu tootmisharu kasumlikkusele. Seega lükati huvitatud isiku sellekohased väited tagasi.
(84)
Pärast avalikustamist kordas huvitatud isik oma väiteid, et kahju põhjustasid õigusnormidest tulenevad ohutusnõuded ning liidu tootmisharu ulatuslikud investeeringud nende nõuete täitmiseks. Ühtlasi kordasid nad, et ei puutu asjasse, kas tegemist oli mõistlike äriotsustega ning et analüüsis tulnuks arvesse võtta üksnes mõju kasumlikkusele. Seoses sellega väideti kokkuvõtteks, et investeerimiskulude amortiseerumine aja jooksul ei puutunud asjasse.
(85)
Vastupidiselt väidetule võeti hindamisel arvesse tehtud investeeringute mõju liidu tootmisharu kasumlikkusele. Investeerimiskulude amortiseerumine on tähtis tegur kasumlikkuse kindlaksmääramisel ja seetõttu tuli seda arvesse võtta. Seepärast lükati see väide tagasi.
(86)
Muude märkuste puudumisel investeeringute ja ELi õigusnormidest tulenevate ohutusnõuete mõju kohta kinnitati ajutise määruse põhjendustes 115 ja 116 esitatud järeldused.
2.8. Toorainekulud ja muud kulud
2.8.1. Tootmiskulu
(87)
Üks huvitatud isik väitis, et kasumlikkus vähenes tootmiskulude üldise samaaegse suurenemise tõttu. Seega põhjustas kahju pigem tootmiskulude suurenemine kui Indoneesiast pärit import.
(88)
Ajutise määruse põhjenduse 100 kohaselt ei saanud tootmiskulude suurenemine müügihinnas kajastuda Indoneesiast pärit naatriumglutamaadi impordi avaldatud hinnasurve tõttu. Kasumlikkuse vähenemine oli seega tingitud peamiselt dumpinguhinnaga impordi suurenemisest ning väide tuleks tagasi lükata.
2.8.2. Varasema sidusettevõtja integreerimine
(89)
Sama huvitatud isik väitis, et varasema sidusettevõtja integreerimise mõju liidu tootmisharu kasumlikkusele on analüüsitud ebapiisavalt. Isik väitis, et integreerimine mõjus kasumlikkusele negatiivselt ning põhjustas seega liidu tootmisharu kantud kahju.
(90)
Peale selle uuris komisjon varasema sidusettevõtja integreerimise mõju asjaomastele kahjunäitajatele nagu tootmiskulu, tööhõive, investeerimine ja kasumlikkus. Väärib märkimist, et kõnealune sidusettevõtja osales üksnes vaatlusaluse toote müügis. Leiti, et liidu tootmisharu oli kasumlik majandusaastal, mil integreerimine toimus (majandusaasta 2011/2012). Järgmisel majandusaastal (2012/2013) muutus kasumlikkus negatiivseks. See ühtis aga Indoneesiast pärit impordi mahu suurenemisega, mis kõnealusel aastal lausa kahekordistus. Eelöeldu põhjal ei kinnitanud analüüs väidet, nagu oleks varasema sidusettevõtja integreerimisel olnud kasumlikkusele märkimisväärne negatiivne mõju, ning seega tuleks sellekohased väited tagasi lükata.
2.8.3. Tööjõukulud
(91)
Mitu isikut väitsid, et liidu tootmisharu kantud kahju põhjustas tööjõukulude suurenemine. Ehkki üldkulude suurenemine oli tingitud ka tööjõukulude suurenemisest vaatlusalusel perioodil, näitas uurimine, et tööjõukulude suurenemise mõju tootmiskuludele tervikuna ei olnud märkimisväärne. (Täpseid arvandmeid ei saa konfidentsiaalsuse tõttu esitada.) Seetõttu ei saa tööjõukulude suurenemist pidada olulise kahju tekitajaks liidu tootmisharule ning sellekohased väited tuleks tagasi lükata.
(92)
Pärast avalikustamist väitis üks huvitatud isik, et tööjõukulusid ei tohiks hinnata eraldi, vaid arvesse oleks tulnud võtta mitmesuguste kulutegurite suurenemise mõju tervikuna.
(93)
Põhjenduste 87 ja 88 kohaselt hindas komisjon tootmiskulude kasvu tervikuna, mistõttu lükati sellekohane väide tagasi.
2.8.4. Hooldustöödeks peatamised
(94)
Ajutise avalikustamise järel väitis üks huvitatud isik, et tootmise ja müügi vähenemine oli tingitud liidu tootmisharu peatamisest hooldustöödeks, mis omakorda põhjustas müügimahu vähenemist. Seega ei tohiks liidu tootmisharu tootmise ja müügimahu vähenemist omistada Indoneesiast pärit impordile.
(95)
Uurimine näitas, et tootmise vähenemine majandusaasta 2012/2013 ja uurimisperioodi vahelisel ajal ühtis tõepoolest tootmise pikaajalise peatamisega hooldustöödeks, mida tehti aga vaid selleks, et vähendada suuri laovarusid, mis olid kogunenud vaatlusaluse perioodi eelnevatel aastatel seoses müügimahu vähenemisega.
(96)
Seega tulenes tootmise ja müügimahu vähenemine Indoneesiast pärit naatriumglutamaadi dumpinguhinnaga impordi suurenemisest, mistõttu tuleks kõnealune väide tagasi lükata.
(97)
Pärast avalikustamist kordas üks teine huvitatud isik oma väidet, et kahju tekitajaks olid peatamised hooldustöödeks ning et nende sulgemiste vajalikkus ei puutu asjasse. Isik väitis, et arvesse oleks tulnud võtta üksnes nende peatamiste mõju liidu tootmisharu kasumlikkusele.
(98)
Nagu märgitud põhjendustes 95 ja 96, tingis peatamisi hooldustöödeks müügi vähenemine, mis omakorda oli tingitud Indoneesiast pärit dumpinguhinnaga impordi suurenemisest. Seega põhjustas Indoneesiast pärit import tõepoolest hooldustöödeks peatamisi, mida seetõttu ei saa hinnata eraldi ega pidada põhjusliku seose katkestajaks nimetatud impordi ja kannatatud kahju vahel. Seega lükati asjaomase huvitatud isiku väide tagasi.
2.8.5. Indoneesia ruupia odavnemine
(99)
Ajutise avalikustamise järel väitis üks huvitatud isik, et Indoneesia ruupia odavnemine ajavahemikus 2012. aasta jaanuarist 2014. aasta jaanuarini andis eksportivatele tootjatele suhtelise eelise, mis ei olnud seotud nende hinnakujundusotsustega. Nimetatud isik väitis, et selle teguri mõju tuleks uurida.
(100)
Seoses sellega tuleb meenutada, et dumpinguhinnaga impordi tõenäolist mõju liidu tootmisharu hindadele uuritakse peamiselt hindade allalöömise, hinnalanguse ja hindade allasurumise kindlakstegemise teel. Selleks võrreldakse dumpinguhinnaga ekspordi hindu ja liidu tootmisharu müügihindu; mõnikord on tarvis kahju arvutamiseks kasutatavaid ekspordihindu konverteerida erinevate hindade võrdlemise eesmärgil teistesse vääringutesse. Vahetuskursi kasutamine sellises olukorras ainult tagab, et hinnavahe on kindlaks määratud võrreldaval alusel. Seega on ilmne, et kõnealusel juhul ei saa vahetuskurssi pidada liidu tootmisharule kahju põhjustanud teguriks, kuna see on impordist endast lahutamatu. See väide tuleb seetõttu tagasi lükata.
2.8.6. Järeldused
(101)
Muude märkuste puudumisel toorainekulude ja muude kulude mõju kohta kinnitati ajutise määruse põhjendustes 117-120 esitatud järeldused.
3. Järeldus põhjusliku seose kohta
(102)
Muude märkuste puudumisel põhjuslike seoste kohta kinnitati ajutise määruse põhjendustes 121-125 esitatud järeldused.
F. LIIDU HUVID
1. Liidu tootmisharu huvid
(103)
Märkuste puudumisel liidu tootmisharu huvide kohta kinnitati ajutise määruse põhjendused 127-129.
2. Importijate/vahendajate huvid
(104)
Märkuste puudumisel sõltumatute importijate ja kauplejate huvide kohta kinnitati ajutise määruse põhjendused 130-132.
3. Kasutajate huvid
(105)
Ajutise avalikustamise järel kordas üks kasutaja ajutise määruse põhjenduses 140 esitatud väidet, mille kohaselt prognoositakse naatriumglutamaadi tarbimise märkimisväärset kasvu liidus, tingituna eelkõige sellest, et ELis keelustati fosfaadid ja muud fosforiühendid, mis väidetavalt asendatakse mujal kui toiduainesektoris kasutatava naatriumglutamaadiga. Nimetatud kasutaja väitis lisaks, et liidu tootmisharu võimsus on ebapiisav liidu turu suureneva nõudluse rahuldamiseks. Sama isik väitis ka, et tarbimise kasv oleks liidu tootmisharule kasulik, kuna suurendaks müügimahtu. Sama kasutaja kordas oma väidet, et alternatiivseid tarneallikaid ei ole piisavalt, eeskätt põhjusel, et muude kolmandate riikide tootjad kuuluvad liidu tootmisharuga ühte ja samasse kontserni ega tarni seetõttu liidu turule.
(106)
Ajutise määruse põhjenduse 141 kohaselt on raske prognoosida, kuidas liidu uus fosfaatide ja muude fosforiühendite keelustamist käsitlev õigusraamistik mõjutab liidu tootmisharu. Seejuures ei esitanud kõnealune isik teavet ega tõendeid selle kohta, kas ja mil määral suurendab see sündmus nõudlust naatriumglutamaadi järele liidus.
(107)
Uurimine on näidanud, et liidu tootmisharul leidus vaba tootmisvõimsust, mis võimaldaks tootmismahtu suurendada ning rahuldada suurenenud nõudlust liidu turul vähemalt osaliselt. Liidu tootmisvõimsus tervikuna oli uurimisperioodi ajal liidu kogutarbimisest suurem.
(108)
Seoses alternatiivsete tarneallikatega näitas uurimine, nagu juba ajutise määruse põhjenduses 147 märgitud, et naatriumglutamaati toodeti mitmes kolmandas riigis. Vaatlusaluse perioodi alguses, st majandusaastal 2010/2011 oli muudest kolmandatest riikidest (nt Brasiiliast, Vietnamist ja Koreast) pärit impordi turuosa märkimisväärne ning vähenes alles siis, kui suurenes odava hinnaga import Indoneesiast. Uurimine näitas ühtlasi, et mitmes kolmandas riigis oli tarnijaid, kes ei kuulunud liidu tootmisharuga samasse kontserni. Muudest kolmandatest riikidest pärit import võib taastuda, kui liidu turul taastatakse võrdsed tingimused.
(109)
Seepärast tuleb sellekohased väited tagasi lükata.
(110)
Lõpliku avalikustamise järel kordas sama huvitatud isik oma väidet, et nõudlus naatriumglutamaadi järele kasvaks fosfaatide tulevase keelustamise tõttu liidus märkimisväärselt ning et liidu tootmisharu ei suuda liidu kasvavat nõudlust rahuldada. Kõnealune isik ei esitanud aga uut teavet ega konkreetseid tõendeid, mistõttu lükati see väide tagasi.
(111)
Sama huvitatud isik väitis pärast lõplikku avalikustamist ühtlasi, et komisjon ei võtnud arvesse osakaalu, mille naatriumglutamaat moodustab puhastusainete kogukuludes. Asjaomane isik ei esitanud aga ühtki uut tõendit, mis vaidlustaks ajutise määruse põhjenduste 138 ja 139 järeldused, mille kohaselt meetmete võimalik mõju kõnealusele äriühingule on piiratud. Seepärast lükati väide tagasi.
(112)
Sama huvitatud isik väitis ühtlasi, et lisakulud väljaspool toiduainetööstust ja toiduks mittekasutatavate toodete tarbijad jäeti tähelepanuta. Isik ei esitanud aga uut teavet ega tõendeid, mistõttu lükati see väide tagasi.
(113)
Üks teine kasutaja väitis, et Indoneesia ja Hiina vastaste meetmete mõju kasutajatele tuleks hinnata ühiselt.
(114)
Kummagi meetme mõju kasutajatele analüüsiti eeskätt alternatiivsete tarneallikate kättesaadavuse kontekstis ajutise määruse põhjenduses 147. Põhjenduse 108 kohaselt näitas see analüüs, et mitmel kolmandal riigil oli potentsiaali naatriumglutamaadi eksportimiseks liitu. Need kolmandad riigid olid liidu turul enne, kui Indoneesia dumpinguhinnaga import sinna suurendatud mahus sisenes.
(115)
Väideti, et kasutajatel ei ole võimalik dumpinguvastase tollimaksu täiendavaid kulusid lõpptarbijale üle kanda, kuna konkurents liidu toiduainete lõppsaaduste turul olevat liiga suur.
(116)
Ajutise määruse põhjenduste 135-137 kohaselt moodustas naatriumglutamaat toiduaine- ja joogisektoris vaid 5 % koostööd tegevate äriühingute naatriumglutamaati sisaldavate toodete kogukuludest. Selgus, et need äriühingud tegutsevad kasumlikult. Huvitatud isik ei esitanud teavet nende järelduste ümberlükkamiseks. Seega leidsid kinnitust ajutise määruse põhjenduses 136 esitatud järeldused, et meetmetel on neile äriühingule vaid piiratud mõju, ning sellekohane väide tuleks tagasi lükata.
4. Tooraine tarnijate huvid
(117)
Ajutise avalikustamise seisukohast vaidlustasid kaks tarnijat ajutise määruse põhjenduses 143 esitatud järelduse, väites, et liidu tootmisharu kadumine avaldaks nende äritegevusele märkimisväärset mõju. Nimetatud tarnijad väitsid, et liidu tootmisharu naatriumglutamaaditootmise võimalik peatamine kahjustaks nende äritegevust tervikuna, sest suhkrutaimed toodavad vältimatult teatava koguse suhkrusiirupeid ja melassi, mille peamine ostja on liidu tootmisharu. Kui suhkur nimetatud kujul jääks müümata, mõjutaks see kõnealuse taime kasutegurit tervikuna.
(118)
Neid väiteid aga ei põhjendatud ja seepärast ei saanud neid arvesse võtta.
5. Muud väited
(119)
Ajutise avalikustamise järel kordas üks huvitatud isik oma kommentaare liidu tootmisharu väidetava turgu valitseva seisundi kohta, väites, et meetmete kehtestamine naatriumglutamaadi suhtes annaks liidu tootmisharule suhtelise konkurentsieelise liidu turul. Uusi tõendeid nende väidete toetuseks aga ei esitatud. Seega leidsid kinnitust ajutise määruse põhjenduses 145 esitatud järeldused ning sellekohane väide tuleks tagasi lükata.
6. Järeldus liidu huvide kohta
(120)
Muude märkuste puudumisel liidu huvide kohta kinnitati ajutise määruse põhjendustes 126-148 esitatud järeldused.
G. LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED
1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase
(121)
Ajutise avalikustamise järel vaidlustas üks huvitatud isik kasumimarginaali sihtväärtuse, mida kasutati kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kindlakstegemiseks ajutise määruse põhjenduse 151 kohaselt. Nimetatud isik väitis, et 3-5 % suurune maksueelne kasumimarginaal oleks mõistlik ja turuga seotud määr, mis põhineb kahe Aasia riigi naatriumglutamaadi tootja 2013. aasta maksueelsel puhaskasumi marginaalil.
(122)
Kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kindlakstegemiseks kasutatud kasumimarginaal vastas kasumimarginaalile, mille teenimist liidu tootmisharu võis tavapärastes konkurentsitingimustes põhjendatult eeldada. Ajutise määruse põhjenduse 151 kohaselt hakkas Indoneesiast pärit dumpinguhinnaga import mõju avaldama alles vaatlusaluse perioodi kolmandal aastal. Seega oli mõistlik määrata kasumimarginaal viitega perioodi esimesele kahele aastale.
(123)
Muude märkuste puudumisel kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kohta kinnitati ajutise määruse põhjendustes 150-152 esitatud järeldused.
2. Lõplikud meetmed
(124)
Dumpingu, tekitatud kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi arvesse võttes tuleks kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 kehtestada vaatlusaluse toote impordi suhtes vastavalt väiksema tollimaksu reeglile lõplikud dumpinguvastased meetmed dumpingumarginaali tasemel. Kõnealusel juhul vaadati ühe eksportiva tootja individuaalne tollimaksumäär ajutise avalikustamise järel läbi, kuna ekspordihinna määramisel ei võetud teatavaid tehinguid arvesse.
(125)
Eespool kirjeldatu põhjal on kõnealuste kehtestatavate tollimaksude määrad järgmised.
Riik
Äriühing
Dumpingu-marginaal
(%)
Kahjumarginaal
(%)
Lõplik dumpingu-vastane tollimaks
(%)
Indoneesia
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,2
[24,9-40,2]
7,2
Indoneesia
PT. Miwon Indonesia
13,3
[27,9-43,6]
13,3
Indoneesia
Kõik teised äriühingud
28,4
[31,4-47,0]
28,4
(126)
Käesoleva määrusega äriühingute suhtes kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise ajal kindlaks kõnealuste äriühingute puhul. Nimetatud tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes vaatlusaluste toodete impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ja mille on tootnud nimetatud juriidilised isikud. Imporditud vaatlusaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas oma nime ja aadressiga nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud äriühing, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse „kõigi muude äriühingute” puhul. Neile ei tohiks rakendada ühtki individuaalsetest dumpinguvastastest tollimaksumääradest.
(127)
Äriühing, kes muudab oma juriidilise isiku nime, võib seejärel taotleda nende individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamist. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (4). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas teade nimevahetuse kohta.
(128)
Et minimeerida tollimaksudest kõrvalehiilimist maksumäärade suurte erinevuste tõttu, on individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksude rakendamise tagamiseks vaja erimeetmeid. Individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumääradega äriühingud peavad esitama liikmesriikide tolliasutustele kehtiva faktuurarve. Arve peab vastama lisas sätestatud nõuetele. Sellise arveta impordi suhtes rakendatakse „kõigile muudele äriühingutele” rakendatavat dumpinguvastast tollimaksu.
(129)
Et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane rakendamine, kohaldatakse kõigi muude äriühingute dumpinguvastast tollimaksu mitte ainult käesolevas uurimises koostööst hoidunud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka selliste tootjate suhtes, kellel liitu suunatud eksport uurimisperioodil puudus.
3. Ajutise tollimaksu lõplik sissenõudmine
(130)
Võttes arvesse kindlaks tehtud dumpingumarginaale ja liidu tootmisharule tekitatud kahju taset, tuleks lõplikult sisse nõuda ajutise määrusega kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksu alusel tagatud summad.
(131)
Algmääruse artikli 15 lõikega 1 loodud komitee oma arvamust ei esitanud,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Indoneesiast pärineva naatriumglutamaadi impordi suhtes, mis kuulub CN-koodi ex 2922 42 00 (TARICi kood 2922420010) alla.
2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingutes toodetud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksude tasumist, on järgmised.
Äriühing
Lõplik dumpinguvastane tollimaks (%)
TARICi lisakood
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,2
B961
PT. Miwon Indonesia
13,3
B962
Kõik teised äriühingud
28,4
B999
3. Lõikes 2 nimetatud äriühingute suhtes kindlaks määratud individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tolliasutustele esitatakse lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigi muude äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumäära.
4. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Rakendusmääruse (EL) nr 904/2014 kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 21. jaanuar 2015