РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1072/2012 НА КОМИСИЯТА
от 14 ноември 2012 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Откриване на процедура
(1)
На 16 февруари 2012 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за откриване на антидъмпингова процедура“), Комисията обяви откриването на антидъмпингова процедура относно вноса в Съюза на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от Китайската народна република („съответната държава“, „Китай“ или „КНР“).
(2)
Процедурата започна след подаването на жалба на 3 януари 2012 г. от името на производители от ЕС („жалбоподателите“), които представляват над 30 % от общото производство на Съюза на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня. Жалбата съдържаше доказателства prima facie за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от това съществена вреда, което беше счетено за достатъчно основание за откриване на процедура.
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми жалбоподателите, другите известни производители в Съюза, известните производители износители в КНР, вносителите, търговците, ползвателите, доставчиците и сдруженията, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на КНР за откриването на процедурата. Комисията също така уведоми производителите в Руската федерация, която в известието за откриване на антидъмпингова процедура бе предложена като възможна държава аналог. На заинтересованите страни бе дадена възможност да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за откриване на антидъмпингова процедура. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице конкретни причини, заради които следва да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност.
(4)
Предвид очевидно големия брой производители износители и несвързани вносители с известието за откриване на антидъмпингова процедура производителите износители и несвързаните вносители бяха приканени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят основна информация за своите дейности, свързани с разглеждания продукт, през периода от 1 януари 2011 г. до 31 декември 2011 г. Тази информация ще позволи на Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент, и ако това е така, да я изготви.
(5)
Предвид големия брой производители от Съюза, участващи в тази процедура, с известие за откриване на антидъмпингова процедура бе обявено, че Комисията е изготвила временна представителна извадка от производители от Съюза в съответствие с член 17 от основния регламент с цел установяване на вреда. Предварителният подбор бе направен въз основа на информацията, с която разполага Комисията на етапа на откриване на процедурата, по следните критерии: обем на продажбите на производителя, размер, географско местоположение в Съюза и продуктов сегмент. Бяха включени шестима производители от Съюза от пет държави членки, двама от които бяха малки и средни предприятия (МСП), като по този начин бяха обхванати всички основни видове продукти. Предварителната представителна извадка представляваше над 15 % от изчисленото общо производство на Съюза. Един от включените в предварителната представителна извадка производители обаче не пожела да бъде включен в нея, а няколко заинтересовани страни посочиха, че е пропусната една държава членка с голям обем продукция, която трябва да бъде включена в представителна извадка. Предвид тези факти Комисията измени своята предварителна извадка и в получената окончателна представителна извадка бяха включени седем производители от Съюза от шест държави членки, двама от които МСП, като по този начин бяха обхванати всички основни видове продукти. Тази извадка представляваше над 20 % от изчисленото общо производство на Съюза.
(6)
Около 400 производители износители или групи от производители износители от КНР, които представляват 60 % от общия износ, предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в представителната извадка. Въз основа на получената информация Комисията изготви временна представителна извадка, включваща петимата производители износители с най-голям обем износ за Съюза, и прикани всички производители износители, които ѝ бяха известни, да представят коментарите си във връзка с предложената представителна извадка. Двама от предварително подбраните за извадката производители износители коригираха информацията за целите на извадката, така че техният обем на износа не бе достатъчен, за да бъдат включени в представителната извадка. Впоследствие Комисията изготви окончателната представителна извадка с актуализираните пет най-големи дружества от гледна точка на обема на износа. Включените в представителната извадка дружества представляват близо 20 % от износа за Съюза на всички съдействащи производители износители.
(7)
Окончателно подбраните за включване в представителната извадка дружества или групи от дружества са:
а)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd и свързаните с него дружества,
б)
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd и свързаните с него дружества,
в)
CHL International Ltd и свързаните с него дружества;
г)
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited и свързаните с него дружества („Niceton“) и
д)
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.
(8)
Едно дружество оспори подбора на включените в представителната извадка дружества и заяви, че трябва да бъде включено в нея. Дружеството посочи, че включването му няма да доведе до прекомерно увеличаване на броя на дружествата в представителната извадка, нито ще бъде причина за забавяне на разследването, и по-специално поради факта, че то е сравнително малък износител. Освен това то отбеляза, че е чуждестранна собственост и че извадката не би била представителна без включването му в нея.
(9)
Комисията припомня, че подборът на включените в представителната извадка дружества е направен съгласно критерия най-голям обем в съответствие член 17, параграф 1 от основния регламент, като се взема предвид броят на производителите, чието разследване е възможно в рамките на наличното време. Предвид факта, че дружеството е сравнително малък износител, неговото включване не би имало никаква добавена стойност за представителността на извадката от гледна точка на обема на износа. Освен това се отбелязва, че дружеството се представи много късно - четири месеца след уведомяването на всички производители износители за окончателния подбор и след като проверките на място в помещенията на подбраните дружества бяха приключили. Поради това искането на дружеството да бъде включено в извадката бе отхвърлено.
(10)
Над шестдесет несвързани производители износители отговориха в срок на въпросите относно извадката и предложиха сътрудничество в рамите на процедурата. Пет от тези дружества бяха подбрани за изготвяне на представителната извадка. Посочените пет несързани вносители бяха подбрани въз основа на обема и стойността на вноса и на препродажбата в Съюза, тяхното географско местоположение, модел на стопанска дейност и продуктов сегмент. Включените в представителната извадка дружества съответстват на най-големия представителен обем и стойност на вноса и препродажбата в Съюза, чието разследване е възможно в рамките на наличното време. Съгласно данните, посочени на етапа на изготвяне на извадката, те представляват близо 6 % от вноса на разглеждания продукт през периода на разследване.
(11)
За да се даде възможност на производителите износители от КНР, ако желаят, да подадат заявление за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“), или за индивидуално третиране („ИТ“), Комисията изпрати формуляри за заявления на китайските производители износители, които ги бяха поискали, както и на китайските органи.
(12)
Единадесет китайски производители износители или групи от производители износители поискаха ТДПИ в съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент или ИТ, в случай че при разследването се установи, че не отговарят на условията за ТДПИ. Три от тези дружества бяха включени в представителната извадка, а останалите осем - не. Един от невключените в представителната извадка производители износители впоследствие оттегли заявлението си за ТДПИ, но запази искането си за ИТ. Останалите двама производители износители от представителната извадка и други четири невключени в извадката дружества поискаха само ИТ.
(13)
Комисията изпрати въпросници на петимата включени в представителната извадка производители износители от КНР и на близо 300 други производители износители от КНР, които бяха изявили желание за това. Освен това бяха изпратени въпросници на седемте производители от Съюза, включени в представителната извадка, на петимата вносители, включени в представителната извадка, на четири сдружения на търговци на дребно и дистрибутори, както и на индивидуални търговци на дребно и дистрибутори, които бяха изявили желание за това. Също така бяха изпратени въпросници на производители износители от Индия, Турция, Бразилия, Тайланд и Русия - те бяха приети за държави, измежду които може да се избере подходяща държава аналог.
(14)
Бяха получчени отговори от тринадесет производители износители или групи от производители износители от КНР и от трима производители от възможни държави аналог (Бразилия, Тайланд и Русия). Освен това бяха получени попълнени въпросници от седемте производители от Съюза, включени в представителната извадка, и петимата вносители, включени в представителната извадка. Бяха получени и попълнени въпросници от един търговец на дребно, един дистрибутор и две сдружения на търговци на дребно и дистрибутори.
(15)
Освен това комисията получи информация и от над 20 вносители, несвързани с производители износители, няколко търговци на дребно, един доставчик на програми за маркетинг и от Китайската търговска камара на леката промишленост и занаятчиите („CCCLA“).
(16)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните дружества:
а) Производители от Съюза
(17)
Извършени бяха проверки на място при седем подбрани в извадката производители от Съюза.
(18)
Подбраните в представителната извадка производители от Съюза, както и други съдействащи производители от Съюза поискаха, въз основа на разпоредбите в член 19 от основния регламент, самоличността им да бъде запазена в тайна. Според тях разкриването на самоличността им би могло да доведе до риск от значителни нежелателни последици.
(19)
Някои производители жалбоподатели от Съюза снабдяват клиенти в Съюза, които получават своите продукти и от Китай, като по този начин се ползват пряко от този внос. Поради това жалбоподателите се счетоха в деликатна позиция, тъй като някои от техните клиенти могат да не бъдат удовлетворени от подаването или подкрепата за жалба срещу предполагаем вредоносен дъмпинг. Поради тези причини те счетоха, че съществува риск от предизвикване на ответни мерки от страна на техните клиенти. Освен това, някои производители жалбоподатели от Съюза също изнасят за Китай. Тези дружества счетоха, че подаването или подкрепата за жалба срещу предполагаем вредоносен дъмпинг може да представлява заплаха за дейността им в Китай. Искането беше удовлетворено, тъй като беше достатъчно обосновано.
(20)
Представителите на някои производители износители, CCCLA, както и някои несвързани вносители, заявиха, че не са могли правилно да упражнят правото си на защита, защото самоличността на жалбоподателите не е била разкрита. Те заявиха, че при тези обстоятелства страните са били възпрепятствани да коментират дали предприятията имат процесуална легитимация, дали е налице съществена вреда, дали могат да бъдат изключени от промишлеността на Съюза в съответствие с член 4, параграф 1, буква а) от основния регламент и/или дали извадката е представителна. Въпреки това трябва да се отбележи, че Комисията гарантира, че тези въпроси могат да бъдат проверени и разгледани в наличните досиета за справка от заинтересованите страни, като например кореспонденция до заинтересованите страни, чрез бележки относно процесуалната легитимация и подбора на извадка, и чрез изискване на надлежно документирани изявления, предоставени от другите страни. Поради това искането беше отхвърлено.
б) Производители износители в КНР
-
Hunan Hualian China Industry Co, Ltd, Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd, Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd и Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd („Hunan Hualian“)
-
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd и Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Export & Import Co., Ltd („Guangxi Sanhua“)
-
CHL International Ltd и CHL Porcelain Industries Ltd („CHL“)
-
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited, Shandong Silver Phoenix Company Limited и свързан търговец със седалище в Хонконг, Niceton International Limited („Niceton“)
-
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.
-
Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd
-
Shenzhen Baosanhe Ceramics Industrial Co., Ltd
-
Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd
-
Chaozhou Mingyu Porcelain Industries Co., Ltd
-
Shenzhen Grand Collection Industrial Co., Ltd и Chaozhou Grand Collection Tableware Co., Ltd („Grand Collection“)
-
Tienshan (Handan) Tableware Co., Ltd
-
Zibo Kun Yang Ceramic Corporation Limited
в) Вносители от Съюза
-
Symbol srl, Treviso, Италия
-
Metro AG, Dusseldorf, Германия
-
Ritzenhoff & Breker GmbH & Co. KG, Bad Driburg, Германия
-
Joseph Maeser GmbH, Dornbirn, Австрия
-
IKEA Supply AG, Pratteln, Швейцария
г) Производител износител в държавата аналог
(21)
Съдействащият бразилски производител е поискал самоличността му да остане поверителна, тъй като нейното разкриване може да доведе до значителни нежелани последици върху дейността му. Искането бе счетено за основателно и поради това прието.
3. Разследван период
(22)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 януари 2011 г. до 31 декември 2011 г. (наричан по-долу „разследван период“ или „РП“). Тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, бяха подложени на разглеждане за периода от 1 януари 2008 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
(23)
Жалбоподателите поискаха за оценка на вредата да бъде удължен с една година и да започне през 2007 г., а CCCLA поиска да бъде съкратен с една година и да започне едва през 2009 г. Първото искане не беше удовлетворено, като се има предвид, че нищо в наличната информация не потвърждава, че разглежданият период от пет години ще отрази по-добре тенденциите, както предполагат жалбоподателите. По отношение на второто искане CCCLA се позова като цяло на съдебната практика на СТО, според която членовете на СТО не могат да избират базова линия, която води единствено до съпоставка на крайните стойности, а ако промяната на базисната година лесно може да опровергае констатацията на вреда, членът на СТО трудно може да установи наличието на съществена вреда. Разследването обаче показа, че съкращаването на разглеждания период в този случай би довело до прекалено кратък период за анализ, който освен това, с оглед на въздействието на икономическата криза върху някои показатели, може да предложи нереалистична картина на вредоносните тенденции. Следователно и двете искания бяха временно отхвърлени.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(24)
Разглежданият продукт са керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, понастоящем класирани в кодове по КН 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 и ех69120090 и с произход Китайската народна република (наричан по-долу „разглеждан продукт“). Той може да бъде от порцелан или костен порцелан, от обикновена глина, каменина, фаянс или фина керамика или други материали. Основните суровини включват минерали, като например каолин, фелдшпат и кварц, като съставът на използваните суровини определя вида на окончателния произведен керамичен продукт.
(25)
Керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня се продават под най-различни форми, които се развиват с течение на времето. Те се използват на редица места, например домакинства, хотели, ресторанти или здравни заведения.
1.1. Искания за изключване
(26)
По време на разследването бяха представени и анализирани няколко искания за изключване на специфични продукти от обхвата на продукта. Анализът на тези искания е обобщен по-долу.
1.1.1. (Фин) костен порцелан
(27)
В изложението си CCCLA поиска (финият) костен порцелан да бъде изключен от обхвата на продукта, предмет на разследването. Според твърденията, (финият) костен порцелан е коренно различен от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня поради разликите във физическите характеристики, производствените процеси, крайната употреба и възприемането от потребителя. Изработен от костен прах от бик, той се отличава с висока белота и просветност. С много висока механична якост и устойчивост срещу отчупване, той се произвежда с много по-малко сечение и чрез по-сложно и скъпо производство, което обикновено не се използва от производители от Съюза. Също така, само няколко производители от Съюза произвеждат (фин) костен порцелан.
(28)
По отношение на тези искания разследването разкри, че, първо, не съществува общоприето определение за костен порцелан. (Финият) костен порцелан е само една форма на порцелан от мека паста, като голяма част от суровините са същите като при другите керамични изделия. В представените докуметни CCCLA си противоречи относно комбинацията и частите на различните съставки. Второ, разследването не потвърди, че за (финия) костен порцелан се изисква много по-сложен производствен процес. Трето, употребата на (фин) костен порцелан като съдове и прибори за сервиране е еднаква навсякъде, било то в Китай или в Съюза. Също така, твърдостта и якостта не са специфични само за (финия) костен порцелан. Например керамичните съдове и прибори за сервиране за ресторанти или кетъринга са също особено твърди и здрави. И последно, но не и по важност, (финият) костен порцелан се произвежда от редица производители от Съюза и е в конкуренция с вноса на (фин) костен порцелан с произход от Китай. Следователно исканията за изключване на (финия) костен порцелан от обхвата на продукта, предмет на разследването, са временно отхвърлени.
1.1.2. Керамични (кухненски) ножове
(29)
Двама производители износители, CCCLA и различни вносители отправиха искане за изключване на керамичните (кухненски) ножове от обхвата на продукта. Това искане се основава на твърдението, че с оглед на специфичните си характеристики тези ножове и другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня не биха могли да се разглеждат като представляващи един продукт. Острието на керамичните (кухненски) ножове обикновено е изработено от керамичен материал от циркониев оксид, който не се използва при „стандартните“ прибори и съдове за сервиране като чаши и чинии. Степента на взаимозаменяемост с главните категории на продукта, предмет на разследването, е ограничена.
(30)
Разследването показа, че керамичните (кухненски) ножове притежават едни и същи физически характеристики (форма и твърдост), промишлен дизайн и крайна употреба (рязане) като металните (кухненски) ножове. Следователно, те са различни от другите продукти, обхванати от процедурата, тъй като последните са предимно изделия за съхранение на храна поради специфичния им вид и физически характеристики.
(31)
Освен това, беше заявено, че технологията за производство на керамични (кухненски) ножове не съществува в Съюза, следователно продължаването на разследването по отношение на керамичните (кухненски) ножове би нарушило законодателството на Съюза и на СТО. Жалбоподателите потвърдиха, че доколкото им е известно, че няма такова производство в Съюза.
(32)
Също така беше добавено, че керамичните (кухненски) ножове се продават само на определени за целта места, а и каналите за разпространение (дистрибутори на кухненски пособия) и представителното сдружение (сдружение на производителите на прибори) също се различават. Разследването обаче не потвърди дали тези разлики са равносилни на различно възприемане от страна на потребителите в сравнение с други видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня.
(33)
Твърдеше се освен това, че мерките за керамичните ножове няма да възстановят справедливите пазарни условия за съдовете и приборите за сервиране, а по-скоро ще навредят на крайните потребители (на керамични (кухненски) ножове). Някои страни заявиха, че тъй като керамичните (кухненски) ножове не се произвеждат в Съюза, не е възможно да съществува съществена вреда на промишлеността на Съюза в това отношение. Комисията подчини анализа на тези твърдения на отговора на въпроса дали керамичните (кухненски) ножове и другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня се считат за представляващи един продукт.
(34)
Въз основа на мотивите в съображение (30) по-горе, разследването достигна до временното заключение, че керамичните (кухненски) ножове са коренно различни от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня поради разликите във физическите характеристики, производствения процес и крайно предназначение. Следователно искането те да бъдат изключени от обхвата на продукта, предмет на настоящото разследване, е временно прието.
1.1.3. Изделия, които изглеждат китайски/ориенталски
(35)
Двама вносители заявиха, че съдовете и приборите за сервиране или за кухня, които изглеждат китайски/ориенталски, следва да бъдат изключени от обхвата на продукта. Като основна причина беше изтъкнато, че този вид изделия не се произвеждат в Съюза, че в Съюза търсенето на тези стоки винаги е било задоволявано с внос и че вносът на този вид няма да има отрицателно въздействие върху пазарния дял на промишлеността на Съюза.
(36)
Разследването установи, че не съществува общоприето и обективно определение на тази категория, нито специфични характеристики, които я определят. Освен това производителите от Съюза също могат да произвеждат този стил. Освен това съдовете и приборите за сервиране или за кухня, които изглеждат китайски/ориенталски, нямат уникална или различна крайна употреба. И последно, но не и по важност, разследването посочи, че в много азиатски ресторанти се употребяват съдове и прибори за сервиране в западен стил и че въпросните продукти лесно могат да бъдат заменени. Затова исканията за изключване на изделията, които изглеждат китайски/ориенталски, от обхвата на продукта, предмет на разследването, са временно отхвърлени.
1.1.4. Траен порцелан
(37)
От една страна, предявено беше искане трайният порцелан да бъде изключен от обхвата на продукта поради нетипичните му физически характеристики и производствен процес. За по-голяма издръжливост и якост суровините за трайния порцелан включват 6-10 % алуминиев оксид на прах, а процесът на подготовка на суровините (каолин) е уникален. Изделията от траен порцелан изискват обучени работници и имат по-високо качество и цена в сравнение с традиционните съдове и прибори за сервиране. Освен това не се произвежда в Съюза.
(38)
От друга страна, един вносител представи данни, че съдовете и приборите за сервиране от траен порцелан, които обикновено се използват в хотелите, представляват значителен дял от общото производство на керамика в Китай, така че пренебрегването им би довело до подвеждащи резултати от разследването.
(39)
Разследването установи, че не съществува общоприето и обективно определение за траен порцелан, нито той има неоспорими характеристики, които го определят. Освен това производителите от Съюза също могат да произвеждат този вид съдове и прибори за хранене, което поставя произведените в Съюза и китайските продукти в пряка конкуренция. В допълнение, трайният порцелан няма уникална или различна крайна употреба. Затова исканията за изключване на трайния порцелан от обхвата на продукта, предмет на разследването, са временно отхвърлени.
1.1.5. Ръчно изработен порцелан
(40)
Едно шведско сдружение, представляващо съответните шведски вносители, представи доводи за изключване на ръчно изработения порцелан от обхвата на продукта, предмет на разследването. Позова се на дългата история на тези занаяти в Китай, достъпността и различното възприемане от потребителите на китайските ръчно изработени изделия в сравнение с произведени в Съюза изделия, които не са изработени ръчно.
(41)
Разследването обаче показа, че, от една страна, не съществува общоприето/обективно определение на тази категория и че, от друга страна, няколко производители от Съюза всъщност произвеждат ръчно изработен порцелан. Разследването не показа коренно различни физически характеристики от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, нито различно възприемане от страна на потребителите в сравнение с ръчно изработения порцелан, произведен в Съюза. Затова искането за изключване на ръчно изработения порцелан от обхвата на продукта, предмет на разследването, е временно отхвърлено.
1.1.6. Ръчно рисувани съдове и прибори за сервиране
(42)
Различни вносители изпратиха доводи за изключване на ръчно рисуваните съдове и прибори за сервиране от обхвата на продукта, предмет на разследването. Представените аргументи се отнасят до факта, че ръчно рисуваните съдове и прибори за сервиране са насочени към определен вид потребители, че могат да се използват за различни цели от традиционните съдове и прибори за сервиране (напр. за украса), че не се произвеждат в търговски количества в Съюза, че не са нито преки конкуренти, нито са взаимозаменяеми с други съдове и прибори за сервиране/кухня, че се възприемат различно от потребителите, че са луксозни и по-чупливи, както и специфичния за тях производствен процес - по-трудоемък и с участието на висококвалифицирани работници.
(43)
Разследването показа, че продуктът е абсолютно идентичен със съдовете и прибори за сервиране, които не са рисувани ръчно, докато не се осъществи ръчното рисуване. Също така уточни, че фактът, че производственият процес включва повече ръчна обработка, не отличава продукта. Всъщност за повечето крайни потребители е трудно или невъзможно да разграничат ръчно рисувания порцелан от порцелан, който не е рисуван ръчно. Разследването показа освен това, че ръчно рисуваните съдове и прибори за сервиране обикновено имат една и съща крайна употреба като другите видове керамични съдове и прибори за сервиране и че не са непременно по-крехки. Също така беше установено, че няколко производители от Съюза всъщност произвеждат ръчно рисуван порцелан и че произведените в Съюза и внесените продукти са в пряка конкуренция. Затова исканията за изключване на ръчно рисувания порцелан от обхвата на продукта, предмет на разследването, са временно отхвърлени.
1.1.7. Подглазурно фигурално рисувани съдове и прибори за сервиране
(44)
Един вносител изпрати доводи за изключване на подглазурно фигурално рисувани съдове и прибори за сервиране от обхвата на продукта, предмет на разследването. Представените аргументи се отнасят до факта, че за подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране е необходим различен производствен процес, имат различна употреба (употреба за храни и напитки, а, както се твърди, рисуваните върху глазурата продукти по принцип нямат такава употреба) и различни качествени и физически характеристики, а именно безопасни за употреба за храни и 100 % устойчиви на съдомиялна машина и микровълнова печка. Страната също така заяви, че нито един производител от Съюза не може и не желае да произвежда търговски обеми от подглазурно фигурално рисувани съдове и прибори за сервиране и няма риск от заобикаляне на мерките, ако подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране бъдат изключени от обхвата на продукта, предмет на разследването. Също така се твърди, че потребителите ги възприемат по различен начин, като се има предвид, че вместо като част от марка, по-скоро ги разглеждат като предмети със стил/за колекционери или и не се продават като сервиз.
(45)
Разследването обаче показа, че, от една страна, не съществува общоприето/обективно определение на тази категория и че, от друга страна, няколко производители от Съюза всъщност могат да ги произвеждат. Освен това беше отбелязано, че произведените в Съюза и внесените продукти са в пряка конкуренция. Разследването разкри, че продуктът е физически абсолютно еднакъв със съдовете и приборите за сервиране, които не са рисувани ръчно, и че средният потребител не различава подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране от други видове декорирани съдове и прибори за сервиране. В него също така се уточни, че фактът, че производственият процес включва по-квалифицирана работна ръка, не прави продукта различен и че подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране като цяло имат същата крайна употреба, както другите видове керамични съдове и прибори за сервиране. Затова исканията за изключване на подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране от обхвата на продукта, предмет на разследването, са временно отхвърлени.
1.1.8. Произведени извън ЕС съдове и прибори за сервиране
(46)
Някои вносители отправят искане разследването да бъде ограничено до пазари, които понастоящем се обслужват от подали жалби производители от Съюза. В противен случай митата биха навредили на някои „специализирани“ вносители, без те да са в състояние да се снабдяват от производители от Съюза. Заявено бе също така, че производителите от Съюза със собствени марки не произвеждат за други дружества и че производителите от Съюза не обслужват малки поръчки, нито работят с отливки, което е необходимо за някои форми. Също така производителите от Съюза не са гъвкави и не предлагат подаръчни комплекти.
(47)
Това искане бе временно отхвърлено, тъй като е твърде широко и неопределено и не съществува обективно основание за такова изключване. Освен това производителите от Съюза разполагат с широка гама от продукти и редовно предлагат нови продукти, като по този начин колекциите и продуктите непрекъснато варират. Видовете продукти и качества, произвеждани от промишлеността на Съюза, редовно се установяват сред износителите. В допълнение, разследването показа, че съществуват производители от Съюза, които произвеждат изделия под марки на други договарящи се страни. Освен това беше установено, че произведените в Съюза и внесените китайски продукти са в пряка конкуренция, могат лесно да бъдат взаимозаменени и имат една и съща крайна употреба, сходни производствени процеси и възприемане от потребителя. Въпросът за гъвкавостта се разглежда в раздела, посветен на интереса на Съюза.
1.1.9. От каменина
(48)
Един вносител с производство в Китай подаде искане, че вносът на каменинови продукти, състоящи се главно на съдове и прибори за кухня, следва да бъде изключен от обхвата на продукта. Според тази страна в Съюза има само незначително производство на каменинови продукти и голяма вероятност жалбоподателите да са включили каменинови продукти, за да предотвратят заобикаляне на мерките. Вносителят твърди също, че цените на внесените продукти са били много по-високи от тези на другите производители в Съюза и че този внос не е причинил намаляване на цената или вреда.
(49)
При все това, разследването показа, че производството на Съюза е значително. Освен това беше установено, че произведените в Съюза и внесените китайски каменинови продукти са в пряка конкуренция, могат лесно да бъдат взаимозаменени и имат една и съща крайна употреба, сходни производствени процеси, възприемане от потребителя и физически характеристики. Твърденията относно цената се разглеждат в съображение (240). Затова искането за изключване на камениновите продукти от обхвата на продукта, предмет на разследването, е временно отхвърлено.
(50)
Като втора въможност страната заяви, че емайлирани или покрити с глазура каменинови продукти или каменинови продукти с цвят, различен от белия, и/или с преливащи се нюанси и/или емайлирани продукти следва да бъдат изключени от обхвата на разследването. Не се стигна обаче до заключение по тази точка на този етап на процедурата.
1.1.10. Други искания
(51)
Един вносител твърдеше, че обхватът на разследването по отношение на продукта е твърде широк, за да позволи разумно сравнение между продуктовите видове. Вносител с интерес в производството в Китай изрази подобно становище. В тази връзка някои страни също така споменаха наличие на чисто декоративни предмети.
(52)
Във връзка с това следва да се отбележи, че съответните критерии, които се прилагат, за да се определи дали продуктът, предмет на разследване, може да се счита за един продукт, т.е. неговите основни физически и технически характеристики, са подробно изложени по-долу. Така чисто декоративните предмети не са обхванати. Освен това, въпреки че различните видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня могат наистина да имат определени различни специфични характеристики, разследването показа, че с изключение на керамичните ножове, техните основни характеристики остават едни и същи. Освен това фактът, че разглежданият продукт може да се произведе с някои промени в производствения процес сам по себе си не е критерий, който може да доведе до установяване на два или повече различни продукта. Най-накрая, разследването също така показа, че различните видове на разглеждания продукт обикновено се продават посредством едни и същи търговски канали. Докато някои специализирани магазини се съсредоточават върху някои специфични видове, голяма част от дистрибуторите (търговци на дребно, универсални магазини, супермаркети) продават различни видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, за да предложат на своите клиенти широка гама продукти. Следователно твърденията, че обхватът на разследването по отношение на продукта е твърде широк, са временно отхвърлени.
(53)
Една от страните заяви, че някои керамични мелници за подправки следва да бъдат изключени от обхвата на продукта. Разследването обаче не можа да се стигне до заключение по отношение на техните особености, поради което искането беше временно отхвърлено.
1.2. Заключение относно разглеждания продукт
(54)
Разследването показа, че всички видове керамични съдове и прибори за сервиране и за кухня въпреки различията по отношение на качествата и стила имат еднакви основни физически и технически характеристики, т.е. керамични съдове и прибори, чиято основна цел е да влизат в контакт с храна, употребяват се главно за едни и същи цели, и могат да се разглеждат като различни видове на един и същ продукт.
(55)
В допълнение към факта, че те имат едни и същи основни физически и технически характеристики, всички тези различни стилове и видове са в пряка конкуренция и до голяма степен взаимозаменяеми. Това е ясно илюстрирано от факта, че няма ясна разграничителна линия между тях, т.е. налице е голямо припокриване и конкуренция между различните продуктови видове и обикновените купувачи често не разграничават например порцелана от непорцелановите стоки.
(56)
Въпреки това, както е обяснено в съображения по-горе, също така беше счетено за уместно да се прецизира определението на обхвата на продукта, въз основа на което започна настоящото разследване, като се изключат керамичните ножове. Следователно разглежданият продукт временно се определя като керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с изключение на керамични ножове, с произход Китайската народна република, понастоящем класирани в кодове по КН ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 и ех69120090.
(57)
В заключение, за целите на тази процедура и в съответствие с последователната практика на Съюза, се счита, че всички продуктови видове, описани по-горе, с изключение на керамичните ножове, трябва да бъдат разглеждани като представляващи един продукт.
2. Сходен продукт
(58)
При разследването се установи, че керамични съдове и прибори за сервиране и за кухня, произвеждани и продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, керамични съдове и прибори за сервиране, произвеждани и продавани на вътрешния пазар на КНР, и керамични съдове и прибори за сервиране и за кухня, внасяни в Съюза от КНР, както и керамични съдове и прибори за сервиране и за кухня, които се произвеждат и продават в Бразилия, която служи за държава аналог, имат еднакви основни физични и химични характеристики и еднакви основни крайни употреби.
2.1. Твърдения
(59)
По време на разследването някои заинтересовани страни изложиха доводи, че керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня, произвеждани от промишлеността на Съюза и продавани на пазара на Съюза, не са сходни с разглеждания продукт. Те заявиха, че това се доказва по-специално от разликите между продуктите по отношение на свойствата, качеството, възприемането от потребителите, каналите за продажби и сегментирането. Заявено бе освен това, че потребителите в Съюза обикновено възприемат разглеждания продукт като евтин продукт и че тези продукти не се възползват от каквато и да е премия за марка.
(60)
Разследването разкри противоречиви изявления от вносителите по този въпрос. Докато някои твърдяха, че разглежданият продукт обикновено е с по-ниско качество и остава в различна ценова категория в сравнение с произведени в Съюза продукти, други заявиха, че марковите керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, произвеждани в съответната държава, се внасят на по-високи цени от Китай.
(61)
От една страна, един невключен в извадката вносител твърди, че германските производители поставят особено ударение върху качествения профил „произведено в Германия“. Страната заяви, че качеството на плоски съдове за сервиране, доставяни от някои германски марки, е значително по-високо поради метода на производство, докато други вносители заявяват, че те се снабдяват от Китай поради високото качество, възможностите за отливки и квалифицираните работници. Разследването потвърди, че в Съюза се произвеждат съдове и прибори за сервиране или за кухня както с ниско, така и с високо качество и се продават посредством същите канали за разпространение както разглеждания продукт, т.е. чрез несвързани търговци на дребно, неспециализирани супермаркети, универсални магазини и т.н. Ето защо те се конкурират на един и същ пазар.
(62)
Освен това керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня не посочват непременно държавата на произход. Затова често е много трудно за потребителя да разграничи съдовете и приборите за сервиране или за кухня, произведени в съответната държава, от произведените в Съюза продукти.
2.2. Заключение
(63)
По тези причини може да се заключи, че въпреки наличието на малки разлики, керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня, произвеждани в и изнасяни от съответната държава, керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня, произвеждани и продавани на бразилския пазар, и керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня, произвеждани и продавани в Съюза, имат едни и същи основни физични свойства и крайна употреба и следователно се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“)
(64)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпинговите разследвания относно внос с произход от КНР нормалната стойност се определя в съответствие с параграфи 1-6 от същия член за онези производители, за които се установи, че отговарят на критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент. Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени обобщено по-долу:
-
стопанските решения се вземат в отговор на сигнали от пазара без значителна намеса на държавата, а разходите отразяват пазарните стойности;
-
дружествата имат ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага във всички случаи;
-
няма значителни нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
-
законодателството относно несъстоятелност и собственост гарантира стабилност и правна сигурност; както и
-
обменът на валута се извършва по пазарния курс.
(65)
Както е посочено в съображение (12) по-горе, единадесет производители износители или групи от производители износители от КНР поискаха третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“), и попълниха формуляра за заявление за ТДПИ в рамките на дадения срок. Един производител износител обаче впоследствие оттегли искането си за получаване на статут на ТДПИ.
(66)
В своето Решение по дело C-249/10 P - Brosmann и други срещу Съвета Съдът на Европейския съюз постанови, че техниките за изготвяне на представителна извадка, предвидена в член 17 от основния регламент, не могат да се прилагат при произнасянето по исканията за индивидуално третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика, направени съгласно член 2, параграф 7, буква в) от посочения регламент. В своето решение Съдът установи, че съгласно член 2, параграф 7, буква в) оказващите съдействие производители, които не са включени в извадката, имат право искането им за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика, да бъде разгледано, независимо дали е било необходимо или не да се изчисли индивидуален дъмпингов марж за дружествата извън извадката (3). С оглед на посоченото решение беше взето решение да бъдат разгледани не само исканията за ТДПИ от тримата производители износители или групи производители износители, които са включени в извадката, но и от седемте производители износители, които не са включени в извадката. Комисията потърси цялата информация, която счете за необходима, и провери информацията, представена в заявлението за ТДПИ, на място при въпросните дружества.
(67)
Последователна практика на Съюза е да проверява дали група от свързани дружества отговаря като цяло на условията за ТДПИ. Поради това в случаите, когато дъщерно дружество или някакво друго дружество в КНР, свързано със заявителя, участва, пряко или косвено, в производството или продажбата на разглеждания продукт, проучването за ТДПИ се извършва по отношение на всяко отделно дружество, както и на групата от дружества като цяло.
(68)
Поради това бяха проверени исканията за ТДПИ на десет производители износители, състоящи се от шестнадесет юридически лица.
(69)
Установено беше, че нито един от десетте съдействащи производители износители или групи от производители износители в КНР не отговаря на критериите за получаване на статут за ТДПИ. При разследването за ТДПИ беше разкрито, по-специално, че нито един от производителите износители, индивидуално или в група, няма ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти. Разследването също така установи, че седем дружества или групи от дружества, не са представили убедителни аргументи пред Комисията, че не съществуват значителни нарушения, пренесени от предходната система на непазарна икономика. Освен това три от десетте дружества не бяха в състояние да докажат, че стопанските решения се вземат в отговор на сигнали от пазара без намеса на държавата, а разходите отразяват пазарните стойности.
(70)
Освен това по време на проверката на място беше установено, че едно горепосочените дружества е предоставило подвеждаща и недостатъчна информация в своя формуляр за заявление за ТПДИ, по-конкретно по отношение на свързано дружество. Като цяло съдействието им беше много слабо и по тази причина дружеството беше информирано, че може да бъде приложен член 18, параграф 1 от основния регламент и беше приканено да представи своите коментари. Получените коментари потвърдиха неоказването на съдействие, особено по отношение на свързаното дружество. Затова беше решено, че временно това дружество не може да се счита за съдействащ производител износител и предварителните или окончателните констатации ще бъдат направени въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент.
(71)
Комисията оповести официално резултатите от констатациите относно предоставянето на статут на ТДПИ пред съответните дружества в КНР, органите на КНР и жалбоподателя. Беше им предоставена възможност да изложат в писмен вид становищата си и да поискат изслушване, ако са налице конкретни основания да бъдат изслушани.
(72)
Няколко дружества твърдяха, че Комисията не е отговорила на исканията им за ТДПИ в срок от три месеца, както се изисква в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент. Следователно разследването е опорочено от процедурна грешка и Комисията следва, в съответствие с решението по делото Brosmann (4) да прекрати разследването.
(73)
Комисията признава, че поради големия брой разгледани и проверени на място в Китай искания за ТДПИ в този конкретен случай, не е било възможно да се вземе решение по исканията за ТДПИ в рамките на определения срок. Припомня обаче, че Общият съд наскоро постанови, че определянето на ТДПИ, извършено извън тримесечния срок, посочен в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, само по себе си не е достатъчно, за да доведе до отмяна на регламент за налагане на антидъмпингови мерки (5). Поради това искането се отхвърля.
(74)
Освен това шест дружества оспорват оценката на Комисията, че не разполагат с ясен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти. Комисията разгледа внимателно тези искания и установи, че предоставените обяснения не опровергават цялостните заключения, направени след проверките на място. По-специално, в някои случаи новата предоставена информация е в противоречие с информацията, която е била предоставена по-рано, докато в други случаи дружествата представиха нови доказателства, които не са били предоставени или на разположение по време на проверките на място.
(75)
Пет дружества също така оспорват констатациите на Комисията, че не са успели да докажат, че от предходната система на непазарна икономика не са били пренесени значителни нарушения. Получените коментари обаче не са от такъв характер, че да променят констатациите на Комисията след проверките на място. По-специално, дружествата не представиха доказателства, които да доведат до промени в първоначалните констатации на Комисията, че нарушения по отношение на напр. активи и права за ползване на земя са пренесени от предишната система на непазарна икономика.
(76)
Последно, две дружества оспорват констатациите, че не са били в състояние да докажат, че стопанските решения се вземат в отговор на сигнали от пазара без намеса на държавата, а разходите отразяват пазарните стойности. По-специално, коментарите, изпратени от едно дружество, не опровергават констатациите на Комисията, че държавата се намесва в неговата политика за наемане на персонал, докато другото дружество предостави нова и противоречива информация по отношение на покупките на суровини.
(77)
От предходното следва, че нито един от приведените доводи не е от естество да промени констатациите във връзка с определянето на ТДПИ.
(78)
На основание изложените по-горе съображения нито един от десетте съдействащи производители или групи от производители износители в КНР, поискали ТДПИ, не можа да докаже, че отговаря на критериите, установени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
2. Индивидуално третиране („ИТ“)
(79)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент за държавите, попадащи в обхвата на посочения член, се установява приложимо за цялата държава мито, ако бъде взето решение за това, освен в случаите, когато дружествата са в състояние да докажат, че отговарят на критериите, установени в член 9, параграф 5 от основния регламент. Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени по-долу:
-
в случай на предприятия, контролирани изцяло или частично от чуждестранни лица, или на съвместни предприятия, износителите са свободни да репатрират капитала и печалбите;
-
експортните цени, количествата, условията и параметрите на продажбата са определени свободно;
-
мнозинството от акциите принадлежат на частни лица. Държавните служители, участващи в борда на директорите или заемащи ключови позиции в управлението, са или малцинство, или трябва да се докаже, че дружеството въпреки това е достатъчно независимо от държавна намеса;
-
обменът на валута се извършва по пазарния курс; както и
-
държавната намеса не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако на отделните износители се определят различни митнически ставки.
(80)
Трима производители износители, които бяха включени в извадката и седем производители износители, които не бяха включени в извадката, но бяха поискали ТДПИ, също поискаха и ИТ, в случай че не им бъде предоставено ТДПИ. Освен това двама производители износители, които бяха включени в извадката, и четирима производители износители, които не бяха включени в извадката, поискаха само ИТ. В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент бяха разследвани само исканията за ИТ на дружествата, включени в извадката.
(81)
Предвид факта, че всички заявления за ТДПИ бяха временно отхвърлени и въз основа на наличната информация, временно беше установено, че всички включени в представителната извадка дружества, които са поискали ИТ отговарят на критериите да им бъде предоставено ИТ.
3. Индивидуално разследване („ИР“)
(82)
Искания за индивидуално разследване съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент бяха подадени от седем съдействащи производители износители или групи от производители износители, които не бяха подбрани за извадката.
(83)
На този етап от процедурата Комисията не е взела решения по отношение на исканията за индивидуално разглеждане, които ще бъдат взети своевременно.
4. Нормална стойност
4.1. Избор на държава аналог
(84)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, трябва да бъде установена на базата на цените на вътрешния пазар или на конструираната нормална стойност в държава аналог.
(85)
В известието за откриване Комисията посочи намерението си да използва Руската федерация като подходяща държава аналог за целите на установяването на нормална стойност, а заинтересованите страни бяха приканени да изложат своите коментари по този въпрос.
(86)
Комисията получи множество изявления, в които се посочва, че Русия не е подходяща държава аналог. По-специално, получената информация показа, че Русия е пазар на висококачествен порцелан, специализиран в декоративния порцелан със скъпи материали, докато вътрешното производство на разглеждания продукт е относително малко в сравнение с вътрешното потребление. В допълнение, руският пазар е защитен с нетарифни бариери, например системите за сертифициране ГОСТ. Поради това бе прието, че Русия не е подходяща държава аналог.
(87)
Съответно Комисията проучи дали други държави могат да бъдат обоснован избор за държава аналог и бяха изпратени писма до известни производители в няколко държави, включително Тайланд, Индия, Малайзия, Турция, Бразилия, Украйна, Индонезия, Египет, Колумбия, Южна Корея, Бангладеш и Аржентина, след което производителите от Индия, Турция, Бразилия и Русия потвърдиха желанието си да сътрудничат на Комисията. Въпреки това, само трима производители съответно от Бразилия, Тайланд и Русия представиха отговори на въпросника. Разследването показа, че Бразилия разполага с конкурентоспособен вътрешен пазар за керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с многобройни производители, и относително ниско мито. Освен това данните, представени от съдействащия бразилски производител, бяха подложени на анализ и за тях беше установено, че представляват надеждна информация, на която може да се основава нормалната стойност.
(88)
С оглед на изложеното по-горе и като се отчита цялата налична информация на този етап от производството, Бразилия е временно определена като подходящ и разумен избор за държава аналог в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
4.2. Определяне на нормалната стойност
(89)
С оглед на факта, че всички искания за ТДПИ бяха отхвърлени, нормалната стойност за всички китайски производители износители беше установена на базата на информация, получена от производителя от държавата аналог, в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(90)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо провери дали продажбите на сходния продукт на независими клиенти в Бразилия са били представителни. Продажбите на съдействащия бразилски производител на сходния продукт бяха счетени за продажби на представителни количества на бразилския вътрешен пазар по отношение на разглеждания продукт, който се изнася за Съюза от производителите износители, включени в извадката.
(91)
След това Комисията провери дали тези продажби могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на продажбите с печалба на независими клиенти. Беше сметнато, че продажбите са с печалба, когато цената на единица продукция е равна на производствените разходи или е по-висока от тях. Бяха установени съответно производствените разходи на бразилския производител през РП.
(92)
За онези видове от продукта, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар от въпросния вид продукт са били на стойност, по-висока от тяхната себестойност, а среднопретеглената продажна цена на същия вид е била равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност за всеки вид от продукта бе изчислена като среднопретеглената стойност на действителните местни цени при всички продажби от въпросния вид независимо дали въпросните продажби са били с печалба, или не.
(93)
Когато обемът на продажбите с печалба на даден вид от продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на посочения вид или когато среднопретеглената цена на посочения вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност беше определена на базата на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на продажбите с печалба на вътрешния пазар на посочения вид по време на РП.
(94)
По отношение на нерентабилните видове на продукта нормалната стойност беше конструирана, като бяха използвани производствените разходи на бразилския производител плюс разходите за продажби, общите и административните разходи и на печалбата за рентабилните видове на продукта на бразилския производител.
5. Експортни цени за производителите износители, на които е предоставено ИТ
(95)
Тъй като всички съдействащи производители износители, на които е предоставено ИТ, са реализирали експортни продажби към Съюза директно на независими клиенти в Съюза, в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент експортните цени се основават на действително платените или подлежащите на плащане цени за разглеждания продукт.
6. Сравнение
(96)
Нормалната стойност и експортната цена бяха сравнени на базата на цена франко завода. Дъмпинговите маржове бяха определени чрез сравнение на отделните цени франко завода на включените в представителната извадка износители с продажните цени на вътрешния пазар на производителя аналог или с конструираната нормална стойност, в зависимост от случая.
(97)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, надлежно бяха отчетени под формата на корекции разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. При необходимост бяха направени корекции по отношение на нивото на търговия, разликите във физическите характеристики и на други фактори, оказващи влияние върху сравнимостта на цените, а именно „запазената марка“.
(98)
Първо, разгледано беше дали е оправдана корекция на разликите в нивата на търговия съгласно член 2, параграф 10, буква г) от основния регламент. В това отношение беше установено, че китайският износ се извършва основно на едро, а продажбите в държавата аналог се правят и на ниво продажби на дребно. Освен това разследването установи, че и на двата пазара различните дистрибуторски вериги въздействат върху нивото на цените, като по този начин нарушават справедливата сравнимост на цените между експортната цена и нормалната стойност. Освен това, разследването също така показа, че мнозинството от китайските експортни продажби е в големи количества, докато по-голямата част от вътрешните продажби в държавата аналог са направени в по-малки количества, което води до ценови разлики на едно и също ниво на търговията върху двата съответни пазара. Вследствие на това, за да се направи обективно сравнение между експортната цена и нормалната стойност, нормалната стойност бе определена въз основа на ценови разлики в рамките на същото равнище на търговия в държавата аналог, и на разликите в цените, установени по отношение на количествата, продадени на всяко ниво на търговия.
(99)
Второ, проучено беше дали корекция по член 2, параграф 10, буква а) за разликите във физическите характеристики е основателна. В това отношение разследването установи, че китайските производители износители класифицират продуктите си според качеството в до пет различни степени, вариращи от А до Д със значителни ценови разлики. По-голямата част от износ за Съюза се състои обаче от степен на качеството А, Б или В или комбинация от тях. Тази класификация обаче не е универсална или на базата на общи стандарти, обхващащи целия сектор, а по-скоро се отнася до конкретни дружества и дава възможност за ценови различия. От друга страна, производителят от държава аналог продава само равно на степен А качество на вътрешния бразилски пазар и бе счетено, че сравнимостта на цените е засегната. Следователно експортната цена беше коригирана нагоре до китайската степен А, за да бъде сравнима с продукта, продаван от избрания за аналог производител на бразилския пазар.
(100)
Трето, разследването установи, че бразилският производител продава само маркови продукти на бразилския пазар, докато китайските производители износители не продават маркови продукти, а по-скоро така наречените продукти с „търговска марка на разпространителя“ или общи съдове и прибори за сервиране и за кухня. Марковите продукти обикновено се възприемат от потребителите като продукти, обозначаващи определен престиж, гарантирано качество и дизайн, за които затова се изискват по-високи пазарни цени, а общите (търговска марка на разпространителя) продукти, при едни и същи физически и технически характеристики, обикновено се продават на значително по-ниски цени. Въпреки че допълнителната стойност на марков продукт по принцип не може да бъде точно количествено изразена, тъй като зависи от много различни фактори, като например възприемане от потребителя, разпознаване на търговската марка и други фактори, които не могат да бъдат количествено определени, бразилският производител, в този конкретен случай, потвърди, че неговите керамични маркови продукти могат да бъдат продавани на значително по-високи цени на бразилския пазар, отколкото други търговски марки на производител, които обаче не носят марка (общи продукти). В съответствие с това беше направена допълнителна корекция на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент.
(101)
При необходимост бяха направени допълнителни корекции по отношение на разходите за транспорт, застраховка, обработка и допълнителните разходи, опаковане, кредити, банкови такси и комисиони във всички случаи, при които те бяха счетени за обосновани, точни и подкрепени с доказателства.
7. Дъмпингови маржове
(102)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент дъмпинговите маржове за производители износители, на които беше предоставено ИТ, бяха определени въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност, определена за държавата аналог, както беше коригирана за среднопретеглената експортна цена на всяко дружество, изразена, както беше коригирана, като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито.
(103)
Среднопретеглената стойност на дъмпинговия марж за включените в извадката производители износители беше изчислена за съдействащите производители износители, които не са подбрани в извадката. Въз основа на това временният дъмпингов марж за невключените в извадката производители износители, изразен като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, е 26,6 %.
(104)
За да се изчисли дъмпинговият марж за цялата държава, приложим за всички несъдействащи или неизвестни производители износители в КНР, равнището на съдействие беше най-напред установено чрез сравнение на обема на износа за Съюза, който е съобщен от съдействащите производители износители, със статистическите данни на Евростат за този износ.
(105)
В настоящото разследване оказаното от КНР съдействие беше счетено за високо за разпокъсана индустрия, тъй като производителите износители, които се отзоваха, представляват приблизително 60 % от общия обем на износа на разглеждания продукт от КНР за Съюза. Следователно маржът за цялата държава, приложим за всички други производители износители, беше определен на базата на среднопретеглените най-високи дъмпингови маржове, установени за представителните продуктови видове и обема на включените в извадката производители износители. Въз основа на това нивото на дъмпинга за цялата държава беше временно определено на 58,8 % от CIF цената на границата на Съюза без платено мито.
(106)
Въз основа на това временните дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd и Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
31,2 %
CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd and Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
Невключени в извадката съдействащи производители износители
26,6 %
Дъмпингов марж за цялата държава
58,8 %
D. ВРЕДА
1. Производство в Съюза и промишленост на Съюза
(107)
Цялата налична информация относно производителите от Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и в последващите изявления по отношение на производителите, които не са заявили своя интерес в това разследване, беше използвана за установяване на общото производство на Съюза. Общото производство на Съюза на сходния продукт беше оценено чрез екстраполиране на данни, предоставени от европейските и националните асоциации, и подложени на кръстосани проверки с данните, предоставени от отделните производители, както и с научноизследователски и статистически източници.
(108)
През РП сходният продукт се произвежда в Съюза от повече от 200 производители от Съюза. Въз основа на изложеното в горното съображение общото производство в Съюза през РП се изчислява приблизително на 240 200 тона. Производителите в Съюза, които участват в общото производство в Съюза, съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“. Промишлеността на Съюза е разделена на два сегмента: МСП и по-големи дружества. На МСП се падат 42 % от общото производство на Съюза през този период. Всъщност, производството на Съюза е силно фрагментирано, макар и концентрирано в Чешката република, Френската република (Франция), Германия, Италия, Република Полша (Полша), Португалската република (Португалия), Румъния, Кралство Испания (Испания) и Обединеното кралство на Великобритания и Северна Ирландия (Обединено кралство).
2. Потребление на Съюза
(109)
Потреблението на Съюза беше определено въз основа на статистически данни на Евростат за вноса на продукта, предмет на разследването, и изявления по отношение на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза.
(110)
На тази основа потреблението на Съюза се е развило, както следва:
Таблица 1
Обем (в тонове)
2008
2009
2010
РП
Потребление на Съюза
826 896
687 609
750 830
726 614
Индекс (2008 г. = 100)
100
83
91
88
(111)
Потреблението на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня в Съюза като цяло е намаляло по време на разглеждания период с 12 %. Основният спад със 17 % е настъпил между 2008 и 2009 г.
(112)
Това общо намаление на потреблението през разглеждания период трябва да се разглежда във връзка с възстановяването от икономическата криза от 2009 г. Изгледите за пазара на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня са добри (6).
3. Внос от съответната държава
3.1. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатата държава
(113)
Въз основа на данните от Евростат обемът, пазарният дял и средните цени на вноса на разглеждания продукт са се развили, както е изложено по-долу:
Таблица 2
Внос от КНР
2008
2009
2010
РП
Обем на вноса (в тонове)
535 593
449 346
516 618
485 814
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
96
91
Пазарен дял
64,8 %
65,3 %
68,8 %
66,9 %
Средна цена на вноса (EUR/тон)
1 274
1 307
1 473
1 499
Индекс (2008 г. = 100)
100
103
116
118
(114)
Обемът на общия внос от Китай е намалял с 9 % през разглеждания период и през ПР е възлизал на около 485 814 тона. Въпреки това в процентно изражение следва да се отбележи, че вносът от Китай е намалял по-малко от общото потребление в ЕС. Наистина, погледнато в контекста на целия разглеждан период, пазарният дял на китайския внос е нараснал от 64,8 % през 2008 г. на 66,9 % през ПР.
(115)
Цената на вноса се е увеличила със 17,7 % през разглеждания период, от 1 274 EUR/тон до 1 499 EUR/тон. Това е средната цена на вноса на тон от целия внос на разглеждания продукт и следователно тенденцията може да се повлияе от промените в спектъра на продуктите.
3.2. Подбиване на цените
(116)
За целите на подбиването на цената среднопретеглените продажни цени, прилагани от подбраните производители от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани за франко завод, т.е. без да са включени разходите за транспорт в Съюза и след като са извадени отстъпките и рабатите, бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени на съдействащите износители от КНР за първия независим клиент на пазара на Съюза, т.е. с извадени отстъпки и коригирани, когато е необходимо, към цената CIF на границата на Съюза, също надлежно коригирана със действащото мито. разходите за митническото освобождаване и с разходите след осъществяването на вноса. Цените на продукти с по-ниска степен на качество бяха коригирани до нивата цените на продукти с качество от степен А, тъй като беше установено, че продуктите с по-ниско качество, от гледна точка на потребителите, се конкурират с продукти с качество от степен А, както беше заключено и в съображение (61) по-горе. Цените на промишлеността на Съюза също бяха коригирани с оглед на разликите в нивото на търговията и за неутрализиране на ценовия елемент, свързан с марката, ако е приложимо.
(117)
Сравнението показа, че по време на ПР, продаваните съответни дъмпингови продукти с произход КНР подбиват продажните цени на промишлеността на Съюза, когато са изразени като процент от тях, с 26,3 % - 47,6 %.
4. Състояние на промишлеността на Съюза
4.1. Общи положения
(118)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент, Комисията разгледа всички относими икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(119)
Макроикономическите показатели (производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обеми на продажбите, пазарен дял, заетост, производителност и размер на дъмпинговите маржове) бяха оценени на ниво цялата промишленост на Съюза. Оценката беше на базата на информацията, предоставена от европейски и национални асоциации, и подложена на кръстосана проверка с данните, предоставени от производителите от Съюза, както и с наличните статистически данни.
(120)
Анализът на микроикономическите показатели (складови наличности, продажни цени, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал, заплати и производствени разходи) беше извършен на ниво включени в извадката производители от Съюза. Оценката се основаваше на информацията, предоставена от тях, след като същата беше надлежно проверена.
(121)
За някои микроикономическите показатели (продажни цени, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите и производствени разходи) резултатите на включените в извадката дружества в съответния сегмент бяха претеглени в съответствие с дела на този сегмент в общото производство на Съюза (като се използва специфичната тежест по отношение на производствените обеми за всеки сегмент в целия сектор на керамичните съдове и прибори за хранене - 42 % за МСП, 58 % за предприятия, различни от МСП). Вследствие на това беше гарантирано, че резултатите на големите дружества не изкривяват анализа на вредата, като състоянието на по-малките дружества, които заедно съставляват голям дял от производството на Съюза, е било отразено правилно, когато е било възможно.
4.2. Макроикономически показатели
4.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(122)
През разглеждания период производството, производственият капацитет и използването на капацитета на промишлеността на Съюза са се развили, както е посочено по-долу.
Таблица 3
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на производството (тонове)
281 300
230 300
235 700
240 200
Индекс (2008 г. = 100)
100
82
84
85
Производствен капацитет (тонове)
371 540
361 253
326 573
324 072
Индекс (2008 г. = 100)
100
97
88
87
Използване на капацитета
75,7 %
63,8 %
72,2 %
74,1 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
95
98
(123)
Производството на промишлеността на Съюза е намаляло с 15 % през разглеждания период. Като цяло намалението е по-ярко изразено, отколкото намалението на потреблението на Съюза през същия период. Производството не се е повишило по същия начин, както стана с потреблението през 2010 г.
(124)
Производственият капацитет на промишлеността на Съюза е намалял с 13 % през разглеждания период. Независимо от това, през разглеждания период степента на използване на капацитета на промишлеността допълнително е намаляла, като цяло от 2 % до 74,1 %.
4.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(125)
Продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза за несвързани потребители са спаднали с повече (8 %), отколкото е спадът на потреблението през разглеждания период. Следва да се отбележи, че между 2009 г. и 2010 г. обемът на продажбите е продължил да спада, докато потреблението на Съюза е нараснало с 8 %.
Таблица 4
Обем (тонове)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПР
Продажби в Съюза
190 332
156 798
152 609
152 095
Индекс (2008 г. = 100)
100
82
80
80
(126)
Пазарният дял, заеман от промишлеността на Съюза, е намалял с 9 % през разглеждания период, или с 2,1 процентни пункта.
Таблица 5
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Пазарен дял в Съюза
23,0 %
22,8 %
20,3 %
20,9 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
88
91
4.2.3. Заетост и производителност
(127)
Заетостта е намалявала през целия разглеждан период и е спаднала с 21 %. Тенденцията следва същия модел както спада на обемите на продажбите на пазара на Съюза за несвързани клиенти.
Таблица 6
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Брой служители
31 559
26 146
24 993
25 093
Индекс (2008 г. = 100)
100
83
79
79
(128)
През разглеждания период производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като продукция на наето лице за една година, е нараснала с 8 %. Това отчасти се дължи на усилията на промишлеността на Съюза да отговори на натиска от дъмпинговия внос от Китай.
Таблица 7
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПР
Производителност (тона/служител)
8,9
8,8
9,4
9,6
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
106
108
4.2.4. Размер на дъмпинговия марж
(129)
Дъмпинговите маржове са посочени по-горе в раздела за дъмпинга. Всички установени маржове са значително над нивото de minimis. Освен това, предвид обемите и цените на дъмпинговия внос, въздействието на действителния дъмпингов марж не може да се счита за незначително.
4.3. Микроикономически показатели
4.3.1. Складови наличности
(130)
Нивото при счетоводно приключване на складовите наличности на промишлеността на Съюза е намаляло в абсолютно изражение с 14 % през разглеждания период. Разследването показа, че това не е решаващ показател за този вид промишленост, която работи основно с поръчки.
Таблица 8
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Складови наличности (тонове)
7 754
6 647
7 611
6 647
Индекс (2008 г. = 100)
100
86
98
86
4.3.2. Продажни цени
(131)
Продажните цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза са намалели с 12 % през разглеждания период.
Таблица 9
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Средна продажна цена в ЕС за несвързани клиенти (EUR/тон)
4 103
3 818
3 811
3 615
Индекс (2008 г. = 100)
100
93
93
88
4.3.3. Рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали и заплати
(132)
По време на разглеждания период рентабилността, паричният поток, възвръщаемостта на инвестициите (ВНИ), способността за привличане на капитали, инвестициите и заплатите в промишлеността на Съюза са се развили, както следва:
Таблица 10
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Нетна печалба от продажбите на Съюза за несвързани клиенти (% от оборота)
4,2 %
2,2 %
0,1 %
3,5 %
Паричен поток (EUR)
10 531 970
6 205 824
9 267 381
11 998 647
Индекс (2008 г. = 100)
100
59
88
114
Нетни инвестиции (EUR)
13 686 363
9 423 983
10 805 215
9 690 923
Индекс (2008 г. = 100)
100
69
79
71
ВНИ (нетна печалба в % от нетната счетоводна стойност на инвестициите)
19,2 %
14,8 %
-51,3 %
5,5 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
77
- 267
29
Годишни разходи за труд за служител
20 436
20 526
21 619
20 832
Индекс (2008 г. = 100)
100
100
106
102
(133)
Рентабилността на промишлеността на Съюза е спаднала с 0,7 процентни пункта през разглеждания период. Рентабилността е била най-ниска през 2010 г., когато размерът на спада достигна 4,1 процентни пункта между 2008 г. и 2010 г.
(134)
Следва да се подчертае, че в началото на разглеждания период промишлеността на Съюза беше вече в нестабилно състояние, поради много големия обем евтин внос на пазара на Съюза от Китай, който значително са се увеличи през 2002-2004 г., и достигна много голям пазарен дял след премахването на вносните квоти за такъв внос, считано от 2005 г. Това предизвика значително преструктуриране на сектора, което в началото на разглеждания период беше в крайната си фаза.
(135)
Поради това с оглед на това развитие преди разглеждания период, печалбата, реализирана в началото на разглеждания период, не може да се счита за нормална печалба. При липсата на каквито и да било подадени изявления в това отношение, е счетено, че нивото на нормалната печалба за друг широко използван и важен потребителски продукт, който е бил обект на антидъмпингово разследване - кожени обувки - може временно да послужи като валиден референтен показател. Това ниво на печалбата е 6 % (7). Така става ясно, че промишлеността на Съюза, като цяло, през разглеждания период, никога не е била в състояние да достигне до ниво на печалбата, което може да се счита за приемливо за този продукт.
(136)
Като цяло паричният поток на промишлеността на Съюза са е увеличил значително през разглеждания период. Това обаче трябва да се отдаде на някои по-големи и утвърдени дружества - случаят на МСП не беше такъв. Нивото на нетни инвестиции е намаляло с 33 %. Въпреки това, следва да се отбележи, че към края на разглеждания период, за МСП, нивото на инвестициите е било почти нула. Само две дружества, различни от МСП, са могли да си позволят някакви значителни инвестиции през разглеждания период. Спадът на възвръщаемостта на инвестициите е бил по-висок, отколкото свиването на рентабилността за целия разглеждан период.
(137)
Между 2008 г. и ПР средната заплата на служител се е увеличила с 2 %. Това увеличение на разходите за труд е значително под общото развитие на разходите за труд в Съюза по време на разглеждания период, което показва, че промишлеността на Съюза е направила усилие да държи трудовите възнаграждения възможно най-ниски.
4.3.4. Производствени разходи
(138)
През разглеждания период производствените разходи са намалели с 10 %.
Таблица 11
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПР
Производствени разходи (EUR/тон)
3 578
3 583
3 514
3 230
Индекс (2008 г. = 100)
100
100
98
90
5. Заключение за вредата
(139)
Разследването показа, че показателите за вредата, като например производствен обем, капацитет, продажби за несвързани клиенти и заетост, са се влошили през разглеждания период.
(140)
В допълнение показателите за вредата, свързани с финансовите резултати на производителите на Съюза, като например рентабилност, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите, са се развили в отрицателна посока през разглеждания период.
(141)
Като цяло не само че рентабилността въобще не е достигнала задоволителното ниво на печалба за сектора, а и се е влошила през разглеждания период. Непрекъснатото намаляване на продажните цени, прилагани от промишлеността на Съюза, е довело до това, че в един момент за промишлеността почти е било невъзможно да реализира някаква печалба.
(142)
Въпреки че производителността на промишлеността на Съюза се е увеличила през разглеждания период, това се дължи главно на значителните усилия за конкуренция със силното присъствие на дъмпингов внос от Китай.
(143)
Предвид изложеното по-горе се стигна до временното заключение, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Увод
(144)
В съответствие с член 3, параграф 6 и член 3, параграф 7 от основния регламент беше проучено дали дъмпинговият внос от Китай е причинил вреда на промишлеността на Съюза в степен, достатъчна, да бъде считана за съществена. Освен това, бяха проучени други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които биха могли да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, за да се осигури, че евентуалната вреда, причинена от тези фактори, не се дължи на дъмпингов внос.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(145)
Разследването показа, че потреблението на Съюза е намаляло с 12 % през разглеждания период. В същото време, докато обемът на дъмпинговия внос от Китай е намалял с около 9 %, пазарният му дял се е увеличил. Освен това, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял с 20 %, а пазарният дял е спаднал от 23 % през 2008 г. на 20,9 % през ПР.
(146)
В периода от 2009 г. до края на РП, потреблението на Съюза се е увеличило, докато пазарния дял на промишлеността на Съюза е намалял, за разлика от увеличението на дъмпинговия внос от Китай, чийто пазарен дял значително се е увеличил през този период.
(147)
Цените на дъмпинговия внос от Китай са се увеличили през разглеждания период. Въпреки че през разглеждания период средната цена на вноса от Китай се е увеличила с 18 %, тези цени непрекъснато са били значително по-ниски от продажните цени на промишлеността на Съюза, и в частност през РП, като по този начин са поддържали натиск върху цените на пазара на Съюза. Вследствие на това свиването на продажните цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза и нейната рентабилност могат да се отдадат на ценовата депресия, предизвикана на пазара на Съюза от дъмпинговия внос от Китай. Спадът на производствените разходи и на равнището на заетост на промишлеността на Съюза, показват направените от нея усилия, за да реагира на този внос.
(148)
Въз основа на гореизложеното се стигна до заключението, че присъствието на китайския внос и нарастването на пазарния дял на дъмпинговия внос от Китай на цени, които постоянно са подбивали цените на промишлеността на Съюза, е имало решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, която се изразява, по-специално, в лошото ѝ финансово състояние и във влошаването на повечето от показателите за вреда.
3. Въздействие на други фактори
(149)
Другите фактори, анализирани в контекста на причинно-следствената връзка, са: развитието на търсенето на пазара на Съюза и неговото сегментиране, износните резултати на промишлеността на Съюза, вносът от други държави на продукта, предмет на разследването, антиконкурентните практики на пазара на Съюза, разликите в производствените методи и пазара втора употреба. Анализирани бяха също така и други фактори.
3.1. Внос от трети държави, различни от съответната държава
(150)
Обемът на вноса от други трети държави през разглеждания период е показан в таблицата по-долу. Тенденциите относно количествата и цените са на базата на данни от Евростат.
Таблица 12
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от всички други трети държави (тонове)
100 971
81 464
81 602
88 706
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
81
88
Пазарен дял
12,2 %
11,8 %
10,9 %
12,2 %
Средна цена на вноса (EUR/тон)
2 378
2 354
2 591
2 522
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
109
106
Обем на вноса от Турция (тонове)
36 952
33 275
32 887
40 553
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
89
110
Пазарен дял
4,5 %
4,8 %
4,4 %
5,6 %
Средна цена на вноса (EUR/тон)
2 027
2 014
2 171
2 058
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
107
102
(151)
Вносът от трети държави е намалял с 12 % през разглеждания период, докато пазарният дял на този внос е останал сравнително стабилен.
(152)
Следва да се отбележи, че средните вносни цени от други трети държави са нараснали с 6 % през разглеждания период, и са останали значително по-високи от средните продажни цени на китайските експортни продажби (с 68 % през ПР).
(153)
CCCLA отбеляза, че вносът от Турция се е увеличил с 8 % между 2010 г. и 2011 г., като за цените на вноса от Турция се твърди, че са били само с около 20 % по-високи от цените на вноса от Китай.
(154)
По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че при сравнение на ситуацията в началото и в края на разглеждания период, обемът на вноса от Турция се е увеличил с 10 %, или 1,1 процентни пункта, но също така, че средната му цена постоянно в била на по-високо равнинще (от 37 % до 60 %) от цените на китайския внос. Освен това той никога не е представлявал пазарен дял по-голям от 5,6 %. Поради това е трудно да се заключи, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на турския внос.
(155)
Поради горните причини се стигна до заключението, че вносът от други трети държави не е повлиял съществено на състоянието на промишлеността на Съюза.
3.2. Пазарни сегменти
(156)
Асоциация на вносители, базирана в Германия, и някои от нейните членове посочиха, че въз основа на потребителските цени, качествата на продуктите и каналите за продажба, пазарът на керамичните продукти, обект на разследването, трябва да бъде разделен най-малко на следните три сегмента: първокласен (високо качество, високи цени), среден/нисък (средно/ниско качество, средни/ниски цени) и специални продукти (като декоративни изделия, сувенири, саксии и хотелски порцелан). Твърди се, че по-голямата част от производството на Съюза се продава на първокласния и/или на специалния продуктов пазар, докато китайският внос обслужва предимно нискоценовия сегмент на пазара. Промишлеността на Съюза целяла предимно бутиковите продажби, а не места, на които пазаруват обикновените потребители. Поради това китайският внос не се конкурирал пряко с производството на Съюза.
(157)
Разследването обаче не потвърди тези твърдения. На първо място се отбелязва, че сходният продукт не включва някои изделия, визирани от тези страни, такива като чисто декоративните предмети (вж. съображения (51) и (52)). На второ място, разследването показа, че производството на Съюза понастоящем обслужва всички пазари, също както вноса от Китай. Всъщност, съществена част от китайския внос би попаднала в обхвата на сегментите на така наречените първокласни или специални продукти. Един британски вносител твърди, че внася първокласни продукти от Китай, докато група от дружества от ЕС с производствени интереси в Китай също се позова на много високите цени, които тя предлага на пазара на Съюза за своите каменинови продукти с произход от Китай.
(158)
Накрая се прави позоваване на раздел Б.1.2 по-горе, където беше направено заключението, че на всички видове от разглеждания продукт и от сходния продукт, се гледа като на съставляващи един продукт. По тази причина анализът следва да се извърши на равнището на разглеждания продукт и на сходния продукт. Поради това, не бяха приети твърденията по отношение на някои сегменти.
3.3. Потребление и търсене
(159)
Една европейска асоциация на вносители и на търговци на дребно, както и CCCLA обърнаха внимание на свиването на търсенето в Съюза. Един невключен в извадката вносител заяви, че търсенето на порцеланови изделия, особено в сегмента за спомагателни съдове за сервиране и в частния сектор, е спаднало рязко и че оставащото търсене е изключително разнообразно. По подобен начин някои страни заявиха, че поради променящите се модни тенденции, сега потребителите търсят керамични съдове и прибори за сервиране и за кухня на достъпни цени. Становището на търговците на едро е, че първокласният пазар намалява, и че ще намалява през следващите години.
(160)
Според горепосочената европейска асоциация на вносители и търговци на дребно, свиването на търсенето би могло да обясни спада на продажбите и на производството на производителите от Съюза през разглеждания период.
(161)
CCCLA заяви, че жалбата показва значителни колебания в нивото на потреблението в Съюза през целия разглеждан период, което е в съответствие с общите макроикономически условия. Според CCCLA, през разглеждания период успоредно с колебанията в търсенето на пазара на Съюза и на други пазари, са се развили фактори за причиняване на вреда, и както продажбите на производителите от Съюза, така и китайският внос са последвали промените в търсенето.
(162)
Една асоциация на вносители със седалище в Германия и някои от нейните членове посочиха, че данните за китайския внос след разширяването на Европейския съюз през 2004 г. и премахването на квотите за внос за този продукт от 1 януари 2005 г. показват голямо търсене на по-евтини съдове и прибори за хранене на пазара на Съюза между 2002 г. и 2005 г., което е последвано от намаление между 2005 г. и 2010 г. Според твърденията, производителите от Съюза не са искали и/или не са били в състояние да отговарят на такова търсене.
(163)
По отношение на тези твърдения, първо, прави се позоваване на раздел Б.1.2 по-горе, където беше направено заключението, че на всички видове от разглеждания продукт и от сходния продукт се гледа като на съставляващи един продукт. Поради това, исканията във връзка с определени сегменти не са уместни и анализът следва да се извърши на равнището на разглеждания продукт и сходния продукт.
(164)
На второ място, твърдението, че успоредно с колебанията в търсенето на други износни пазари, са се развили фактори за причиняване на вреда, е в противоречие с факта, че износните резултати на включените в извадката производители от Съюза, са се развили положително през разглеждания период.
(165)
На трето място, както е заключено в раздел Г.2 по-горе, потреблението е намаляло през разглеждания период. Няма доказателства, които да потвърждават, че производителите от Съюза не са имали желание и/или не са били в състояние да задоволят голямо търсене на по-евтини съдове и прибори за хранене в Съюза. Напротив, разследването установи, че през разглеждания период производителите от Съюза са отговорили на различни видове търсене, включително за по-евтини съдове и прибори за хранене. Дори ако е имало колебания в нивото на потреблението в Съюза през разглеждания период, което на някакъв етап може да е допринесло за слабите резултати на промишлеността на Съюза, като цяло не може да се счита, че то има такова влияние, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и търпящото вреда състояние на тази промишленост през РП.
(166)
Затова техните твърдения бяха отхвърлени.
3.4. Износ от промишлеността на Съюза
(167)
Според данни на Евростат (обем на износа) и от представителна извадка на производители от Съюза (средна износна цена), износът от промишлеността на Съюза се е изменял през разглеждания период, както следва:
Таблица 13
2008
2009
2010
РП
Обем на износа (в тонове)
90 968
73 502
83 091
88 105
Индекс (2008 = 100)
100
81
91
97
Средна износна цена (EUR/t)
3 136
2 983
3 462
3 125
Индекс (2008 = 100)
100
95
110
100
(168)
В своята жалба CCCLA отбелязва, че износът от производители на Съюза се е увеличил значително между 2009 г. и 2011 г. Според същата страна въздействието на факторите за причиняване на вреда е намаляло заедно с намаляването на износа на производителите от Съюза. От това би следвало, че вредата е била причинена от неблагоприятното развитие на експортните продажби на промишлеността на Съюза.
(169)
При това положение следва най-напред да се отбележи, че анализът на вредата е съсредоточен върху състоянието на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Следователно промените в износните резултати, ако има такива, нямат никакво въздействие върху повечето от показателите, анализирани по-горе, като обем на продажбите, пазарен дял и цени. Второ, износът от промишлеността на Съюза може да се тълкува като начин за компенсиране на намалените продажби на пазара на Съюза, т.е. при вече понесена вреда. Трето, както посочва таблицата по-горе, общият износ от Съюза е намалял с 3 %. На последно място, експортните цени на продажбите на включените в извадката съдействащи производители са останали стабилни през разглеждания период.
(170)
Поради това твърдението бе отхвърлено и бе заключено, че износът на промишлеността на Съюза не е причинил никаква съществена вреда.
3.5. Премахване на квотите за внос
(171)
До 1 януари 2005 г. - за държавите, които са били членки на ЕС към момента - продуктите с произход от Китай и с кодове по КН, посочени в съображение (56), са били предмет на квотни ограничения, възлизащи общо на 84 473 тона през 2000 г. и постепенно увеличени до 147 744 тона през 2004 г. Според наличните статистически данни през 2004 г. вносът на разглеждания продукт в 27 държави, в момента членки на ЕС, е възлизал на 173 809 тона. Година по-късно, след премахването на квотите, този внос се покачва на 530 294 тона. Оттогава китайският внос не е спадал под 449 000 тона годишно.
(172)
Що се отнася до ролята на квотите за внос за въпросната вреда през разглеждания период, на първо място следва да се отбележи, че предвид постепенното им увеличаване и впоследствие премахване 3 години преди началото на разглеждания период и 6 години преди началото на РП, вече е било налице сериозно преструктуриране на пазара на Съюза, считано от 2002 г., което обяснява промените в пазарните обстоятелства. Това се потвърждава и от информацията, предоставена от жалбоподателя, относно прекратяването на дейността и обявяването на несъстоятелност на европейски производители на керамични съдове. В резултат на това промишлеността на Съюза, от началото на разглеждания период, е свила дейността си и е отчела по-висока ефективност.
(173)
Следователно може да се твърди, че премахването на квотите за внос на разглеждания продукт през 2005 г. може да се е отразило отрицателно върху промишлеността на Съюза преди началото на разглеждания период. Но дори в такъв случай, дъмпинговият внос е причината за вредата през РП. Следователно премахването на вносните квоти, считано от 2005 г., не прекъсва причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и нанесената на промишлеността вреда по време на разглеждания период и РП.
3.6. Антиконкурентни практики на пазара на Съюза
(174)
Няколко страни изказаха твърдението, че вредата е била причинена от антиконкурентни практики на пазара на Съюза и също така бе заявено, че настоящата антидъмпингова процедура е била открита, за да се възстановят загубите, нанесени от глоби за незаконно картелиране. CCCLA заяви, че наличието на тайни споразумения на пазара на Съюза може да доведе до това данните за вреда (а именно продажни цени, обем на продажбите, пазарен дял и печалби), посочени в жалбата и събрани по време на разследването, да се окажат ненадеждни предвид факта, че не се отнасят за ситуация, която отразява нормалното функциониране на пазара.
(175)
От една страна се отбелязва, че през 2010 г. Комисията наложи глоба на седемнадесет предприятия за обзавеждане за баня, с дейност в шест държави членки, заради картелно уговаряне на цените между 1992 г. и 2004 г.: Германия, Австрия, Италия, Франция, Кралство Белгия (Белгия) и Кралство Нидерландия (Нидерландия) (8). Въпросните практики са се случили преди разглеждания период и са се отнасяли за други продукти. Освен това, единственото предприятие с дейност и в отрасъла на керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня през разглеждания период е подало иск за отмяна на въпросната глоба в Общия съд на Европейския съюз. Искът остава висящ. От друга страна, германските власти започнаха процедура за разследване на картелиране срещу някои германски производители на съдове и прибори за сервиране през февруари 2011 г. Резултатите от разследването все още не са оповестени от германските власти, което не позволява да се правят заключения по този въпрос. Освен това въпросното разследване се отнася само до една държава членка, а промишлеността на Съюза е разположена в много страни. Затова твърденията бяха отхвърлени.
(176)
Колкото до представения от някои страни аргумент, че някои производители от Съюза са променили дейностите си и са започнали също да търгуват с произхождащи от Китай продукти, то това е бизнес решение, което не може да бъде наречено антиконкурентно.
3.7. Методи на производство
(177)
Според някои заинтересовани страни предпочетените от производителите от Съюза методи на производство очевидно са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Същите подчертават, че производствените методи в Съюза са далеч по-неефективни спрямо китайските - методите в Съюза са изцяло автоматични, което води до високи разходи за пренастройка при производство на малки серии, оскъпяване на изработката на форми и на суровините и, поради процеса на двойно изпичане, по-високи разходи за електроенергия. Освен това, за разлика от производителите от Съюза, китайските производители работят въз основа на поръчки, имат по-ниски разходи за склад и продават цялата си продукция в партиди без сортиране и в съчетание с ценови отстъпки. Също така разходите за декал за глазурна декорация са почти двойно по-големи в Съюза. От друга страна, някои страни посочиха ефективността на производствените методи на Съюза, например при по-големите серии.
(178)
Разследването установи наличието на трансфер на технологии в тази област в световен мащаб. Не бе установена връзка между специфичен начин на производство и успешна дейност. Не бе доказано и че изборът на специфичен начин на производство влияе дотолкова, че да се прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от въпросната държава и понесената от промишлеността на Съюза вреда.
3.8. Пазари на стоки втора употреба
(179)
Според невключен в извадката вносител домакинствата са свили потреблението си през последните десетилетия и се освобождават от ненужните им предмети на битпазари, през интернет търгове или чрез други форми на пазари на стоки втора употреба. Според тази страна, употребяваните съдове и прибори за сервиране и за кухня задоволяват значителна част от настоящото търсене и са в пряка конкуренция с новата продукция. Невключеният в извадката вносител представи допълнителна документация за търгуваните в интернет цени на няколко продуктови линии на известни немски производители на порцелан.
(180)
Не бе намерено обаче достатъчно основание да се екстраполират обемите и цените в една немскоезична интернет платформа на много специфични продуктови линии от три германски фирми върху други държави от Съюза или други продуктови гами. Следователно бе невъзможно да се определи количествено този пазар и разследването не можа да потвърди, че пазарът на стоки втора употреба е достатъчно значителен, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от въпросната държава и понесената от промишлеността на Съюза вреда.
3.9. Икономическата криза
(181)
Според CCCLA, предполагаемата вреда е причинена от въздействието, което имат финансовата криза, икономическата рецесия и кризата на държавния дълг върху бюджета на потребителите. Жалбоподателите се предполага, че реализират печалби на оперативно равнище и следователно според CCCLA установените загуби трябва да се отдадат на финансовите спекулации (като загубите от акции или от държавни облигации), а неоперативните разходи - на финансовата криза.
(182)
Икономическата криза може да обясни свиването на потреблението през части от разглеждания период. Същевременно следва да се отбележи, че в условията на спад на потреблението през разглеждания период и в ситуация на нарастващо потребление в периода между 2009 г. и РП, характеристиките на дъмпинговия внос на ниски цени се различават от тези на промишлеността на Съюза.
(183)
Разследването ясно показва, че дъмпинговият внос от Китай е засилил въздействието на икономическия спад. Дори по време на общото икономическо възстановяване промишлеността на Съюза не бе в състояние да се възстанови, да постигне отново значителен обем при продажбите и загуби значителен пазарен дял през разглеждания период, докато китайският дъмпингов внос завзе по-голям пазарен дял.
(184)
Следователно, въпреки че икономическата криза може да е допринесла за слабите резултати на промишлеността на Съюза, като цяло не може да се счита, че тя е оказала такова влияние, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и ситуацията, носеща вреда на тази промишленост през РП.
3.10. Други фактори
(185)
Според една асоциация са налице други фактори, които биха прекъснали причинно-следствената връзка. Тази заинтересована страна се позова на конкуренцията в рамките на Съюза (въз основа на това, че цените в Съюза се различават значително) и на валидните в Съюза изисквания за здраве и безопасност, които стават все по-строги и по този начин оскъпяват производствените разходи. Наред с това бяха посочени и други фактори, като имитацията на продукти от страна на някои китайски производители и наличието на различни от мита бариери на редица пазари извън ЕС, за които се смята, че затрудняват износа на производителите от Съюза.
(186)
Що се отнася до аргумента за конкуренцията в рамките на Съюза, разследването не установи каквато и да било връзка между вредата, местоположението на производителите от Съюза и цените в тази държава членка. Що се отнася до аргумента за съюзните изисквания за здраве и безопасност следва да се отбележи, че те са приложими за произведените в съюза и за вносните продукти, т.е. оказват въздействие върху цените на всички оператори. Предвид факта, че не бе представена информация в подкрепа на аргумента за имитацията на продукти, не бе възможно да се анализира твърдението за подобно въздействие. Аргументът за наличието на различни от мита бариери на редица пазари извън ЕС не бе счетен за основателен: подобни бариери биха могли да възпрепятстват производителите от Съюза да се възползват от възможностите си за износ, но това не е свързано с намаляването на продажбите на пазара на Съюза, т.е. на пазара, на който е понесена вредата.
(187)
CCCLA посочи други фактори, а именно недостига на квалифицирана работна ръка на пазара на Съюза и самопричинената вреда от вноса на разглеждания продукт от страна на някои производители на Съюза. Същевременно въз основа на наличната информация бе направено заключението, че като цяло цялата промишленост на Съюза е била в лошо състояние и разнообразяването на бизнес моделите не е причинило вреда на промишлеността на Съюза и следва по-скоро да се тълкува като начин да се компенсират намалените продажби на пазара на Съюза. Що се отнася до недостига на квалифицирана работна ръка в сектора на керамичните съдове и прибори за сервиране и за кухня в Съюза, нито една от заинтересованите страни в Съюза не потвърди това да я засяга.
(188)
Един вносител прикани институциите да анализират въздействието на други видове съдове и прибори за сервиране или за кухня, например изработените от пластмаса, алуминий, меламин и стъкло. Никаква информация обаче не бе представена в подкрепа на това твърдение. Разследването не можа да установи никакви факти по този въпрос.
(189)
Някои страни обвързват понесената от промишлеността на Съюза вреда с нейното състояние преди разглеждания период. В тази връзка, според някои вносители влошаването на състоянието на промишлеността на в Съюза е започнало още в периода 1975-2002 г. Анализът на Комисията обаче не бе възможно да се простре толкова назад в миналото, като една от причините е и липсата на надеждни данни за този период. Това важи и за друго едно събитие, натъпило много преди разглеждания период: държавното субсидиране на германската порцеланова промишленост, което, според невключен в извадката вносител, доказва, че промишлеността на Съюза не е повишила своята ефективност (9).
(190)
Проучването на другите известни фактори, които са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, показа, че тези фактори не са от такова естество, че да нарушат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
4. Заключение относно причнно-следствената връзка
(191)
Въз основа на гореизложения анализ, при който ясно бе разграничено и отделено въздействието на всички познати фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на дъмпинговия внос, бе направено временното заключение, че дъмпинговият внос от Китай е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Предварителни забележки
(192)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше проучено дали независимо от временното заключение за нанасящ вреда дъмпинг, е имало наложителни причини, поради които да се заключи, че не е в интерес на Съюза да приема временни антидъмпингови мерки в този конкретен случай. Анализът на интереса на Съюза се основаваше на оценка на интересите на различните заинтересовани страни, включително тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на потребителите на разглеждания продукт.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(193)
Промишлеността на Съюза се състои от повече от 200 производители, със заводи, разположени в различни държави членки на Съюза, в който през РП повече от 25 000 души са били пряко заети в производството и продажбата на сходния продукт.
(194)
Разследването установи, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от разглежданата държава по време на периода на разследване. По-специално, някои показатели за вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като например производство, рентабилност и възвръщаемост на инвестициите, разкриха низходяща тенденция през разглеждания период. МСП са пострадали най-силно: през разглеждания период те отбелязват загуби от 2010 г. насам. Според оценките, ако не се предприемат мерки, вече положените усилия в сектора ще бъдат недостатъчни за възстановяването на финансовото състояние на промишлеността на Съюза, което би могло допълнително да се влоши.
(195)
Констатациите на настоящото разследване не се омаловажават от факта, че някои производители от Съюза се справят по-добре от други или от състоянието на промишлеността на Съюза преди разглеждания период.
(196)
Налагането на мерки се очаква да възстанови реалните и справедливи условия за търговия на пазара на Съюза. Това от своя страна ще окаже допълнително положително въздействие върху неговото икономическо състояние и рентабилност.
(197)
Според някои вносители, ако бъдат наложени мерки, разглежданият продукт ще бъде заменен от други видове продукти (различни от произведените в Съюза съдове и прибори за сервиране и за кухня), като платове (например за стоки, предназначени за подаръци) или пластмасови съдове и прибори за сервиране, от което ще се възползват сектори, които не са свързани с керамиката. Разследването обаче не можа да потвърди, че тази замяна ще бъде значителна.
(198)
Поради това бе заключено, че налагането на временни антидъмпингови мерки спрямо вноса на произведени в Китай керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня би било в интерес на промишлеността на Съюза.
3. Интерес на несвързаните вносители
(199)
Както бе посочено в съображение 4 по-горе, предвид очевидно големия брой несвързани вносители бе използвана представителна извадка.
(200)
Като цяло, по време на РП, включените в извадката вносители са се снабдявали най-вече от съответната държава и са осигурявали заетост на около 350 души при вноса и продажбата на съдове и прибори за сервиране и за кухня. Обект на дейността им са били различни видове продукти - подаръци от порцелан, марков фаянс и обикновени съдове и прибори за хранене в домакинствата. Всички те съдействаха в различна степен. Например двамата най-големи вносители в извадката, които са и големи разпространители на дребно, не предоставиха изчерпателни данни за своята рентабилност и маржове между цените на закупуване и препродажба на несвързани купувачи и един от тях дори отказа достъп до своята счетоводна документация. Тези страни предоставиха само трансферни покупни цени и/или трансферни продажни цени. Поради това, въпреки че бе поискана многократно, не бе получена значима информация, която да позволи изчисляване на представителен брутен и нетен марж на вносителите на разглеждания продукт общо за извадката.
(201)
Аналогично, данните, предоставени от включените в извадката двама вносители/търговци на дребно, поради своята недостатъчност в много отношения, не позволи оценка на брутния и нетния марж на печалбата на търговците на дребно за разглеждания продукт. Следователно въз основа на информацията от вносителите в извадката не бе възможно да се определи дали веригата на доставки в ЕС може да поеме предложеното антидъмпингово мито и съответно въздействието на едно такова мито върху цената на дребно и оттам - върху потребителите.
(202)
Същевременно, на първо място, що се отнася до вносителите, по-голямата част от тези, които отговориха на съдържащите се в извадката въпроси към вносителите, заявиха брутен марж между покупна цена и цена на препродажба между 50 % и 200 %. Проверените данни за включените в извадката чисти вносители потвърждават, че тези брутни маржове са представителни. Второ, въз основа на обществено достъпни данни може да се предположи, че веригата на доставки в ЕС (т.е. вносители и последващи канали) е напълно в състояние да поеме антидъмпингово мито с предложената ставка, без да се застрашава жизнеспособността на съответните икономически оператори. Според една неотдавнашна публикация (10), една китайска керамична чаша, закупена от дистрибутори от ЕС на цена на дребно 0,70 USD, се продава в ЕС за 3,50 USD - с увеличение от над 150 % за дистрибутора/търговеца на дребно. В този сценарий така предложените антидъмпингови мита биха довели при по-голямата част от вноса до надценка от 0,16 EUR (и до 0,36 EUR за производителите, неоказали съдействие) за веригата на доставки на ЕС, която би имала като цяло брутен марж от 2,08 EUR за този конкретен продукт. Освен това проведеното от CBI през 2009 г. проучване на пазара „Тhe tableware, kitchenware and other household articles market in the EU, November 2009“ (Пазарът на съдове и прибори за сервиране, кухня и други изделия за домакинството в ЕС, ноември 2009 г.), посочено в съображение 112 по-горе, се докладва за съотношения между стойност CIF на границата на ЕС и потребителските цени, вариращи между 2,6 и 5,3 (11). И накрая, включените в извадката вносители/търговци на дребно никъде не посочват, че биха изключили от вноса или продажбите си съдовете и приборите за сервиране или за кухня, ако бъдат наложени антидъмпингови мита.
(203)
Предвид гореизложеното и при липса на всякаква друга надеждна информация, получена до момента в рамките на настоящото разследване, временно се приема, че дистрибуторската верига като цяло, включително вносителите, е вероятно способна да поеме увеличението на цените CIF, на предлаганите нива, без никакъв особен проблем и не е вероятно това да доведе до увеличение на цените за потребителите. Независимо от това заинтересованите страни отново се приканват изрично да представят допълнителни, пълни и проверими данни по този въпрос, които ще позволят допълнителен анализ на въздействието на мерките върху веригата за доставки и, съответно, върху потребителите през следващия етап на настоящата процедура.
(204)
Изявления относно интереса на Съюза бяха получени от повече от 20 невключени в извадката вносители, основно малки предприятия, една асоциация за европейска и международна търговия, шведско сдружение на вносителите и на търговците на дребно, холандска асоциация на вносителите от Далечния изток и от асоциация и мрежа на вносители със седалище в Германия. Обща загриженост на вносителите е, че мерките ще доведат до увеличение на цените на вноса и до (частично) свиване на дейността им, което като цяло ще им се отрази отрицателно inter alia по отношение на маржовете и рентабилността. Тези аргументи не могат да бъдат приети въз основа на заключенията в следващото съображение и в съображение 202.
(205)
Няколко вносители заявиха, че ще бъдат загубени повече работни места при вносителите, ако бъдат наложени мерки, отколкото ще бъдат запазени при производителите от Съюза. Това обаче противоречи на други представители на вносителите, които твърдят, че могат да заменят керамичните артикули с некерамични (като артикулите от текстил за подаръци) или че биха се снабдявали повече в рамките на Съюза.
(206)
Според шведското сдружение мерките ще окажат отрицателно икономическо въздействие върху вносителите, които ще понесат значителни разходи за администрация и пренасочване на снабдяването, ако се наложи да потърсят алтернативи на вноса от Китай. Според една асоциация за европейска и международна търговия подобна смяна е трудна, тъй като вносителите са инвестирали много в своите доставчици. Същевременно това изглежда не създава загриженост у някои вносители, които предпочитат възможността да преминат към други снабдители. Освен това фактът, че предлаганите продукти и потреблението в Съюза следват модните тенденции показва, че разходите за разработване на нови продукти (от нови доставчици) са присъщи на сектора.
(207)
Няколко невключени в извадката вносители заявиха, че заводите в Съюза не желаят да произвеждат артикули с чужда марка. Това обаче бе опровергано от резултатите на разследването по отношение на включените в представителната извадка производители от Съюза (които показаха, че те са произвеждали артикули, които носят марката на трети страни), от доводите, представени от друг вносител и от факта, че няколко вносители, които разпространяват продукти под своя собствена марка се снабдяват с част от асортимента си в рамките на Съюза.
(208)
Един невключен в извадката вносител изрази нежелание да споделя идеи за производство, дизайн на артикули и свои разработки с някои конкурентни европейски производители на съдове и прибори за сервиране и за кухня. Разследването обаче не потвърди това като обща загриженост сред вносителите. Следва да се отбележи, че въпросният вносител е имал правни спорове с някои германски производители и че част от асортимента му е в пряка конкуренция с този на производителите от Съюза.
(209)
Някои вносители заявиха, че не могат да се снабдяват от производители в Съюза поради по-високите им цени, липсата на капацитет за занаятчийски изделия, невъзможност да предложат малки серии, липсата на гъвкавост, липсата на необходимата организация адекватно да задоволят нуждите на големите търговци на дребно, които предлагат много продукти и/или отсъствието на някои производствени процеси, качество, видове украса или форми. Според цитираните страни проблемите са наистина значими по отношение на занаятчийските и промоционалните артикули (напр. грънчарските изделия), някои маркови продукти, които се продават с лиценз, производството на някои професионални артикули със запазена марка и на някои специални артикули за гарнитури и кетъринг (напр. порцеланови изделия с голям обем). Някои вносители заявиха, че нямат алтернатива, освен вноса от Китай. Разследването обаче установи, че повечето известни вносители се снабдяват с керамични съдове и прибори за сервиране и/или за кухня от няколко източници, включително от производители в Съюза, в широка гама от асортимент и качество. Освен това производителите от Съюза предлагат голямо разнообразие от продукти и притежават производствен капацитет, който им позволява да увеличат продажбите си на пазара на Съюза.
(210)
В заключение налагането на мерки може действително да се отрази отрицателно на финансовото състояние на някои вносители. Като цяло обаче не се очаква това отрицателно въздействие да отслаби общото финансово състояние на вносителите. Като цяло се очаква, че те са в състояние да поемат (отчасти) увеличението на цените и/или да отразят (отчасти) това увеличение върху цените за клиенти (т.е. търговци на едро, дистрибутори, търговци на дребно), още повече, че митата ще засегнат основният източник на пазара. За вносителите, които заявиха интерес, и които са същевременно и търговци на дребно, разследването показа, че разглежданият продукт представлява малка част от тяхната цялостна търговска дейност. Информацията, представена от тези страни не позволи адекватно количествено определяне до каква степен те са способни да поемат увеличение на покупната цена при предложените за ставката нива, но, както е обяснено в съображения 202-203, информацията, събрана досега не предполага, че те няма да бъдат в състояние да го сторят.
(211)
Поради това се приема временното заключение, че налагането на мерки на предложените нива няма значителен отрицателен ефект върху състоянието на несвързаните вносители на разглеждания продукт.
4. Интерес на други икономически отрасли
(212)
Според няколко вносители налагането на каквито и да било мерки вероятно ще окаже отрицателно влияние върху бизнес партньорите на вносителите - от предприятията за глазиране и декориране до търговците на едро, дистрибуторите или търговците на дребно. В тази връзка те твърдят, че налагането на мерки може да доведе до загубата на повече работни места в техните „предприятия-спътници“, например при дизайнерите или при логистиката, от броя на запазените/създадените работни места в промишлеността на Съюза. Някои вносители твърдят също, че секторът на артикулите за подаръци, рекламната индустрия, отраслите на хотелиерството и ресторантьорството, колективния кетъринг и търговските потребители като цяло също ще бъдат пряко засегнати от дефицит на продукти. Това би довело бързо до засилване на ценовата конкуренция при големите търговци на нискотарифни стоки. Институциите, които обикновено срещат бюджетни трудности, като например заведенията за грижи, също ще бъдат засегнати. Освен това, някои страни изтъкнаха, че антидъмпинговите мерки биха довели до недостиг на материали за артистични и творчески дейности, например в ателиета на художници на порцелан или в занаятчийски работилници.
(213)
Всички тези твърдения не бяха счетени за основателни. От една страна твърденията на тези вносители изглежда противоречат на други техни твърдения, в които посочват, че могат да заменят керамичните артикули с некерамични (като артикулите от текстил за подаръци), като по този начин разчитат във всички случаи на своите обичайни бизнес партньори, посочени по-горе. Освен това може да се очаква, че „предприятията-спътници“ за промишлеността на Съюза ще извлекат полза от налагането на мерките. От друга страна, разследването не стигна до заключението, че ще има дефицит на продукти, ако вносът от Китай се конкурира на недъмпингови цени. Очаква се така изготвените мерки да осигурят равнопоставеност за всички доставчици на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, а не да ограничат прекомерно вноса от въпросната държава. Що се отнася до изтъкнатото засилване на ценовата конкуренция, това също може да се разглежда като положително въздействие например от институциите, които обикновено срещат трудности със своите бюджети, като например заведенията за грижи.
(214)
Според шведското сдружение мерките ще окажат отрицателно икономическо въздействие върху секторите за продажби на едро и дребно в Швеция. Тя прогнозира намаление от 2-3 % в заетостта (повече при младите хора) и от 20 % във вноса. Тази прогноза обаче изглежда завишена. В това отношение следва да се отбележи, че нито един от вносителите, които са едновременно с това и търговци на дребно и които представиха позиции в контекста на разследването, не посочиха, че продуктът ще бъде цялостно изключен от асортимента им, в случай че бъдат наложени антидъмпингови мита. Направените от един от тях прогнози за заетостта, в случай на налагане на мерки, принципно съвпадат с тези при неналагането на мерки.
(215)
CCCLA се позова на датско проучване, според което всяко евро, спечелено от производителите от Съюза благодарение на защитата на търговията, коства на дружествата потребители в Съюза понякога над 60 пъти повече. Това твърдение обаче е твърде общо, не е конкретно свързано с настоящото разследване и няма доказателства, че в настоящия случай това ще бъдат действителните последствия.
(216)
Един доставчик на рекламни дейности за търговци на дребно на големите търговци на дребно в целия свят заяви, че за дейността му са му необходими големи количества за кракосрочни рекламни дейности, продължаващи по няколко месеца. Според тази страна, която се снабдява с около две трети от продуктите си от Азия, най-вече Китай, значителното мито ще елиминира възможността ѝ да продава на рекламни цени в бъдеще. Трябва да се признае, че антидъмпинговите мита може да имат отрицателно въздействие върху този вид стопанска дейност. Целта на митата обаче не е да изключат китайските стоки от пазара. Освен това през последните три години производителите от Съюза покриха 33 % от търсенето, което тази страна нарече „променливо“.
(217)
На този предварителен етап следователно се прави заключението, че ползите, които могат да бъдат постигнати чрез предотвратяване на вреда за остатъка от това разследване, чрез налагането на временни мерки върху вноса на разглеждания продукт, не могат да бъдат релативирани от потенциалното им отрицателно въздействие върху някои други сектори на икономиката.
5. Интерес на потребителите (домакинствата)
(218)
Няма страни, пряко представляващи интересите на крайните купувачи, като например сдружения на потребителите, които да са изпратили доводи.
(219)
Въпреки това, с оглед на публично достъпните данни, както бе споменато в съображение 202 по-горе, се стигна до предварителното заключение, че мерките на предлаганото ниво на митото ще се поемат от веригата за доставки и следователно няма да доведат до по-високи цени за потребителите на дребно.
(220)
Според CCCLA и няколко страни, представляващи интересите на вносителите и търговците на дребно, ако се наложат антидъмпингови мита, най-много ще пострадат потребителите от ЕС. В Съюза потребителите с ниски доходи представляват най-голям дял на потребителите и ще бъдат изправени пред по-ограничен избор и по-високи цени, без да има допълнителна стойност, и това се случва в момент на нестабилна икономика на ЕС. Твърди се, че този продукт има психологически пределни цени, над които потребителите не купуват. Някои видове от въпросния продукт ще изчезнат от пазара или ще бъдат заменен от други материали, като пластмаси, меламин, метал или дърво. Като цяло тези варианти са по-нещадящи околната среда продукти. Също така бе заявено, че изборът ще бъде ограничен, тъй като разглежданият внос, който задоволява над 60 % от търсенето, ще е отстранен от пазара на Съюза, а липсата на предлагане ще насърчи покачването на цените. В същия дух някои страни изтъкнаха, че потребители пазаруват наблизо в района, където живеят, но производителите от Съюза не са в състояние или не желаят да доставят нискобюджетни продукти в местни магазини. Фактът, че германските производители могат да предлагат по-големи стандартни обеми на по-изгодна цена, не удовлетворява пазара на Съюза, който има нужда от разнообразие в съответствие с променящите се моди и тенденции. В някои доводи се изтъква, че ако китайският внос все пак остане на пазара на Съюза, това вероятно ще е в значително по-малки обеми и на значително по-високи цени, а именно поради по-високите заплати в Китай и допълнителните мита. Също така бе заявено, че ако продуктът не е достъпен, младото поколение няма да познава този продукт.
(221)
По отношение на твърденията, свързани с по-ограничения избор, следва да се отбележи, че разследването установи, че промишлеността на Съюза предлага широка гама продукти, които са насочени към различни пазарни сегменти и канали за разпространение. Очаква се мерките да помогнат на промишлеността на Съюза да използва пълния си потенциал и допълнително да обогати пазара с продуктите си. Освен това, нито един от вносителите, които в същото време са търговци на дребно, не посочи, че може да обмисли пълно изваждане на продукта от асортимента си, в случай че бъдат наложени антидъмпингови мита.
(222)
По отношение на твърденията за по-високи цени разследването има за цел създаването на равнопоставени условия на конкуренция, а не изключването на китайски стоки от пазара на Съюза. Обективно не могат да бъдат установени пределни цени, над които потребителите няма да купуват този вид продукт. Освен това, тъй като вносителите често са обвързани от ценови листи за най-малко една година, като цяло не се очаква те да прехвърлят увеличението на цените върху клиентите си в краткосрочен план. И което е още по-важно, предвид равнището на мерките и значителната разлика между цената на вноса и цената на препродажба, е малко вероятно ползвателите и потребителите да заплащат значително по-високи цени - митото се изчислява въз основа на вносната цена CIF, а цените на дребно са многократно по-високи от цената на вноса. Поради това митото най-вероятно ще се поеме от веригата на доставка - от вносителя до крайния потребител. Дори да има някакви увеличения на цените, те ще са малки и няма да оказват влияние върху избора на потребителите. Не се очаква антидъмпинговите мерки да доведат до това, младото поколение да не купува керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня. В допълнение на това следва да се отбележи, че при разследването се установи, че промишлеността на Съюза може да предлага конкурентни цени.
(223)
Също така не се стигна до заключение, че мерките ще окажат значително въздействие върху материалите, използвани за съдове и прибори за сервиране или за кухня. Видът на материала не винаги е основната движеща сила при избора, например на керамично изделие за подарък. Ясно е, че взаимозаменяемостта на материалите не винаги е възможна: например законодателството на Съюза относно материали, предназначени за контакт с храни, налага определени изисквания към материалите, които ще бъдат в контакт с храни. Следва да се отбележи също така, че един утвърден вносител, който също е търговец на дребно, също смята, че хората ще продължат да се хранят от керамични чинии, вместо от чинии от други видове материали - и неговите планове за разширяване отчитат това.
(224)
Твърденията относно трудности при предлагането не могат да бъдат приети, тъй като, от една страна, фактът на създаване на равнопоставени условия на конкуренция при справедливи цени не води до пълното отстраняване на вноса от Китай. Напротив, всички световни играчи се очаква да се възползват от по-справедливата търговска ситуация. От друга страна беше установено, че фактът, че понастоящем промишлеността на Съюза е в състояние да задоволява една трета от общото потребление на Съюза, не поставя под въпрос факта, че вносът от Китай следва да се пуска на пазара на ЕС на недъмпингови цени. Както експортните резултати на промишлеността на Съюза, така и и фактът, че тя не работеше с пълния си капацитет през разглеждания период, показва, че производителите на Съюза наистина могат да продават повече на пазара на Съюза, в случай че дъмпинговият внос е отстранен. И на последно място, но не и по важност, Китай не е единственият източник на внос в Съюза.
(225)
Както едно датско изследване, посочено от CCCLA, така и едно шведско научно изследване, посочено от шведското сдружение, показват, че антидъмпинговите мерки по принцип струват скъпо на потребителите. При все това, тези отчети са твърде общи, не са конкретно свързани с настоящото разследване и няма доказателства, че въздействието наистина ще е такова.
(226)
Въз основа на гореизложеното бе направено временното заключение, че налагането на мерки като цяло няма да има значително въздействие върху домакинствата.
6. Заключение относно интереса на Съюза
(227)
С оглед на гореизложеното бе направено временното заключение, че като цяло, според наличната информация по отношение на интереса на Съюза, не съществуват убедителни доводи срещу налагането на временни мерки върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от Китай.
(228)
Това заключение не се релативира от съображенията, представени от няколко страни, а именно, че антидъмпинговите мита като цяло са компромис с усилията за разпространение на някои ценности на Съюза в държави, които не са членки на Съюза, като например подобряване на социалните стандарти на доставчиците, премахване на детския труд или програми за околната среда и общи програми за развитие. Тези въпроси не не противоречат на целта да се постигне открита и справедлива търговия чрез защита на производството на Съюза от нарушаването на международната търговия, като например дъмпинга, като се прилага инструмент за търговска защита в съответствие със законодателството на ЕС и правилата на СТО.
(229)
Незвисимо от гореизложеното настоящата предварителна оценка може да наложи извършването на допълнителен внимателен анализ след коментарите на заинтересованите страни.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Равнище на отстраняване на вредата
(230)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
(231)
С цел определяне на равнището на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпинговите маржове и размерът на митото, необходимо за елиминиране на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(232)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, беше счетено, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрие производствените си разходи и да реализира печалба преди облагането с данъци, каквато разумно може да се очаква да бъде реализирана в промишлен сектор от този вид при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на дъмпингов внос, от продажбата на сходния продукт в Съюза. Както е посочено в съображение 135, марж на печалба в размер на 6 % от оборота би могъл временно да се счита за целесъобразен минимум, който промишлеността на Съюза може да очаква да реализира в отсъствието на вредоносен дъмпинг.
(233)
На тази основа беше изчислена невредоносна за промишлеността на Съюза цена на сходния продукт. Невредоносната цена бе получена чрез приспадане на действителната печалба от цената франко завода и чрез добавяне на гореспоменатия марж на печалбата от 6 % към цената на производствените разходи на промишлеността на Съюза.
(234)
Впоследствие беше определено необходимото увеличение на цената въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на оказалите съдействие производители износители в КНР, установена за целите на изчисляването на подбиването на цената, с невредоносната цена на продуктите, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза през РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това беше изразена като процент от средната обща CIF стойност на вноса.
2. Временни мерки
(235)
С оглед на гореизложеното се счита, че в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент върху вноса с произход от КНР следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки на равнището на по-ниската от двете стойности - дъмпинговия марж или маржа на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито.
(236)
Въз основа на изложеното по-горе са установени антидъмпинговите митнически ставки, в конкретния случай, на нивата на дъмпинговите маржове.
(237)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. По този начин тези митнически ставки (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб за „всички други дружества“) се прилагат изключително за вноса на продукти с произход от КНР, произведени от тези дружества и съответно - от конкретно посочените юридически лица. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с изрично посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(238)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на юридическото лице или след създаване на нови структури за производство или за продажби) следва да се изпраща до Комисията (12) заедно с цялата необходима информация, по-специално относно промяната в дейността на дружеството, свързана с производството, продажбите на местния пазар и за износ, например във връзка с промяната на наименованието или промяната в структурите за производство и продажби. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен, като списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки, бъде актуализиран.
(239)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за несъдействащи производители износители, но и за тези производители, които през РП не са имали износ за Съюза.
(240)
Една страна поиска мерките, ако има такива, да бъдат наложени под формата на минимална цена. Страната заяви, че адвалорните мита ще засегнат най-вече потребителите, които купуват висококачествени продукти или внесени продукти с високо тегло. Въпреки това разследването показа, че друга форма мерки няма да бъде по-подходяща с оглед на гамата продукти, които попадат в обхвата на продукта.
(241)
На основание посоченото по-горе установените дъмпингови маржове и маржове на вредата и ставките на временното мито са следните:
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Временна митническа ставка
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd и Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
45,3 %
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd и Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Import & Export Co., Ltd
31,2 %
85,3 %
31,2 %
CHL International Ltd и CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
109,3 %
30,0 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd и Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
76,0 %
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
44,8 %
23,0 %
Всички други съдействащи производители износители
26,6 %
76,1 %
26,6 %
Всички други дружества
58,8 %
109,3 %
58,8 %
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(242)
В интерес на доброто управление следва да се определи период, в който заинтересованите страни, които са заявили своя интерес в срока, определен в известието за откриване на процедура, могат да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани. Направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на мита са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани с цел налагане на окончателни мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с изключение на керамични ножове, понастоящем класирани в кодове по КН ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 и ех69120090 (кодове по TARIC 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 и 6912009010) и с произход от Китайската народна република
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза, преди обмитяване, на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Мито
Допълнителен код по ТАРИК
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
31,2 %
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
B353
Дружествата, посочени в приложение I
26,6 %
B354
Всички други дружества
58,8 %
B999
3. Временните антидъмпингови митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат, ако пред митническите органи на държавите членки се представи валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията в приложение II. Ако такава фактура не се представи, се прилага митото, приложимо за всички други дружества.
4. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
5. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, заинтересованите страни могат да поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят в писмена форма своите становища и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 засегнатите страни имат право на коментар по прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 на настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 14 ноември 2012 година.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1072/2012,
14. november 2012,
millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit keraamiliste laua- ja kööginõude impordi suhtes
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aastat määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 7,
olles konsulteerinud nõuandekomiteega
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Algatamine
(1)
16. veebruaril 2012 avaldas Euroopa Komisjon Euroopa Liidu Teatajas (2) teate dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „asjaomane riik”, „Hiina” või „Hiina Rahvavabariik”) pärit keraamiliste laua- ja kööginõude impordi suhtes Euroopa Liitu (edaspidi „algatamisteade”).
(2)
Menetlus algatati kaebuse põhjal, mis esitati 3. jaanuaril 2012 ELi tootjate nimel (edaspidi „kaebuse esitajad”), kelle toodang moodustab rohkem kui 30 % liidu keraamiliste laua- ja kööginõude kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid kõnealuse toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti piisavaks menetluse algatamiseks.
2. Menetlusega seotud isikud
(3)
Komisjon teavitas ametlikult kaebuse esitajaid, teisi teadaolevaid liidu tootjaid, Hiina Rahvavabariigi teadaolevaid eksportivaid tootjaid, importijaid, müüjaid, kasutajaid, tarnijaid ja asjaomaseid ühendusi ning Hiina Rahvavabariigi esindajaid menetluse algatamisest. Komisjon teavitas ka algatamisteates võimaliku võrdlusriigina välja pakutud Vene Föderatsiooni tootjaid. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada oma seisukohad kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates ette nähtud tähtaja jooksul. Kõikidele huvitatud osapooltele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, võimaldati ärakuulamine.
(4)
Eksportivate tootjate ja sõltumatute importijate ilmse arvukuse tõttu paluti algatamisteates eksportivaid tootjaid ja sõltumatuid importijaid endast komisjonile teada anda ja esitada põhiteavet vaatlusaluse tootega seotud tegevuse kohta ajavahemikus 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2011. Esitatud teave võimaldas komisjonil kooskõlas algmääruse artikliga 17 otsustada, kas valimi moodustamine on vajalik, ja vajaduse korral valim moodustada.
(5)
Arvestades, et menetlusega on hõlmatud arvukalt liidu tootjaid, teatati algatamisteates, et komisjon on moodustanud kooskõlas algmääruse artikliga 17 liidu tootjatest esialgse valimi, et teha kindlaks kahju. Esialgne valik põhines komisjoni käsutuses menetluse algatamise ajal olnud teabel, mille aluseks oli tootjate müügimaht, suurus, geograafiline asukoht liidus ja tootesegment. Valimisse kaasati kuus liidu tootjat, kes hõlmasid kõik peamised tooteliigid ja tegutsesid viies liikmesriigis, kaks nendest olid väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKE). Esialgsesse valimisse kaasatud tootjad esindasid hinnanguliselt üle 15 % liidu arvestuslikust kogutoodangust. Üks esialgsesse valimisse valitud tootja ei soovinud siiski valimis osaleda ning mitu huvitatud osapoolt andsid teada, et üks suurte tootmismahtudega liikmesriik on kõrvale jäetud ja tuleks kaasata tüüpilisse valimisse. Seda arvestades tegi komisjon esialgses valimis muudatused ja lõpptulemusena moodustatud valim kaasas seitse liidu tootjat, kes hõlmasid kõik peamised tooteliigid ja tegutsesid kuues liikmesriigis, kaks nendest olid väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad. Valimisse kaasatud tootjad esindasid üle 20 % liidu arvestuslikust kogutoodangust.
(6)
Umbes 400 eksportivat tootjat või eksportivate tootjate rühma Hiina Rahvavabariigis, kelle osakaal koguekspordis moodustab üle 60 %, esitasid nõutud teabe ning nõustusid valimisse kaasamisega. Komisjon kaasas saadud teabe alusel valimisse esialgu viis liitu eksportivat kõige suurema ekspordimahuga tootjat ning kutsus kõiki komisjonile teada olevaid eksportivaid tootjaid valimi ettepaneku kohta arvamust avaldama. Kaks esialgu valimisse kaasatud tootjat muutsid seejärel kaasamise aluseks olnud teavet, mistõttu nende ekspordimahud ei vastanud enam valimisse kaasamise tingimustele. Komisjon kaasas ajakohastatud andmete alusel lõplikku valimisse viis kõige suuremat äriühingut ekspordimahu alusel. Valimisse kaasatud äriühingud esindavad peaaegu 20 % kõigi koostööd tegevate eksportivate tootjate liitu suunatud ekspordimahust.
(7)
Lõplikku valimisse kaasamiseks valiti välja järgmised äriühingud või äriühingute rühmad:
a)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd ja sellega seotud äriühingud,
b)
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd ja sellega seotud äriühingud,
c)
CHL International Ltd ja sellega seotud äriühingud,
d)
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited ja sellega seotud äriühingud (Niceton) ning
e)
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.
(8)
Üks äriühing vaidlustas kaasatavate ühingute valiku ning nõudis enda kaasamist valimisse. Äriühing väitis, et tema kaasamine ei muudaks valimit põhjendamatult suureks ega põhjustaks viivitusi uurimise läbiviimisel, eelkõige seetõttu, et äriühing on suhteliselt väike eksportija, lisaks kuulub see välisosanikele ja valim poleks seda kaasamata tüüpiline.
(9)
Komisjon meenutab, et kaasatavad äriühingud valiti suurimate mahtude alusel kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 1, võttes arvesse tootjate arvu, mida oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Arvestades, et äriühing on suhteliselt väike eksportija, ei tõstaks tema kaasamine valimi esindavust ekspordimahu seisukohalt. Lisaks märgitakse, et äriühing andis endast teada väga hilja - neli kuud pärast lõplikust valikust teatamist kõikidele eksportivatele tootjatele ja pärast kontrollkäikude läbiviimist välja valitud äriühingute ruumidesse. Seetõttu lükati valimisse kaasamise taotlus tagasi.
(10)
Rohkem kui kuuskümmend sõltumatut importijat vastas valimiga seotud küsimustele tähtajaks ning avaldas soovi koostööks menetluse läbiviimisel. Viis äriühingut valiti välja valimi moodustamiseks. Need viis sõltumatut importijat valiti impordi ja edasimüügi mahtude ja väärtuse alusel liidus, geograafilise asukoha, ärimudeli ja tootesegmendi põhjal. Valimisse kaasatud äriühingud esindasid kõige suuremaid tüüpilisi impordi ja edasimüügi mahtusid ja väärtusi liidus, mida on võimalik ettenähtud aja jooksul mõistlikult uurida. Valimi koostamise ajal esitatud arvandmete alusel oli tegemist umbes 6 % vaatlusaluse toote impordist uurimisperioodi jooksul.
(11)
Selleks et anda Hiina Rahvavabariigi eksportivatele tootjatele võimalus taotleda turumajanduslikku kohtlemist või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon taotluse vormid soovi avaldanud Hiina eksportivatele tootjatele ja Hiina ametiasutustele.
(12)
Üksteist Hiina eksportivat tootjat või eksportivate tootjate rühma taotles kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 7 turumajanduslikku kohtlemist või individuaalset kohtlemist, juhul kui uurimise käigus tehakse kindlaks, et nad ei vasta turumajanduslikku kohtlemise tingimustele. Kolm taotlejat kaasati valimisse, ülejäänud kaheksa jäeti kaasamata. Üks eksportiv tootja, keda valimisse ei kaasatud, võttis seejärel oma turumajandusliku kohtlemise taotluse tagasi, kuid jättis menetlusse individuaalse kohtlemise taotluse. Ülejäänud kaks valimisse kaasatud eksportivat tootjat ja neli valimisse kaasamata jäänud äriühingut taotlesid ainult individuaalset kohtlemist.
(13)
Komisjon saatis küsimustikud viiele valimisse kaasatud Hiina Rahvavabariigi eksportivale tootjale ja peaaegu 300-le muule soovi avaldanud Hiina Rahvavabariigi eksportivale tootjale. Lisaks sellele saadeti küsimustikud seitsmele valimisse kaasatud liidu tootjale, viiele valimisse kaasatud importijale, neljale jaemüüjate ja turustajate ühendusele ning samuti soovi avaldanud üksikutele jaemüüjatele ja turustajatele. Veel saadeti küsimustikud India, Türgi, Brasiilia, Tai ja Venemaa eksportivatele tootjatele. Neid riike peeti sobivateks võrdlusriigi kandidaatideks.
(14)
Vastused saadi kolmeteistkümnelt Hiina Rahvavabariigi eksportivalt tootjalt või eksportivate tootjate rühmalt ning kolmelt võimaliku võrdlusriigi tootjalt (Brasiilia, Tai ja Venemaa). Lisaks sellele saadi vastused küsimustikule seitsmelt valimisse kaasatud liidu tootjalt ja viielt valimisse kaasatud importijalt. Vastused küsimustikule saadi ka ühelt jaemüüjalt, ühelt turustajalt ning kahelt jaemüüjate ja turustajate ühenduselt.
(15)
Lisaks sellele sai komisjon ettepanekud rohkem kui 20-lt eksportivast tootjast sõltumatult importijalt, mitmelt jaemüüjalt, turustusprogrammide pakkujalt ning Hiina Kergetööstuse ja Tarbekunsti Kojalt (Chinese Chamber of Light Industrial Products and Arts, CCCLA).
(16)
Komisjon kogus ja kontrollis teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu kindlakstegemise, dumpingust tuleneva kahju ja liidu huvide seisukohast. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:
a) liidu tootjad
(17)
Kontrollkäigud tehti seitsme valimisse kaasatud liidu tootja tööruumidesse.
(18)
Valimisse kaasatud liidu tootjad, samuti teised koostööd tegevad liidu tootjad taotlesid kooskõlas algmääruse artikliga 19, et nende isikut ei avalikustataks. Nad kinnitasid, et nende isiku avaldamine võib kaasa tuua olulisi negatiivseid mõjusid.
(19)
Mõned kaebuse esitanud liidu tootjad varustavad liidu kliente, kes hangivad oma tooteid ka Hiinast, saades niimoodi impordist otseselt kasu. Kõnealused kaebuse esitajad sattusid enda hinnangul delikaatsesse olukorda, sest olid mures mõne kliendi võimaliku rahulolematuse pärast selle üle, et nad on esitanud kaebuse väidetava kahjustava dumpingu kohta või toetanud sellist kaebust. Seetõttu leidsid nad, et mõned nende klientidest võivad võtta vastumeetmeid. Lisaks sellele ekspordivad mõned kaebuse esitanud liidu tootjad ka Hiinasse. Need ettevõtjad arvasid, et kaebuse esitamine väidetava kahjustava dumpingu kohta või kaebuse toetamine võib ohustada nende äritegevust Hiinas. Taotlus rahuldati, sest see oli piisavalt põhjendatud.
(20)
Teatud eksportivate tootjate esindajad, CCCLA ja mõned sõltumatud importijad väitsid, et nad ei saa oma kaitseõigust piisavalt teostada, sest kaebuse esitajate ja toetajate isikud ei ole avalikustatud. Nad väitsid, et sellises olukorras ei ole osapooltel võimalik esitada märkusi püsiva olulise kahju kohta, ja et tootjad tuleks algmääruse artikli 4 lõike 1 punkti a kohaselt välja arvata liidu tootmisharust ja/või valimist kui ebatüüpilised. Tuleb märkida, et komisjon kinnitas, et neid asjaolusid on võimalik kontrollida ja käsitleda huvitatud osapooltele kättesaadavate dokumentide põhjal, nagu kirjad huvitatud osapooltele, olukorra ülevaated ja valimi moodustamist puudutavad ettepanekud ning teistelt osapooltelt nõutavad korrektselt dokumenteeritud esildised. Seetõttu lükati taotlus tagasi.
b) eksportivad tootjad Hiina Rahvavabariigis
-
Hunan Hualian China Industry Co, Ltd, Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd, Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd ja Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd (edaspidi „Hunan Hualian”)
-
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd and Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Export & Import Co., Ltd (edaspidi „Guangxi Sanhuan”)
-
CHL International Ltd and CHL Porcelain Industries Ltd (edaspidi „CHL”)
-
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited, Shandong Silver Phoenix Company Limited ja Hongkongis asuvad seotud hulgimüüjad, Niceton International Limited (edaspidi „Niceton”)
-
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.
-
Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd
-
Shenzhen Baosanhe Ceramics Industrial Co., Ltd
-
Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd
-
Chaozhou Mingyu Porcelain Industries Co., Ltd
-
Shenzhen Grand Collection Industrial Co., Ltd and Chaozhou Grand Collection Tableware Co., Ltd (edaspidi „Grand Collection”)
-
Tienshan (Handan) Tableware Co., Ltd
-
Zibo Kun Yang Ceramic Corporation Limited
c) liidu importijad
-
Symbol srl, Treviso, Itaalia;
-
Metro AG, Düsseldorf, Saksamaa;
-
Ritzenhoff & Breker GmbH & Co. KG, Bad Driburg, Saksamaa;
-
Joseph Maeser GmbH, Dornbirn, Austria;
-
IKEA Supply AG, Pratteln, Šveits
d) Eksportivad tootjad võrdlusriigis
(21)
Koostööd tegev Brasiilia tootja taotles, et tema isikut ei avalikustataks, sest isiku avalikustamine võib avaldada olulist negatiivset mõju tema äritegevusele. Taotlus loeti põhjendatuks ja rahuldati.
3. Uurimisperiood
(22)
Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2011 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt olulisi suundumusi vaadeldi ajavahemikul 1. jaanuarist 2008 kuni aasta lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
(23)
Kaebuse esitajad tegid ettepaneku pikendada kahju hindamise ajavahemikku ühe aasta võrra ning valida algusaastaks 2007, samal ajal kui CCCL taotles selle lühendamist ühe aasta võrra ning pakkus algusaastaks alles 2009. aastat. Esimest taotlust ei rahuldatud, sest olemaolevad andmed ei kinnitanud väidet, et viie aasta pikkune vaatlusalune periood kajastaks suundumusi paremini, nagu eeldasid kaebuse esitajad. Seoses teise taotlusega viitas CCCLA üldiselt WTO pretsedendiõigusele, mille kohaselt WTO liikmesriigid ei saa valida lähtealust, mis võimaldaks üksnes kahe tulemusnäitaja võrdlust, ning kuna lähteaasta muutmine võib tõenäoliselt moonutada kahju tuvastamist, võib olulise kahju esinemise kindlakstegemine WTO liikme jaoks raskeks osutuda. Siiski näitas uurimine, et vaatlusaluse perioodi lühendamise tulemuseks oleks antud juhul põhjendamatult lühike analüüsiperiood, mis oleks võinud, võttes arvesse majanduskriisi mõju teatud näitajatele, näidata kahju suundumusi kallutatud kujul. Seetõttu lükati mõlemad taotlused esialgu tagasi.
B. VAATLUSALUNE TOODE ja SAMASUGUNE TOODE
1. Vaatlusalune toode
(24)
Vaatlusalune toode on keraamilised laua- ja kööginõud, mis praegu klassifitseeritakse CN-koodide 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 ja ex 6912 00 90 alla ja mis on pärit Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „vaatlusalune toode”). Toode võib olla portselanist või fajansist, tegemist võib olla tarbekeraamika, peenkeraamika, jämekeraamika või dekoratiivkeraamikaga või see võib olla valmistatud muust materjalist. Peamisteks toormaterjalideks on mineraalid, näiteks kaoliin, põldpagu ja kvarts, ning kasutatud toormaterjalide koostis määrab valmis keraamikatoote tüübi.
(25)
Keraamilisi laua- ja kööginõusid turustatakse väga erinevates, aja jooksul välja kujunenud vormides. Neid kasutatakse väga paljudes kohtades, näiteks kodumajapidamistes, hotellides, restoranides või hooldusasutustes.
1.1. Väljajätu taotlused
(26)
Uurimise ajal esitati ja analüüsiti mitut taotlust teatud toodete tootevalikust väljajätmiseks. Taotluste analüüsi tulemused on kokku võetud allpool.
1.1.1. (Pehme) luuportselan
(27)
CCCLA taotles oma esildistes (pehme) luuportselani väljajätmist uuritavast tootevalikust. Väidetavalt erineb (pehme) luuportselan põhimõtteliselt teistest laua- ja kööginõude tüüpidest füüsikaliste omaduste, tootmisprotsesside, lõppkasutuse ja tarbijate arusaamade tõttu. Luuportselan on valmistatud härja kondijahust, selle heleduse ja läbipaistvuse tasemed on kinnituste kohaselt märkimisväärsed. Väga suure mehhaanilise vastupidavuse ja mõranemiskindluse tõttu toodetakse seda nii väikese ristlõikega ja nii keeruliste ning kulukate tootmisvõtetega, mida liidu tootjad tavaliselt ei kasuta. Pealegi toodavad (pehmet) luuportselani ainult üksikud liidu tootjad.
(28)
Nende taotlustega seoses selgitas uurimine esmalt välja, et luuportselani üldkasutatav määratlus puudub. (Pehme) luuportselan on lihtsalt pehme konsistentsiga portselani üks vorm, suur osa selle lähteainetest on sama mis teistel keraamikatoodetel. CCCLA esitas oma taotluses vasturääkivaid väiteid erinevate koostisosade kombineerimise ja osakaalu kohta. Teiseks, väide, et (pehme) luuportselani tootmisprotsess on keerulisem, ei leidnud uurimise käigus kinnitust. Kolmandaks, (pehme) luuportselani kasutamine lauanõudena on kõikjal, nii Hiinas kui liidus, ühesugune. Seega, tugevus ja vastupidavus pole (pehmele) luuportselanile iseloomulikud. Näiteks on ka restoranides või toitlustusettevõtetes kasutatavad keraamilised lauanõud eriti tugevad ja vastupidavad. Viimaks väärib märkimist, et (pehmet) luuportselani valmistavad mitmed liidu tootjad ja see konkureerib turul Hiinast pärit imporditud (pehme) luuportselaniga. Seetõttu lükati taotlus (pehme) luuportselani väljajätmiseks uuritavast tootevalikust tagasi.
1.1.2. Keraamilised (köögi)noad
(29)
Kaks eksportivat tootjat, CCCLA ja mitmed importijad nõudsid keraamiliste (köögi)nugade väljajätmist tootevalikust. Taotluse aluseks on väide, et kõnealuseid nuge ja teisi keraamilisi laua- ja kööginõusid ei saa nende spetsiifiliste omaduste tõttu käsitleda ühe tootena. Keraamiliste (köögi)nugade tera jaoks kasutatakse tavaliselt tsirkooniumoksiidist valmistatud keraamilist materjali, mida ei kasutata „tavaliste” lauanõude, näiteks tasside ja taldrikute puhul. Seetõttu oleks vahetatavuse võimalused uurimisaluste toodete põhiliikidega piiratud.
(30)
Uurimine näitas, et keraamilistel (köögi)nugadel on samasugused füüsikalised omadused (kuju ja tugevus), tööstusdisain ja lõppkasutus (lõikamine) nagu metallist (köögi)nugadel. Järelikult erinevad noad teistest menetlusega hõlmatud toodetest, sest viimased on oma spetsiifilise kujunduse ja füüsikaliste omaduste tõttu ette nähtud peamiselt toiduainete hoidmiseks.
(31)
Lisaks sellele väideti, et liidus puudub kõnealuste keraamiliste (köögi)nugade tootmistehnoloogia, seetõttu läheks keraamiliste (köögi)nugade uurimise jätkamine vastuollu liidu ja WTO õigusega. Taotluse esitajad kinnitasid, et nendele teadaolevalt liidus sellist tootmist ei esine.
(32)
Lisaks väideti, et keraamilisi (köögi)nuge müüakse üksnes valitud piirkondades, samuti erinevad turustamiskanalid (köögiriistade turustajad) ja esindav ühendus (söögiriistade ühendus). Uurimine ei kinnitanud siiski, et need asjaolud tähendaksid tarbijate arusaamade erinemist võrreldes suhtumisega muudesse keraamilistesse laua- ja kööginõudesse.
(33)
Järgmiseks väideti, et keraamiliste nugade suhtes kohaldatavad meetmed ei taastaks ausaid turutingimusi lauanõude jaoks, vaid pigem kahjustaksid (keraamiliste (köögi)nugade) lõpptarbijaid. Mõned osapooled väitsid, et kuna keraamilisi (köögi)nuge liidus ei toodeta, ei ole võimalik liidu tootmisharule selles valdkonnas olulist kahju tekitada. Komisjon piirdus kõnealuste nõuete analüüsimisel järelduse tegemisega selle kohta, kas keraamilisi (köögi)nuge ja teisi keraamilisi laua- ja kööginõude liike saab käsitada ühtse tootena.
(34)
Põhjenduses (30) esitatud kaalutluste põhjal jõuti uurimisel esialgsele järeldusele, et keraamilised (köögi)noad erinevad põhimõtteliselt muudest keraamilistest laua- ja kööginõudest füüsikaliste omaduste, tootmisprotsesside ja lõppkasutuse seisukohalt. Seetõttu otsustati taotlus nende väljajätmiseks tootevalikust esialgu rahuldada.
1.1.3. Hiinapärase/idamaise välimusega esemed
(35)
Kaks importijat taotlesid hiinapärase/idamaise välimusega laua- ja kööginõude väljajätmist tootevalikust. Peamiselt väideti, et sedalaadi esemeid liidus ei toodeta, et liidu nõudlust selliste kaupade järele on alati rahuldatud impordi teel ja et seda tüüpi import ei avaldaks vähimatki negatiivset mõju mitte ühelegi turuosale, mille on hõivanud liidu tootmisharu.
(36)
Uurimisega tehti kindlaks, et sellel tooteliigil puuduvad nii üldtunnustatud ja objektiivselt määratletud mõiste kui ka tuvastamist võimaldavad spetsiifilised tunnused. Samuti suudavad liidu tootjad ka sellise stiiliga tooteid valmistada. Pealegi ei ole hiinapärastel/idamaise välimusega laua- ja kööginõudel kordumatut või erisugust lõppkasutusviisi. Viimasena, kuid mitte tähtsuse poolest, tuvastati uurimisega, et paljudes Aasia restoranides kasutatakse lääneliku kujundusega lauanõusid ja et kõnealused tooted on hõlpsasti asendatavad. Seda arvestades lükati taotlused hiinapärase/idamaise välimusega esemete väljajätmiseks tootevalikust tagasi.
1.1.4. Kõvaportselan
(37)
Ühelt poolt taotleti kõvaportselani väljajätmist tootevalikust selle unikaalsete füüsikaliste omaduste ja tootmisprotsessi tõttu. Suurema vastupidavuse ja tugevusega kõvaportselani lähteained sisaldavad väidetavalt 6-10 % pulbrilist alumiiniumi, toormaterjalide (kaoliin) ettevalmistusprotsess aga on ainulaadne. Väidetavalt vajatakse kõvaportselani tootmiseks vilunud oskustöölisi ning selle kvaliteet ja hind on tavaliste lauanõudega võrreldes kõrgem. Pealegi ei olevat liidus selle tootjaid.
(38)
Teiselt poolt teatas üks importija, et vastupidavad lauanõud, mida tavapäraselt kasutatakse hotellides, moodustavad olulise osa Hiina keraamiliste nõude kogutoodangust, mistõttu nende väljajätmine moonutaks uurimise tulemusi.
(39)
Uurimise käigus leiti, et kõvaportselani üldiselt tunnustatud ja objektiivselt määratletud mõiste puudub, samuti pole ühemõtteliselt kirjeldatud omadusi, mille alusel seda tuvastada. Selgus ka, et liidu tootjad suudavad seda liiki lauanõusid valmistada ning liidus valmistatud ja Hiina tooted konkureerivad otseselt. Lisaks sellele ei ole kõvaportselani lõppkasutus ainulaadne ega erinev. Seetõttu lükati taotlused kõvaportselani väljajätmiseks uurimisalusest tootevalikust esialgu tagasi.
1.1.5. Käsitööportselan
(40)
Üks Rootsi ühendus, mis esindab Rootsi asjaomaseid importijaid, tegi esildise käsitööportselani väljajätmiseks uurimisalusest tootevalikust. Taotlus tugines sedalaadi käsitöö pikale ajaloole Hiinas, selle taskukohasusele ja tarbijate erinevale suhtumisele Hiinas käsitsi valmistatud esemetesse, võrreldes liidus tööstuslikult toodetud esemetega.
(41)
Uurimine näitas siiski, et ühelt poolt puudub selle kategooria üldiselt tunnustatud/objektiivselt määratletud mõiste, teisalt aga valmistavad mitmed liidu tootjad portselani käsitsi. Uurimise käigus ei tuvastatud füüsikalisi omadusi, mis võimaldaksid käsitööportselani põhimõtteliselt eristada muud liiki keraamilistest laua- ja kööginõudest, ega tarbijate suhtumise erinevust, võrreldes liidus toodetud käsitööportselaniga. Seetõttu lükati taotlus käsitööportselani väljajätmiseks uurimisalusest tootevalikust esialgu tagasi.
1.1.6. Käsitsi maalitud lauanõud
(42)
Mitmed importijad tegid ettepaneku käsitsi maalitud lauanõude väljajätmiseks uurimisalusest tootevalikust. Ettepanekut põhjendati väitega, et käsitsi maalitud lauanõud on suunatud teatud tüüpi tarbijatele, et neid saab kasutada teistsugustel eesmärkidel kui tavapäraseid lauanõusid (näiteks kaunistuseks), et liidus ei toodeta neid kaubanduslikes kogustes, et need ei konkureeri otseselt ega ole asendatavad muude köögi-/lauanõudega, tarbijate arusaamad nende kohta erinevad, need on luksuslikumad ja kergemini purunevad, ning nende valmistamisprotsess on spetsiifilisem, töömahukam ja nõuab väga kõrge kvalifikatsiooniga oskustöölisi.
(43)
Uurimine näitas, et toode on lauanõudega, mida pole käsitsi maalitud, täiesti ühesugune kuni hetkeni, millal seda hakatakse käsitsi maalima. Samuti selgus, et käsitsitöötluse kasutamine valmistamisprotsessis ei muuda toodet erinevaks. Tegelikkuses on suuremal osal lõppkasutajatest raske, kui mitte võimatu, eristada käsitsi maalitud portselani portselanist, mida pole käsitsi maalitud. Edasine uurimine näitas, et käsitsi maalitud lauanõudel on tavaliselt sama lõppkasutusviis mis muud liiki keraamiliste lauanõudel, ja need ei ole tingimata kergemini purunevad. Samuti leiti, et mitmed liidu tootjad valmistavad käsitsi maalitud portselani ja et liidus tehtud ning imporditud tooted konkureerivad otseselt. Seetõttu lükati taotlus käsitsi maalitud lauanõude väljajätmiseks uurimisalusest tootevalikust esialgu tagasi.
1.1.7. Glasuurialuse käsimaalinguga lauanõud
(44)
Üks importija tegi esildise glasuurialuse käsimaalinguga lauanõude väljajätmiseks uurimisalusest tootevalikust. Taotlust põhjendati väitega, et selliste lauanõude puhul on valmistamisprotsess, kasutamine (kasutatakse toidu ja joogi jaoks, väidetavalt aga ei saa glasuuripealse maalinguga tooteid tavapäraselt selleks kasutada), kvaliteet ja füüsikalised omadused (eelkõige ohutus toidu hoidmisel ning 100 % nõudepesumasina- ja mikrolaineahjukindlus) erinevad. Osapool teatas ka, et ükski liidu tootja ei suuda ega soovi valmistada glasuurialuse käsimaalinguga lauanõusid kaubanduslikes kogustes, ning osutas, et kuna meetmetest kõrvalehoidmise risk puudub, tuleks glasuurialuse käsimaalinguga lauanõud uurimisalusest tootevalikust välja jätta. Importija väitis ka, et tarbija arusaam tootest on erinev, seda nähakse pigem osana margitootest ning sellesse suhtutakse kui kollektsioneerimis- või elulaadiga seotud objekti ja seda ei müüda täiskomplektina.
(45)
Siiski näitas uurimine, et ühelt poolt puudub selle kategooria üldiselt tunnustatud/objektiivselt määratletud mõiste, ja teiselt poolt valmistavad mitmed liidu tootjad sellist toodet. Lisaks märgiti, et liidus tehtud ja imporditud tooted konkureerivad omavahel otseselt. Uurimisega selgitati välja, et toode on füüsikaliselt täiesti sarnane käsitsi maalimata lauanõudega, ja et keskmine tarbija ei tee vahet glasuurialuse käsimaalinguga lauanõudel ja muudel kaunistatud lauanõudel. Selgus ka, et isegi kui valmistamisprotsessis osaleb kõrgema kvalifikatsiooniga tööjõud, ei muuda see toodet erinevaks ning et glasuurialuse käsimaalinguga lauanõudel on põhimõtteliselt samasugune lõppkasutusviis nagu muudel keraamilistel lauanõudel. Seetõttu lükati taotlused glasuurialuse käsimaalinguga lauanõude väljajätmiseks uurimisalusest tootevalikust esialgu tagasi.
1.1.8. Väljaspool ELi toodetud lauanõud
(46)
Mõned importijad nõudsid, et uurimine piirduks turgudega, mida kaebuse esitanud liidu tootjad käesoleval ajal teenindavad. Vastasel juhul kahjustaksid tollimaksud teatud „spetsialiseerunud” importijaid, kes ei saaks siis enam liidu tootjatelt kaupa hankida. Väideti ka, et liidu margitoodete tootjad ei valmista tooteid teistele ettevõtetele ja et liidu tootjad ei täida väiketellimusi ega tee valutöid, mis on teatud kujuga toodete puhul vajalik. Samuti poleks liidu tootjad paindlikud ega pakuks esitlusi kingitustega.
(47)
See taotlus lükati esialgu tagasi kui liiga laiaulatuslik ja ebakonkreetne, pealegi pole selliseks väljajätuks objektiivset alust. Veel enam, liidu tootjatel on lai tootevalik ning nad pakuvad järjepidevalt uusi tooteid, mistõttu kollektsioonid ja tootevalik muutuvad pidevalt. Liidu tootmisharu toodetud tooteliike ja häid omadusi tunnustavad pidevalt ka eksportijad. Lisaks ilmnes uurimise käigus, et liidus on tootjaid, kes valmistavad esemeid teiste osapoolte margitoodete jaoks. Leiti ka, et liidus valmistatud tooted ja Hiinast imporditud tooted konkureerivad otseselt, neid on lihtne asendada ning neil on ühine lõppkasutaja, sarnane tootmisprotsesses ja tarbijad suhtuvad neisse ühesuguselt. Paindlikkuse küsimust käsitletakse liidu huvi jaotises.
1.1.9. Peenkeraamika
(48)
Üks importija, kellel on Hiinas tootmine, taotles imporditud peenkeraamikatoodete, peamiselt kööginõude, väljajätmist tootevalikust. Osapool väitis, et liidus toodetakse peenkeraamilisi tooteid väga väikeses ulatuses ning on üsna tõenäoline, et kaebuste esitajad kaasasid peenkeraamikatooted meetmetest kõrvalehoidmise ennetamiseks. Importija väitis ka, et ta määras imporditud toodetele palju kõrgemad hinnad kui teised liidu tootjad ja et kõnealused importtooted ei põhjustanud hindade allalöömist ega tekitanud muud kahju.
(49)
Siiski näitas uurimine, et liidus valmistatakse peenkeraamilisi tooteid märkimisväärsel hulgal. Jõuti ka järeldusele, et liidus valmistatud ja Hiinast imporditud peenkeraamilised tooted konkureerivad otseselt, neid on lihtne asendada ning neil on ühine lõppkasutaja, sarnased tootmisprotsessid ja füüsikalised omadused ning tarbijad suhtuvad neisse ühesuguselt. Hinnaga seotud väiteid käsitletakse põhjenduses (240). Seetõttu lükati taotlus peenkeraamika väljajätmiseks uurimisalusest tootevalikust esialgu tagasi.
(50)
Teise valikuna taotles osapool glasuuritud ja/või emailitud peenkeraamikatoodete või mitte valgete ja/või pinnatud glasuuritud ja/või emailitud peenkeraamikatoodete väljajätmist uurimisalusest tootevalikust. Selle punkti kohta menetluse käesolevas etapis järeldusi ei tehtud.
1.1.10. Muud taotlused
(51)
Üks importija väitis, et uurimisalune tootevalik on liiga lai, et võimaldada tooteliikide mõistlikku võrdlemist. Üks importija, kellel on Hiinas tootmishuvid, väljendas samasugust seisukohta. Mõned osapooled viitasid siin pelgalt välistele asjaoludele.
(52)
Sellega seoses märgiti, et asjaomaseid kriteeriume, see tähendab samasuguseid põhilisi füüsikalisi ja tehnilisi omadusi, mida kohaldatakse, et teha kindlaks, kas uurimise käigus vaadeldavat toodet võib käsitada ühtse tootena või mitte, kirjeldatakse üksikasjalikult edaspidi. Pelgalt väliseid asjaolusid ei käsitleta. Edasi näitas uurimine, et isegi kui erinevat liiki keraamiliste lauanõude ja kööginõude teatud omadused võivad erineda, jäävad nende peamised omadused samasugusteks, kui keraamilised noad kõrvale jätta. Lisaks sellele ei ole asjaolu, et vaatlusalust toodet on võimalik valmistamisprotsessis toota teatud teisendustega, iseenesest veel kriteerium, mille alusel saab kinnitada, et tegemist on kahe selgesti erineva tootega. Lõpuks näitas uurimine ka, et mitmeid vaatlusaluseid tooteliike müüdi üldjuhul samade turustuskanalite kaudu. Ehkki mõned spetsialiseerunud kauplused võivad keskenduda konkreetsetele tüüpidele, müüb suur osa turustajatest (jaemüüjad, kaubamajad, ostukeskused) erinevat liiki keraamilisi lauanõusid ja kööginõusid, et pakkuda oma klientidele laiaulatuslikke valikuvõimalusi. Seetõttu lükati taotlus uurimisaluse tootevaliku piiramise kohta esialgu tagasi.
(53)
Üks osapool taotles teatud keraamilise pipraveski väljajätmist tootevalikust. Uurimise käigus ei leidnud kõnealused eriomadused siiski kinnitust, seetõttu lükati taotlus esialgu tagasi.
1.2. Järeldus vaatlusaluste toodete kohta
(54)
Uurimine näitas, et kõikidel keraamiliste lauanõude ja kööginõude liikidel, vaatamata omaduste ja stiili erinevustele, on samad põhilised füüsikalised ja tehnilised omadused, see tähendab, et keraamilised nõud on algselt ette nähtud kokkupuudeteks toiduga, neid kasutatakse peamiselt samadel eesmärkidel ja neid võib käsitada sama toote eri liikidena.
(55)
Lisaks samasugustele põhilistele füüsikalistele ja tehnilistele omadustele konkureerivad kõik need stiili ja liigi poolest erinevad tooted otseselt ja on väga suures osas vastastikku asendatavad. Seda rõhutab eristavate joonte puudumine toodete vahel, see tähendab, et erinevate tooteliikide vahel esineb üsna palju kattumist ja konkureerimist ning tüüpilised ostjad ei tee sageli vahet näiteks portselanist ja muust materjalist kaupadel.
(56)
Igal juhul, nagu selgitatakse põhjendustes 29-34, peeti asjakohaseks piirata tootevaliku määratlust selle alusega, mille põhjal käesolev uurimine algatati, jättes välja keraamilised noad. Seetõttu on vaatlusalused tooted esialgu määratletud kui Hiina Rahvavabariigist pärit keraamilised laua- ja kööginõud, mille hulgast on välja jäetud keraamilised noad, ning mis praegu klassifitseeritakse CN koodide ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 ja ex 6912 00 90 alla.
(57)
Järelikult, pidades silmas selle menetluse eesmärke ja kooskõlas liidu tavapärase praktikaga tuleks kõiki eespool kirjeldatud tooteliike, välja arvatud keraamilised noad, vaadelda ühe tootena.
2. Samasugune toode
(58)
Uurimine näitas, et keraamilised laua- ja kööginõud, mida tööstuslikult toodetakse ja turustatakse liidus, keraamilised lauanõud, mida toodetakse ja turustatakse Hiina Rahvavabariigi siseturul ning keraamilised laua- ja kööginõud, mida imporditakse liitu Hiina Rahvavabariigist, samuti võrdlusriigiks valitud Brasiilias toodetud ja turustatud nõud, on samade füüsikaliste ja keemiliste omadustega ning neil on samad põhilised lõppkasutajad.
2.1. Väited
(59)
Uurimise käigus väitsid teatud huvitatud osapooled, et liidus tööstuslikult toodetud ja turustatud keraamilised lauanõud ja kööginõud ei sarnane vaatlusaluste toodetega. Nad kinnitasid, et seda tõendavad teatud erinevused toodete omadustes, kvaliteedis, tarbijate arusaamades, turustuskanalites ja jagunemises segmentide vahel. Lisaks väideti, et liidu tarbijad peavad vaatlusaluseid tooteid odavamateks toodeteks ja et need tooted ei saa mingit kasu kaubamärgiga seotud tulust.
(60)
Uurimise käigus selgus, et importijad esitavad selle teema kohta vasturääkivaid väiteid. Teatud juhtudel kinnitati, et vaatlusalune toode on tavaliselt madalama kvaliteediga ning kuulub liidus tehtud toodetega võrreldes erinevasse hinnakategooriasse, teistes aga kinnitati, et vaatlusaluses riigis margitoodetena valmistatavaid keraamilisi lauanõusid ja kööginõusid imporditakse Hiinast kõrgema hinnaga.
(61)
Üks valimisse kaasamata importija teatas, et Saksa tootjad peavad eriliselt tähtsaks kvaliteediprofiili „Made in Germany”. Osapool väitis, et teatud Saksa margitoodetena turustatud lauanõude kvaliteet on valmistamisviisi tõttu märkimisväärselt parem, samas teatasid teised importijad, et hangivad kauba Hiinast hea kvaliteedi, valuvõimaluste ja vilunud oskustööliste tõttu. Uurimise tulemused kinnitasid, et liidus valmistakse nii madala kui ka kõrge kvaliteediga keraamilisi lauanõusid ja kööginõusid, mida turustatakse samade turustuskanalite kaudu kui vaatlusaluseid tooteid, st sõltumatute jaemüüjate, spetsialiseerumata ostukeskuste, kaubamajade jms kaudu. Seetõttu konkureerivad nad samal turul.
(62)
Lisaks sellele ei viita keraamilised laua- ja kööginõud tingimata oma päritoluriigile. Seetõttu on tarbijal sageli väga raske teha vahet vaatlusaluses riigis ja liidus valmistatud keraamiliste laua- ja kööginõude vahel.
2.2. Järeldus
(63)
Arvestades esitatud põhjendusi, jõuti järeldusele, et ehkki teatud väikesed erinevused võivad esineda, on vaatlusaluses riigis toodetud ja sealt eksporditud keraamilistel laua- ja kööginõudel, Brasiilias toodetud ja turustatud keraamilistel laua- ja kööginõudel ning liidus toodetud ja müüdud keraamilistel laua- ja kööginõudel samad põhilised füüsikalised omadused ja lõppkasutajad ning seetõttu peetakse neid samasugusteks toodeteks algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
C. DUMPING
1. Turumajanduslik kohtlemine
(64)
Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohaselt määratakse dumpinguvastase uurimise all olevate Hiina Rahvavabariigist pärit importtoodete normaalväärtus kooskõlas kõnealuse artikli lõigetega 1 kuni 6 selliste tootjate jaoks, kelle suhtes kehtivad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimused. Need tingimused esitatakse selguse huvides kokkuvõtlikult allpool:
-
majandustegevusega seotud otsused tehakse lähtuvalt turul toimuvast, ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta, ning kulutused peegeldavad turuväärtusi;
-
äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel juhtudel;
-
puuduvad varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud märkimisväärsed moonutused;
-
pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus ning
-
vahetuskursside ümberarvestus toimub turukursside alusel.
(65)
Nagu on märgitud põhjenduses 12, taotles üksteist Hiina Rahvavabariigi eksportivat tootjat või eksportivate tootjate rühma turumajanduslikku kohtlemist ja tagastas turumajanduslikku kohtlemise taotlusvormi õigeaegselt. Üks eksportiv tootja võttis siiski oma turumajandusliku kohtlemise taotluse hiljem tagasi.
(66)
Euroopa Kohus otsustas kohtuasjas C-249/10 P - Brosmann ja teised versus nõukogu, et algmääruse artiklis 17 sätestatud valimi moodustamise metoodikat ei saa kohaldada sama määruse artikli 2 lõike 7 punkti c kohaselt esitatud individuaalse turumajandusliku kohtlemise taotluste menetlemiseks. Kohus leidis, et algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c kohaselt on koostööd tegevatel tootjatel, kes ei ole valimisse kaasatud, õigus taotleda oma turumajandusliku kohtlemise taotluste läbivaatamist, olenemata sellest, kas valimisse kaasamata ettevõtete jaoks arvutati individuaalne dumpingumarginaal või mitte (3). Kohtu otsust arvestades otsustati läbi vaadata mitte ainult kolme valimisse kaasatud eksportiva tootja või eksportivate tootjate rühma, vaid ka seitsme valimisse kaasamata eksportiva tootja või eksportivate tootjate rühma turumajandusliku kohtlemise taotlused. Komisjon hankis kõik andmed, mida vajalikuks peeti, ning kontrollis turumajandusliku kohtlemise taotluses esitatud andmeid kõnealuse äriühingu tööruumides.
(67)
Liidus kehtiva ja juurdunud tava kohaselt uuritakse, kas seotud äriühingute rühm tervikuna täidab turumajandusliku kohtlemise tingimusi. Juhul kui tegemist on Hiina Rahvavabariigis asuva taotleja tütarettevõtjaga või on muu seotud äriühing otseselt või kaudselt kaasatud vaatlusaluse toote valmistamisse või turustamisse, uuritakse turumajandusliku kohtlemise taotlust eraldi seoses iga äriühinguga, samuti äriühingute rühma kui tervikuga.
(68)
Seda arvestades kontrolliti kümne eksportiva tootja, kelle koosseisu kuulus kuusteist juriidilist isikut, turumajandusliku kohtlemise taotlusi.
(69)
Leiti, et mitte ükski kümnest Hiina Rahvavabariigis asuvast koostööd tegevast eksportivast tootjast või eksportivate tootjate rühmast ei vasta tingimustele, mis võimaldaksid turumajanduslikku kohtlemist. Turumajandusliku kohtlemise taotluse uurimise käigus avastati eelkõige, et mitte ühelgi eksportival tootjal, kas üksikult või rühmana, ei ole ühte selget peamiste raamatupidamisdokumentide kogumit, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega. Uurimise käigus selgus ka, et seitse äriühingut või äriühingute rühma ei suutnud komisjonile tõendada, et varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist pole üle võetud iseloomulikke märkimisväärseid moonutusi. Lisaks sellele ei suutnud kolm kümnest äriühingust tõendada, et majandustegevusega seotud otsused tehakse lähtuvalt turul toimuvast, ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta, ning kulutused kajastavad turuväärtusi.
(70)
Lisaks sellele tehti ühe eespool osutatud äriühingu juures läbi viidud kontrollkäigu ajal kindlaks, et see oli oma turumajandusliku kohtlemise taotlusvormis esitanud eksitavaid ja puudulikke andmeid, eelkõige seotud äriühingu kohta. Äriühingu üldine koostöö oli äärmiselt puudulik ja seetõttu teavitati äriühingut algmääruse artikli 18 lõike 1 kohaldamise võimalusest ning paluti esitada selgitused. Laekunud kommentaarid kinnitasid koostöö puudumist, eriti seotud ettevõte puhul. Seetõttu otsustati ajutiselt, et äriühingut pole võimalik pidada koostööd tegevaks eksportivaks tootjaks, ja et kõik ajutised või lõplikud järeldused tehakse teadaolevate asjaolude põhjal algmääruse artikli 18 kohaselt.
(71)
Komisjon teavitas Hiina Rahvavabariigi asjaomaseid äriühinguid, Hiina Rahvavabariigi ametiasutusi ja kaebuse esitajat ametlikult turumajandusliku kohtlemise kohta tehtud järeldustest. Neile anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist, kui selleks on arvestatavad põhjused.
(72)
Mitu äriühingut avaldas nördimust selle üle, et komisjon pole suutnud vastata nende turumajandusliku kohtlemise taotlusele algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c ette nähtud kolme kuu jooksul. See peaks muutma uurimise menetlusvea tõttu ebaseaduslikuks ja komisjonil tuleks uurimine lõpetada kooskõlas Brosmanni kohtuasjas tehtud otsusega (4).
(73)
Komisjon tunnistab, et uurimist ja kohapeal Hiinas kontrollimist vajavate turumajandusliku kohtlemise taotluste suure hulga tõttu ei olnud käesoleval erijuhtumil võimalik turumajanduslikku kohtlemist ettenähtud aja jooksul määrata. Komisjon viitas ka Esimese Astme Kohtu hiljutisele otsusele, mille kohaselt turumajandusliku kohtlemise määramiseks algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c ette nähtud tähtaja ületamine pole iseenesest piisav põhjus dumpinguvastaseid meetmeid kohaldava määruse kehtetuks tunnistamiseks (5). Seetõttu lükati taotlus tagasi.
(74)
Lisaks sellele vaidlustas kuus äriühingut komisjoni hinnangu selle kohta, et neil puudub üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega. Komisjon uuris neid nõudeid põhjalikult ja leidis, et esitatud selgitustest ei piisa üldiste järelduste ümberlükkamiseks, mis tehti pärast kohapeal läbiviidud kontrolli. Konkreetsemalt oli uus teave teatud juhtudel vastuolus varem esitatud andmetega, kusjuures mõnel juhul esitasid äriühingud uut tõendusmaterjali, mida polnud esitatud või kättesaadavaks tehtud kohapeal läbi viidud kontrolli käigus.
(75)
Viis äriühingut vaidlustasid komisjoni järeldused, mille kohaselt neil ei õnnestunud tõendada, et varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist pole üle võetud iseloomulikke märkimisväärseid moonutusi. Saadud selgitused ei ole siiski sellise iseloomuga, mis võimaldaks komisjonil muuta pärast kohapeal läbi viidud kontrolli tehtud järeldusi. Konkreetselt ei esitanud äriühingud mingeid tõendeid, mis oleksid usaldusväärselt ümber lükanud komisjoni esialgsed järeldused selle kohta, et varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist on üle kantud moonutused, mis on seotud näiteks varade ja maakasutusõigustega.
(76)
Lõpuks, kaks äriühingut vaidlustasid järeldused, mille kohaselt nad ei suutnud tõendada, et majandustegevusega seotud otsused tehakse lähtuvalt turul toimuvast, ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta, ning kulutused kajastavad turuväärtusi. Konkreetselt ei olnud ühelt äriühingult saadud tõendid piisavad, et ümber lükata komisjoni järeldusi selle kohta, et riik sekkus äriühingu värbamispoliitikasse. Samal ajal esitas teine äriühingu uut ja vastuolulist teavet toormaterjali ostude kohta.
(77)
Eespool osutatud asjaolude põhjal järeldati, et mitte ükski esitatud väidetest ei olnud piisav turumajandusliku kohtlemise määramise kohta tehtud otsuste muutmiseks.
(78)
Eeltoodud asjaolude põhjal järeldati, et mitte ükski kümnest Hiina Rahvavabariigis asuvast koostööd tegevast eksportivast tootjast või eksportivate tootjate rühmast, kes taotlesid turumajanduslikku kohtlemist, ei suutnud tõendada, et nad vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele.
2. Individuaalne kohtlemine
(79)
Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt kehtestatakse selle artikliga hõlmatud riikide suhtes vajaduse korral kogu riiki hõlmav tollimaks, välja arvatud juhtudel, kui äriühingud suudavad tõendada, et nad vastavad algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele. Selguse huvides esitatakse need kriteeriumid kokkuvõtlikult allpool:
-
täielikult või osaliselt välisomandis olevate äriühingute või ühisettevõtete puhul on eksportijatel õigus kapital ja kasum kodumaale tagasi tuua;
-
ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud;
-
enamusosalus kuulub eraisikutele. Direktorite nõukogusse kuuluvad või juhtival positsioonil olevad riigiametnikud moodustavad vähemuse või tuleb näidata, et sellest hoolimata on äriühing riiklikust sekkumisest piisavalt sõltumatu;
-
vahetuskursi ümberarvestused tehakse turukursi alusel ja
-
riiklik sekkumine ei ole selline, mis võimaldab meetmetest kõrvalehoidmist, kui üksikeksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad.
(80)
Kolm valimisse kaasatud eksportivat tootjat ja seitse valimisse kaasamata eksportivat tootjat, kes taotlesid turumajanduslikku kohtlemist, taotlesid ka individuaalset kohtlemist juhul, kui neile ei võimaldata turumajanduslikku kohtlemist. Lisaks sellele taotlesid kaks samasse valimisse kaasatud eksportivat tootjat ning neli valimisse kaasamata eksportivat tootjat ainult individuaalset kohtlemist. Algmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt uuriti ainult valimisse kaasatud individuaalset kohtlemist taotlenud äriühinguid.
(81)
Arvestades asjaoluga, et kõik turumajandusliku kohtlemise taotlused lükati esialgu tagasi, ja tuginedes olemasolevatele andmetele, otsustati ajutiselt, et kõik valimisse kaasatud äriühingud, kes taotlesid individuaalset kohtlemist, vastavad individuaalset kohtlemist võimaldavatele tingimustele.
3. Individuaalne hindamine
(82)
Seitse valimisse kaasamata koostööd tegevat eksportivat tootjat või eksportivate tootjate rühma esitasid algmääruse artikli 17 lõike 3 kohase individuaalse hindamise taotluse.
(83)
Komisjon ei ole selles menetluse etapis teinud ühtki otsust individuaalse hindamise taotluste kohta. Hindamine viiakse läbi ettenähtud ajal.
4. Normaalväärtus
4.1. Võrdlusriigi valik
(84)
Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt arvutatakse normaalväärtus eksportivate tootjate jaoks, kellele pole määratud turumajanduslikku kohtlemist, kodumaiste hindade või võrdlusriigi arvestusliku normaalväärtuse alusel.
(85)
Komisjon viitas algatamisteates oma kavatsusele kasutada Vene Föderatsiooni kui sobivat võrdlusriiki normaalväärtuse kindlaksmääramiseks ja tegi huvitatud osapooltele ettepaneku esitada oma seisukohad.
(86)
Komisjon sai arvukalt vastuseid, milles väideti, et Venemaa ei ole sobiv võrdlusriik. Eelkõige viitas saadud teave asjaolule, et Venemaa portselaniturg põhineb toetustele ja on spetsialiseerunud dekoratiivportselanile, mille valmistamiseks kasutatakse kalleid materjale, samas kui vaatlusaluse toote kodumaine tootmine on suhteliselt väike võrreldes kodumaise tarbimisega. Lisaks kaitsevad Venemaa turgu mittetariifsed tõkked, näiteks sertifitseerimissüsteemid GOST. Seetõttu jõuti järeldusele, et Venemaa ei ole sobiv võrdlusriik.
(87)
Seetõttu uuris komisjon, millist muud riiki oleks mõistlik valida võrdlusriigiks ja saatis kirjad teadaolevatele tootjatele mitmes riigis, sealhulgas Tais, Indias, Malaisias, Türgis, Brasiilias, Ukrainas, Indoneesias, Egiptuses, Colombias, Lõuna-Koreas, Bangladeshis ja Argentinas, mille järel India, Türgi, Brasiilia ja Venemaa tootjad kinnitasid oma valmisolekut teha komisjoniga koostööd. Siiski vastas ainult kolm tootjat, vastavalt Brasiiliast, Taist ja Venemaalt, küsimustikule. Uurimine näitas, et Brasiilias on olemas kodumaine konkurentsivõimeline keraamiliste laua- ja kööginõude turg arvukate tootjate ja suhteliselt madala tollimaksuga. Lisaks analüüsiti Brasiilia koostööd tegeva tootja esitatud andmeid ja leiti, et tegemist on usaldusväärse teabega, mida on võimalik kasutada normaalväärtuse arvutamise alusena.
(88)
Arvestades eeltoodud asjaolusid ja menetluse selles etapis saadaval olnud andmeid, valiti Brasiilia esialgu asjakohaseks ja sobivaks võrdlusriigiks kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a.
4.2. Normaalväärtuse määramine
(89)
Võttes arvesse, et kõik turumajandusliku kohtlemise taotlused lükati tagasi, määrati normaalväärtus kõikide Hiina eksportivate tootjate jaoks algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt andmete põhjal, mis saadi võrdlusriigis asuvalt tootjalt.
(90)
Algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt selgitas komisjon esmalt välja, kas samasuguse toote müük Brasiilias sõltumatutele klientidele on tüüpiline. Leiti, et Brasiilia koostööd tegeva tootja samasuguse toote müük toimus Brasiilia siseturul tüüpilistes kogustes, võrreldes liitu eksporditud vaatlusaluse toote müügiga valimisse kaasatud eksportivate tootjate poolt.
(91)
Seejärel uuris komisjon, kas sellist müüki võib algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt pidada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimuvaks. Selleks tehti kindlaks kasumliku müügi osakaal sõltumatutele klientidele. Müügitehing loeti kasumlikuks, kui ühiku hind oli tootmismaksumusega võrdne või sellest kõrgem. Sel viisil tehti kindlaks Brasiilia tootja tootmiskulu uurimisperioodi jooksul.
(92)
Nende tooteliikide puhul, mille müügist riigi siseturul rohkem kui 80 % toimus kuludest kõrgema hinnaga ja mille keskmine kaalutud müügihind oli võrdne ühiku keskmiste kaalutud tootmiskuludega või ületas neid, arvutati normaalväärtus tooteliigi kohta kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi tegelike hindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas selline müük oli kasumlik või mitte.
(93)
Kui tooteliigi kasumlik müük moodustas seda liiki toote müügi kogumahust kuni 80 % või kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli ühiku tootmiskuludest väiksem, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis arvutati kõnealuse tooteliigi üksnes kasumliku omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena uurimisperioodil
(94)
Tooteliikide puhul, mida ei müüdud kasumlikult, arvutati normaalväärtus nii, et Brasiilia tootja tootmiskuludele liideti müügi-, üld- ja halduskulud ning Brasiilia tootja kasumlikult müüdud tooteliigi kasumimarginaal.
5. Ekspordihinnad eksportivatele tootjatele, kellele võimaldati individuaalne kohtlemine
(95)
Kuna kõigi koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul, kellele võimaldati individuaalne kohtlemine, toimus eksportmüük otse sõltumatutele klientidele liidus, määrati ekspordihind kindlaks vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade alusel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8.
6. Võrdlus
(96)
Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasehinna alusel. Dumpingumarginaalide määramiseks võrreldi valimisse kaasatud eksportijate individuaalseid tehasehindu võrdlustootja omamaise müügi hindadega või asjakohasel juhul arvutatud normaalväärtusega.
(97)
Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Vajaduse korral võeti kohandamisel arvesse kaubanduslikku tasandit, füüsikaliste omaduste erinevust ja teisi tegureid, mis mõjutavad hindade võrreldavust, eriti „margitoote kujundamist”.
(98)
Esiteks uuriti, kas kaubandustasandi kohandus kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga d on õigustatud. Sellega seoses leiti, et Hiina eksport toimus peamiselt hulgimüügi tasandil, kuid võrdlusriigis toimus müük ka jaetasandil. Edasise uurimisega tuvastati, et erinevad turustusahelad mõjutasid hinnataset mõlemal turul, mõjutades sellega ka ekspordihinna ja normaalväärtuse õiglast hinnavõrdlust. Lisaks näitas uurimine, et põhiosa Hiina ekspordimüügist toimus suurtes kogustes, samal ajal kui põhiosa omamaisest müügist võrdlusriigis toimus väiksemates kogustes, mille tagajärjel tekkisid kahel asjaomasel turul hinnaerinevused samal kaubandustasandil. Seetõttu kohandati ekspordihinna ja normaalväärtuse õiglase hinnavõrdluse tagamiseks normaalväärtust hinnaerinevuste alusel samal kaubandustasandil võrdlusriigis ja vajaduse korral hinnaerinevuste alusel, mis tuvastati seoses müüdud kogustega igal kaubandustasandil.
(99)
Teiseks uuriti, kas algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti a kohane füüsikaliste omaduste erinevuse kohandus on õigustatud. Sellega seoses tehti uurimise käigus kindlaks, et Hiina eksportivad tootjad liigitavad oma tooted kuni viide erinevasse kvaliteediklassi, mida märgistatakse tähtedega A kuni E ja mille hinnad erinevad märkimisväärselt. Eksport liitu koosneb suuremas osas A, B või C klassi toodetest või nende kombinatsioonist. Kõnealune kvaliteediklassideks liigitamine ei ole paraku üldine ega põhine kogu tootmisharule kohaldatavatel üldstandarditel, vaid on pigem ettevõttesisene ja annab võimaluse erinevate hindade määramiseks. Kuid võrdlusriigi tootja müüb Brasiilia siseturul ainult A klassiga võrdsustatavat toodangut ning seetõttu leiti, et hinnavõrdlus on mõjutatud. Seetõttu kohandati Hiina A klassi ekspordihinda kõrgemaks, et see oleks võrreldav toodanguga, mida võrdlustootja müüb Brasiilia turul.
(100)
Kolmandaks tehti uurimise käigus kindlaks, et Brasiilia tootja müüb Brasiilia turul ainult margitooteid, samal ajal kui Hiina eksportivad tootjad ei müü margitooteid, vaid keraamilisi laua- ja kööginõusid pigem niinimetatud omatoodete või argitoodetena. Klientide arusaamade kohaselt esindavad margitooted teatud mainet, tagatud kvaliteeti ja kujundust, mis omakorda tõstab turuhindu, samal ajal kui argi- ja omatooteid, ehkki neil on samasugused füüsikalised ja tehnilised omadused, müüakse tavaliselt tunduvalt madalama hinnaga. Arvestades, et margitoote lisaväärtust pole üldiselt võimalik hinnata konkreetsete arvnäitajate abil, sest see sõltub paljudest erinevatest teguritest, nagu näiteks tarbijate arusaamad, margitoote tuntus, ning muudest mõjuritest, mida ei ole võimalik kvantifitseerida, kinnitas Brasiilia tootja seoses käesoleva juhtumiga, et tema keraamilisi margitooteid on Brasiilia turul võimalik müüa oluliselt kõrgemate hindadega kui muid kaubamärgita tooteid (argitooteid). Seetõttu kohandati algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti k kohaselt ka normaalväärtust.
(101)
Lisaks võeti vajaduse korral kohandamisel arvesse transpordi-, kindlustus-, käitlemis- ja lisakulusid, pakendamis- ja laenukulusid ning pangatasusid kõikidel juhtudel, kui need osutusid põhjendatuks ja täpseks ning kui tõendid neid kinnitasid.
7. Dumpingumarginaalid
(102)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 määrati eksportivate tootjate puhul, kellele võimaldati individuaalne kohtlemine, dumpingumarginaalid kindlaks võrdlusriigis selle tooteliigi suhtes kehtiva kaalutud keskmise normaalväärtuse ja iga äriühingu puhul selle tooteliigi suhtes kehtiva kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel ja väljendati protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata.
(103)
Valimisse mitte kaasatud koostööd tegevate eksportivate tootjate jaoks arvutati valimisse kaasatud eksportivate tootjate dumpingumarginaalide põhjal kaalutud keskmine. Sellest lähtuvalt on valimisse mitte kaasatud eksportivate tootjate jaoks määratud ajutine dumpingumarginaal, mida väljendatakse protsentides CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, 26,6 %.
(104)
Selleks et arvutada üleriigiline dumpingumarginaal, mida kohaldatakse koostööst hoidunud või mitte teadaolevate Hiina RV eksportivate tootjate suhtes, määrati esiteks kindlaks koostöö tase; selleks võrreldi koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud andmeid liitu suunatud ekspordi mahu kohta vastava Eurostati statistikaga.
(105)
Käesoleva uurimise raames hinnati Hiina Rahvavabariigi poolset koostööd killustatud tootmisharu kohta kõrgeks, sest endast teada andnud eksportivad tootjad esindasid üle 60 % kogu Hiina Rahvavabariigist liitu suunatud vaatlusaluste toodete koguekspordist. Seetõttu määrati kõikidele teistele eksportivatele tootjatele kohaldatav üleriigiline marginaal, kasutades valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele tüüpiliste tooteliikide ja mahtude jaoks määratud kõrgeima dumpingumarginaali kaalutud keskmist. Selle alusel määrati esialgseks üleriigiliseks dumpingutasemeks 58,8 % CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata.
(106)
Sellest lähtuvalt on ajutised dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsentides CIF-hinnast liidu piiril tollimakse tasumata, järgmised:
Äriühing
Ajutine dumpingumarginaal
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd ja Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
31,2 %
CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd ja Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
Valimisse mitte kaasatud koostööd tegevad eksportivad tootjad
26,6 %
Üleriigiline dumpingumarginaal
58,8 %
D. KAHJU
1. Liidu toodang ja liidu tootmisharu
(107)
Liidu kogutoodangu kindlaksmääramiseks kasutati kogu kättesaadavat teavet liidu tootjate kohta, kaasa arvatud kaebuses esitatud andmed ja ettepanekud seoses tootjatega, kes ei andnud endast käesoleva uurimise raames teada. Samasuguste toodete kogutoodangut liidus hinnati Euroopa ja riiklike ühenduste esitatud andmete ekstrapoleerimise teel, võrreldi vastastikku üksiktootjate esitatud andmetega ning teaduslikes uurimustes ja statistilistes allikates toodud andmetega.
(108)
Uurimisperioodi jooksul valmistasid liidus samasuguseid tooteid rohkem kui 200 liidu tootjat. Eelnevat põhjendust arvesse võttes leiti, et liidu kogutoodang uurimisperioodil oli hinnanguliselt umbes 240 200 tonni. Liidu tootjad, kelle toodang moodustab liidu kogutoodangu, moodustavad algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses liidu tootmisharu (edaspidi „liidu tootmisharu”). Liidu tootmisharu jaotati kaheks osaks: VKEd ja suuremad ettevõtjad. VKEd andsid kõnealusel ajavahemikul 42 % liidu kogutoodangust. Kahtlemata jaotub liidu tootmine äärmiselt ebaühtlaselt, koondudes siiski Tšehhi Vabariiki, Prantsuse Vabariiki (Prantsusmaa), Saksamaale, Itaaliasse, Poola Vabariiki (Poola), Portugali Vabariiki (Portugal), Rumeeniasse, Hispaania Kuningriiki (Hispaania) ning Suurbritanniasse ja Põhja-Iirimaale (Ühendkuningriik).
2. Liidu tarbimine
(109)
Uurimisaluste toodete tarbimise ulatus liidus tehti kindlaks Eurostati andmete põhjal impordi kohta ning liidu tootmisharu müügi kohta liidu turul esitatud andmete põhjal.
(110)
Nende andmete alusel arenes liidu tarbimine järgmiselt:
Tabel 1
Maht (tonnides)
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Liidu tarbimine
826 896
687 609
750 830
726 614
Indeks (2008 = 100)
100
83
91
88
(111)
Keraamiliste laua- ja kööginõude kogutarbimine liidus vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul 12 % võrra. Peamine, 17 % suurune langus toimus ajavahemikus 2008-2009.
(112)
Täheldatud tarbimise üldine vähenemine vaatlusaluse perioodi jooksul on seotud 2009. aasta majanduskriisist taastumise mõjudega. Keraamiliste laua- ja kööginõude turu väljavaated on head (6).
3. Import vaatlusalusest riigist
3.1. Vaatlusalusest riigist dumpinguhinnaga impordi maht, hind ja turuosa
(113)
Eurostati andmete põhjal kujunesid vaatlusaluste toodete impordi maht, turuosa ja keskmised hinnad järgmiselt:
Tabel 2
Import Hiina Rahvavabariigist
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Impordi maht (tonnides)
535 593
449 346
516 618
485 814
Indeks (2008 = 100)
100
84
96
91
Turuosa
64,8 %
65,3 %
68,8 %
66,9 %
Keskmine impordihind (eurot/tonn)
1 274
1 307
1 473
1 499
Indeks (2008 = 100)
100
103
116
118
(114)
Vaatlusalusel perioodil Hiinast liitu suunatud impordi kogumaht vähenes perioodi jooksul rohkem kui 9 % võrra ja moodustas 485 814 tonni. Siiski tuleks märkida, et protsentuaalselt vähenes import Hiinast vähem kui ELi kogutarbimine. Kogu vaatlusaluse ajavahemiku analüüs näitab, et Hiina impordi turuosa suurenes tegelikult 64,8 %-lt 2008. aastal kuni 66,9 %-ni uurimisperioodil.
(115)
Impordihind tõusis vaatlusaluse perioodi jooksul 17,7 % võrra, 1 274 eurolt tonni kohta kuni 1 499 euroni tonni kohta. Tegemist on vaatlusaluse toote koguimpordi keskmise impordihinnaga tonni kohta, mis tähendab, et muutused toodete valikus võivad seda suundumust mõjutada.
3.2. Hinna allalöömine
(116)
Hindade allalöömise väljaselgitamiseks võrreldi valimisse kaasatud liidu tootjate sõltumatutele klientidele pakutavaid kaalutud keskmisi müügihindu liidu turul, kohandatuna tehasehindade tasemele, see tähendab, arvates maha veokulud liidus ning hinnaalandused ja hinnavähendid, koostööd tegevate Hiina Rahvavabariigi eksportijate vastavate kaalutud keskmiste hindadega esimesel müügil sõltumatule kliendile liidu turul, st millest olid hinnaalandused maha arvatud ning mis olid vajaduse korral kohandatud CIF-hindadega liidu piiril ning ka kehtivate tollimaksude, tollivormistuskulude ja impordijärgsetele kuludega. Madalama klassi toodete hinnad kohandati A klassi hinnatasemega, sest leiti, et tarbija seisukohalt lähtudes konkureerisid madalama klassi tooted A klassi toodetega. See järeldus on esitatud ka eespool põhjenduses (61). Liidu tootmisharu hinnad kohandati ka kaubandustasandi erinevustega ja vajaduse korral seati eesmärk neutraliseerida margitoote kujundamisega seotud hinnaelemendid.
(117)
Võrdlus näitas, et uurimisperioodi jooksul lõi Hiina Rahvavabariigist pärit vaatlusaluste toodete dumpinguhinnaga müük ELis tootmisharu müügihinnad liidus 26,3-47, 6 % võrra alla (väljendatuna protsendina liidu tootmisharu müügihinnast).
4. Liidu tootmisharu olukord
4.1. Üldised andmed
(118)
Komisjon uuris algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki asjakohaseid majandustegureid ja näitajaid, mis mõjutavad liidu tootmisharu olukorda.
(119)
Makroökonoomilisi näitajaid (toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, tööhõive, tootlikkus ja dumpingumarginaalide ulatus) hinnati kogu liidu tootmisharu tasandil. Hinnang põhines Euroopa ja riiklike ühenduste esitatud andmetel, mida võrreldi vastastikku liidu tootjate esitatud andmete ja kättesaadavate ametlike statistiliste andmetega.
(120)
Mikroökonoomiliste näitajate (varud, müügihinnad, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus, kapitali kaasamise võime, töötasud ja tootmiskulu) analüüs viidi läbi valimisse kaasatud liidu tootjate tasandil. Hinnang põhines nende esitatud ja põhjalikult kontrollitud teabel.
(121)
Teatud mikroökonoomiliste näitajate (müügihind, kasumlikkus, investeeringutasuvus ja tootmiskulu) osas kaaluti konkreetsesse rühma kuuluvate kaasatud äriühingute tulemusi vastavalt selle rühma osale liidu kogutoodangus (lähtudes iga rühma tootmismahtude osakaalust kogu keraamiliste lauanõude sektoris - 42 % VKEd, 58 % mitte-VKEd). Lõpptulemusena tehti kindlaks, et suurte äriühingute näitajad ei moonutanud kahjuanalüüsi, samas kajastati väiksemate äriühingute olukorda, kes üheskoos esindasid suurt osa liidu toodangus, võimalust mööda asjakohaselt.
4.2. Makroökonoomilised näitajad
4.2.1. Toodang, tootmisvõimsus ja võimsuse rakendamine
(122)
Liidu tootmisharu toodangu, tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse rakendamise arengut vaatlusaluse perioodi jooksul kirjeldatakse allolevas tabelis.
Tabel 3
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Toodangu maht (tonnides)
281 300
230 300
235 700
240 200
Indeks (2008 = 100)
100
82
84
85
Tootmisvõimsus (tonnides)
371 540
361 253
326 573
324 072
Indeks (2008 = 100)
100
97
88
87
Võimsuse rakendamine
75,7 %
63,8 %
72,2 %
74,1 %
Indeks (2008 = 100)
100
84
95
98
(123)
Liidu tootmisharu toodang vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul 15 % võrra. Üldjoontes on tootmise langus ilmsem kui liidu tarbimise vähenemine sama perioodi jooksul. Tootmine ei kasvanud 2010. aastal samas tempos kui tarbimine.
(124)
Liidu tootmisharu tootmisvõimsus vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul 13 % võrra. Sellele vaatamata jätkas tootmisharu võimsuse rakendusaste vähenemist, kokkuvõttes 2 %-lt kuni 74,1 %-le.
4.2.2. Müügimaht ja turuosa
(125)
Liidu tootmisharu müük liidu turul sõltumatutele klientidele vähenes kiiremini (8 % rohkem) kui tarbimine vaatlusaluse perioodi jooksul. Tuleb märkida, et ajavahemikus 2009-2010 müügimahu langus jätkus, samal ajal kui liidu tarbimine suurenes 8 % võrra.
Tabel 4
Maht (tonnides)
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Müük liidus
190 332
156 798
152 609
152 095
Indeks (2008 = 100)
100
82
80
80
(126)
Liidu tootmisharu turuosa vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul 9 % ehk 2,1 protsendipunkti võrra.
Tabel 5
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Turuosa liidus
23,0 %
22,8 %
20,3 %
20,9 %
Indeks (2008 = 100)
100
99
88
91
4.2.3. Tööhõive ja tootlikkus
(127)
Tööhõive vähenes kogu vaatlusaluse perioodi jooksul ning langes 21 % võrra. Suundumus järgib sama skeemi, mis on omane müügimahu langusele liidu turul sõltumatutele klientidele.
Tabel 6
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Töötajate arv
31 559
26 146
24 993
25 093
Indeks (2008 = 100)
100
83
79
79
(128)
Liidu tootmisharu tööjõu tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna töötaja kohta aastas, suurenes vaatlusaluse perioodi jooksul 8 % võrra. See saavutati osaliselt seoses liidu tootmisharu pingutustega vastusena Hiinast saabuvale dumpinguhinnaga impordile.
Tabel 7
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Tootlikkus (tonni/töötaja)
8,9
8,8
9,4
9,6
Indeks (2008 = 100)
100
99
106
108
4.2.4. Dumpingumarginaalide ulatus
(129)
Dumpingumarginaale käsitletakse eespool dumpingu jaotises. Kõik kindlaksmääratud marginaalid on miinimumtasandist märgatavalt suuremad. Seetõttu ei saa dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hindu arvestades pidada tegelikke dumpingumarginaale väheoluliseks.
4.3. Mikroökonoomilised näitajad
4.3.1. Varud
(130)
Liidu tootmisharu lõppvarude tase vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul absoluutarvudes 14 % võrra. Uurimine näitas, et seda tüüpi tootmisharu puhul, mis töötab peamiselt tellimuste alusel, ei ole tegemist ohule viitava näitajaga.
Tabel 8
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Varud (tonnides)
7 754
6 647
7 611
6 647
Indeks (2008 = 100)
100
86
98
86
4.3.2. Müügihinnad
(131)
Liidu tootmisharu müügihinnad liidu turul vähenesid vaatlusaluse perioodi jooksul 12 % võrra.
Tabel 9
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Keskmine müügihind EL-s sõltumatutele klientidele (eurot/tonn)
4 103
3 818
3 811
3 615
Indeks (2008 = 100)
100
93
93
88
4.3.3. Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus, kapitali kaasamise võime ja töötasud
(132)
Liidu tootmisharu kasumlikkuse, rahavoo, investeeringutasuvuse (IT), kapitali kaasamise võime, investeeringute ja töötasude arengut vaatlusaluse perioodi jooksul kirjeldatakse allpool tabelis:
Tabel 10
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Liidu sõltumatutele klientidele müügi netokasum (% müügi netokäibest)
4,2 %
2,2 %
0,1 %
3,5 %
Rahavoog (eurot)
10 531 970
6 205 824
9 267 381
11 998 647
Indeks (2008 = 100)
100
59
88
114
Netoinvesteeringud (eurot)
13 686 363
9 423 983
10 805 215
9 690 923
Indeks (2008 = 100)
100
69
79
71
IT (netokasumi % investeeringute arvestuslikust väärtusest)
19,2 %
14,8 %
-51,3 %
5,5 %
Indeks (2008 = 100)
100
77
- 267
29
Tööjõukulu töötaja kohta aastas
20 436
20 526
21 619
20 832
Indeks (2008 = 100)
100
100
106
102
(133)
Liidu tootmisharu kasumlikkus langes vaatlusalusel perioodil 0,7 protsendipunkti võrra. Kasumlikkuse madalaim tase saavutati 2010. aastal, kui langus ulatus 4,1 protsendipunktini ajavahemikul 2008-2010.
(134)
Tuleb rõhutada, et liidu tootmisharu oli juba vaatlusaluse perioodi alguses haavatavas seisundis Hiinast liidu turule suunatud madala hinnaga impordi väga suure mahu tõttu, mis kasvas tugevalt aastatel 2002-2004 ja mis oli saavutanud märkimisväärse turuosa impordikvoodi kaotamise tõttu sedalaadi impordile alates 2005. aastast. See tõi kaasa suured ümberkorraldused sektoris, mis oli vaatlusaluse perioodi alguses väljakujunemise lõppjärgus.
(135)
Seetõttu ei saa vaatlusaluse perioodi alguses saavutatud tulu lugeda normaalseks tuluks, võttes arvesse vaatlusalusele perioodile eelnenud arengut. Kuna selle kohta ei tehtud ühtki ettepanekut, otsustati ajutiselt kasutada teise laialt levinud ja olulise tarbijatoote, mille kohta on läbi viidud dumpinguvastane uurimine, nimelt nahkjalatsid, normaalset kasumimäära usaldusväärse võrdlusalusena. Kõnealune kasumimäär on 6 % (7). Seega on selge, et liidu tootmisharu üldiselt poleks vaatlusalusel perioodi jooksul kuidagi suutnud saavutada kasumimäära, mida võib pidada selle toote jaoks vastuvõetavaks.
(136)
Liidu tootmisharu üldine rahavoog kasvas vaatlusaluse perioodi jooksul märkimisväärselt. Siiski on kasv seotud teatud suuremate ja hästi toimivate äriühingutega - VKEde puhul suundumus ei kehtinud. Netoinvesteeringud vähenesid 33 % võrra. Tuleb ka märkida, et vaatlusaluse perioodi lõpuks kahanes VKEde investeeringute tase peaaegu olematuks. Ainult kaks mitte-VKEd sai endale vaatlusalusel perioodil lubada teatud märkimisväärsete investeeringute tegemist. Investeeringutasuvuse langus oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul kõrgem kui kasumlikkuse vähenemine.
(137)
2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal suurenes keskmine töötasu töötaja kohta 2 % võrra. Selline tööjõukulu suurenemine jääb märkimisväärselt alla tööjõukulu arengule vaatlusaluse perioodi jooksul liidus üldiselt, mis viitab asjaolule, et liidu tootmisharu püüdis hoida töötasusid võimalikult madalal.
4.3.4. Tootmiskulu
(138)
Tootmiskulu vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul 10 % võrra.
Tabel 11
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Tootmiskulu (eurot/tonn)
3 578
3 583
3 514
3 230
Indeks (2008 = 100)
100
100
98
90
5. Järeldus kahju kohta
(139)
Uurimisega tehti kindlaks, et kahjule osutavad näitajad, näiteks tootmise maht, võimsus, müük sõltumatutele klientidele ja tööhõive, halvenesid vaatlusaluse perioodi jooksul.
(140)
Lisaks sellele arenesid liidu tootjate finantstulemustega seotud kahju näitajad, nagu kasumlikkus, investeeringud ja investeeringutasuvus, vaatlusaluse perioodi jooksul negatiivses suunas.
(141)
Kokkuvõttes tekkis sektoris olukord, kus kulutasuvuse rahuldav kasumimäär jäi saavutamata ja selle näitajad isegi halvenesid vaatlusaluse perioodi jooksul. Liidu tootmisharu müügihindade pidev langus viis selleni, et teatud hetkel ei teeninud tootmisharu peaaegu üldse kasumit.
(142)
Ehkki liidu tootmisharu tootlikkus kasvas vaatlusaluse perioodi jooksul, saavutati see suurte pingutustega Hiina dumpinguhinnaga impordi jõulise pealetungi tagasitõrjumiseks.
(143)
Eespool toodud põhjendusi arvesse võttes tehakse esialgne järeldus, et liidu tootmisharu on saanud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.
E. PÕHJUSLIK SEOS
1. Sissejuhatus
(144)
Algmääruse artikli 3 lõike 6 ja lõike 7 kohaselt uuriti, kas dumpinguhinnaga import Hiinast on põhjustanud liidu tootmisharule kahju ulatuses, mida võiks pidada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud samal ajal liidu tootmisharule kahju tekitada, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.
2. Dumpinguhinnaga impordi mõju
(145)
Uurimine näitas, et liidu tarbimine vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul 12 % võrra. Samal ajal kui dumpinguhinnaga impordi maht Hiinast vähenes umbes 9 % võrra, suurenes selle turuosa. Lisaks sellele vähenes liidu tootmisharu müügimaht 20 % võrra ja turuosa kahanes 23 %-lt 2008. aastal 20,9 %ni uurimisperioodi jooksul.
(146)
Ajavahemikul 2009. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni suurenes liidu tarbimine, samal ajal kui liidu tootmisharu turuosa kahanes, vastupidiselt Hiinast saabuva dumpinguhinnaga impordile, mille turuosa kasvas sellel ajavahemikul märkimisväärselt.
(147)
Hiinast dumpinguhinnaga imporditud kaupade hinnad tõusid vaatlusaluse perioodi jooksul. Isegi kui Hiinast imporditud kaupade keskmine hind tõusis vaatlusalusel perioodil 18 % võrra, jäid kaupade hinnad püsivalt oluliselt madalamaks kui liidu tootmisharu müügihinnad ja avaldasid järjekindlalt, eriti uurimisperioodi jooksul, survet liidu turuhindadele. Järelikult saab liidu tootmisharu müügihindade ja kasumlikkuse languse põhjuseks liidu turul pidada hindade allalöömist, mille põhjustas Hiinast liidu turule suunatud dumpinguhinnaga import. Liidu tootmisharu tootmiskulu ja tööhõive taseme langus näitavad pingutusi, mida liit tegi, et kõnealusele impordile reageerida.
(148)
Eespool kirjeldatud asjaolude põhjal järeldati, et Hiinast pärit importkaupade kohalolek ja Hiinast pärit dumpinguhinnaga importkaupade turuosa suurenemine ning liidu tootmisharu hindade järjekindel allalöömine mängivad määravat rolli olulise kahju tekitamisel liidu tootmisharule, mis avaldub viimase halvas finantsolukorras ja suurema osa kahjunäitajate halvenemises.
3. Muude tegurite mõju
(149)
Muud tegurid, mida põhjuslike seoste kontekstis uuriti, on nõudluse areng liidu turul ja selle jaotumine, liidu tootmisharu ekspordi tulemuslikkus, uurimisaluste toodete import teistest riikidest, konkurentsivastased tavad liidu turul, tootmismeetodite erinevused ja teisene turg. Analüüsiti ka muid tegureid.
3.1. Import kolmandatest riikidest, mis ei ole vaatlusalused riigid
(150)
Impordi maht teistest kolmandatest riikidest vaatlusaluse perioodi jooksul on esitatud alltoodud tabelis. Kogus ja hinnasuundumused põhinevad Eurostati andmetel.
Tabel 12
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Impordi maht kõigist teistest kolmandatest riikidest (tonnides)
100 971
81 464
81 602
88 706
Indeks (2008 = 100)
100
81
81
88
Turuosa
12,2 % võrra
11,8 % võrra
10,9 % võrra
12,2 % võrra
Importkauba keskmine hind (eurot/tonn)
2 378
2 354
2 591
2 522
Indeks (2008 = 100)
100
99
109
106
Impordi maht Türgist (tonnides)
36 952
33 275
32 887
40 553
Indeks (2008 = 100)
100
90
89
110
Turuosa
4,5 % võrra
4,8 % võrra
4,4 % võrra
5,6 % võrra
Importkauba keskmine hind (eurot/tonn)
2 027
2 014
2 171
2 058
Indeks (2008 = 100)
100
99
107
102
(151)
Import kolmandatest riikidest vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul 12 % võrra, samal ajal jäi selle impordi turuosa peaaegu muutumatuks.
(152)
Tuleb märkida, et teistest kolmandatest riikidest imporditud kauba keskmised hinnad tõusid vaatlusaluse perioodi jooksul 6 % võrra, jäädes järjekindlalt kõrgemaks kui Hiinast eksporditud kaupade keskmised müügihinnad (68 % võrra uurimisperioodi jooksul).
(153)
CCCLA märkis ära, et import Türgist kasvas aastatel 2010-2011 kaheksa protsendi võrra, Türgist imporditud kaupade hinnad olid väidetavalt ainult u 20 % võrra kõrgemad kui Hiinast imporditud kaupade hinnad.
(154)
Seoses selle väitega tuleb märkida, et kui võrrelda olukorda vaatlusaluse perioodi alguses ja lõpus, siis Türgi impordi maht suurenes 10 % või 1,1 protsendipunkti võrra, kuid nende keskmised hinnad jäid järjekindlalt märgatavalt kõrgemaks (37 % kuni 60 % võrra) kui Hiina impordi hinnad. Lisaks sellele ei moodustanud nende turuosa kunagi rohkem kui 5,6 %. Seetõttu on raske teha järeldust, et oluline kahju liidu tootmisharule tekkis impordi tõttu Türgist.
(155)
Eelkirjeldatud asjaolude põhjal järeldati, et import muudest kolmandatest riikidest ei mõjutanud oluliselt liidu tootmisharu olukorda.
3.2. Turusegmendid
(156)
Saksamaal asuv importijate ühendus ja selle mõned liikmed teatasid, et uurimisaluste keraamiliste toodete turg on lõpptarbijahindade, müügikanalite ja toodete kvaliteedi põhjal jagunenud vähemalt kolmeks segmendiks: esmaklassilise (kõrge kvaliteet, kõrged hinnad), keskmise/madala klassi kauba (keskmine/madal kvaliteet, keskmised/madalad hinnad) ja eritoodete (näiteks dekoratiivesemed, suveniirid, potid ja hotelliportselan) segmendiks. Kinnituste kohaselt müüakse põhiosa liidu toodangust luksuskauba ja/või eritoodete turul, samal ajal kui Hiinast imporditud kaubad teenindavad madala hinna turusegmenti. Liidu tootmisharu sihtmärgiks on enamasti pigem butiigimüük kui kohad, kus tavatarbijad sisseoste teevad. Seetõttu ei saavatki Hiinast imporditud kaubad liidu toodanguga otseselt konkureerida.
(157)
Uurimine siiski ei kinnitanud neid väiteid. Esiteks tuleb märkida, et samasugused tooted ei hõlma kõnealuste osapoolte viidatud teatud esemeid, nagu näiteks dekoratiivesemed (vt põhjendused (51) ja (52)). Teiseks näitas uurimine, et praegu teenindab liidu toodang kõiki turge, nagu ka Hiina import. Tegelikkuses kuulub asjaomane osa Hiinast imporditud kaupadest esmaklassiliste või eritoodete segmendi alla. Üks Ühendkuningriigi importija teatas, et impordib Hiinast esmaklassilist kaupa, samal ajal viitas rühm ELi ettevõtjaid, kellel on Hiinas tootmishuvid, väga kõrgetele hindadele, mida nad nõuavad liidu turul Hiinast pärit peenkeraamikatoodete eest.
(158)
Viimasena viidatakse jaotisele B.1.2 eespool, milles järeldati, et kõiki vaatlusaluste toodete ja samasuguste toodete tüüpe vaadeldakse kui ühte toodet. Seda arvestades tuleks analüüs läbi viia vaatlusaluste toodete ja samasuguste toodete tasandil. Seetõttu ei ole võimalik toetada ühtki taotlust, mis puudutab üksikut segmenti.
3.3. Tarbimine ja nõudlus
(159)
Üks Euroopa importijate ning jaemüüjate ühendus ja CCCLA viitasid nõudluse vähenemisele liidus. Üks valimisse kaasamata importija väitis, et nõudlus portselani järele, eriti kõrvaltoodete ja lisatarvikute osas ning erasektoris, on järsult langenud ja olemasolev nõudlus on äärmiselt mitmekesine. Samamoodi väitsid mitmed osapooled, et tarbijad otsivad moesuundumuste muutuste tõttu praegu taskukohaseid keraamilisi laua- ja kööginõusid. Hulgimüügi seisukohalt vaadates on kalli hinnaga esmaklassiliste kaupade turg kokku tõmbumas ja see suundumus jätkub järgmistel aastatel.
(160)
Eespool nimetatud Euroopa importijate ning jaemüüjate ühenduse väitel selgitab nõudluse vähenemine liidu tootjate müügi ja toodangu langust vaatlusaluse perioodi jooksul.
(161)
CCCLA väitis, et kaebus näitas tarbimise taseme tugevat kõikumist liidus vaatlusaluse perioodi jooksul, kooskõlas üldiste makroökonoomiliste tingimustega. CCCLA kinnitusel arenesid kahju põhjustavad tegurid vaatlusaluse perioodi jooksul paralleelselt nõudluse kõikumisega liidus ja teistel turgudel ning nii liidu tootjate kui ka Hiinast imporditud kauba müük reageeris nõudluse muutusele.
(162)
Üks Saksamaal asuv importijate ühendus ja selle mõned liikmed teatasid, et Hiina impordi näitajad pärast liidu 2004. aasta laienemist ning impordikvootide tühistamine kõnealustele toodetele alates 1. jaanuarist 2005 osutavad väga suurele odavamate lauanõude nõudlusele liidu turul aastatel 2002-2005, millele järgnes langus ajavahemikul 2005-2010. Väidetavalt liidu tootjad ei soovinud või ei suutnud sellist nõudlust rahuldada.
(163)
Vastuseks nendele väidetele viidatakse esiteks jaotisele B.1.2 eespool, kus tehti järeldus, et kõiki vaatlusaluste toodete ja samasuguste toodete tüüpe vaadeldakse kui ühte toodet. Taotlused, mis puudutavad teatud valikuid, ei ole seetõttu asjakohased ning analüüs tuleks läbi viia vaatlusaluste toodete ja samasuguste toodete tasandil.
(164)
Teiseks, väitele, et kahju põhjustavad tegurid arenesid paralleelselt nõudluse kõikumisega teistel eksporditurgudel, räägib vastu asjaolu, et valimisse kaasatud liidu tootjate ekspordi tulemuslikkus arenes vaatlusaluse perioodi jooksul positiivselt.
(165)
Kolmandaks, nagu järeldati jaotises D.2 eespool, vähenes tarbimine vaatlusaluse perioodi jooksul. Miski ei kinnita väidet, nagu poleks liidu tootjad soovinud või suutnud rahuldada väga suurt nõudlust odavamate lauanõude järele liidus. Vastupidi, uurimine tegi kindlaks, et liidu tootjad rahuldasid vaatlusaluse perioodi jooksul nõudlust eri tüüpi, sealhulgas odavate lauanõude järele. Isegi kui tarbimise taseme kõikumisi liidus vaatlusaluse perioodi jooksul oleks võimalik seostada liidu tootmisharu madala tulemuslikkusega mingil ajavahemikul, ei saa selle mõju üldiselt pidada nii tugevaks, et see suudaks katkestada põhjusliku seose dumpinguhinnaga impordi ja kahju vahel, mida tootmisharu kannatas uurimisperioodi jooksul.
(166)
Seda arvestades lükati taotlused tagasi.
3.4. Liidu tootmisharu eksport
(167)
Eurostati (ekspordi maht) ja valimisse kaasatud liidu tootjate andmete (eksportkauba keskmine hind) kohaselt arenes liidu tootmisharu eksport vaatlusaluse perioodi jooksul järgmiselt:
Tabel 13
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Ekspordi maht (tonnides)
90 968
73 502
83 091
88 105
Indeks (2008 = 100)
100
81
91
97
Eksportkauba keskmine hind (eurot/tonn)
3 136
2 983
3 462
3 125
Indeks (2008 = 100)
100
95
110
100
(168)
Oma kaebuses märkis CCCLA, et liidu tootjate eksport kasvas aastatel 2009-2011 märkimisväärselt. See osapool väitis, et kahjutegurid arenesid negatiivselt, kui liidu tootjate ekspordi tulemuslikkus langes. Sellest tulenevalt oleks kahju tekkimise põhjuseks olnud ELi tootmisharu ekspordimüügi ebasoodne areng.
(169)
Seoses selle väitega tuleb esmalt märkida, et kahju analüüs keskendub liidu tootmisharu olukorrale liidu turul. Seetõttu ei avalda muutused ekspordi tulemuslikkuses, juhul kui need tegelikult toimusid, mingit mõju eespool analüüsitud näitajatele nagu müügi maht, turuosa ja hinnad. Teiseks võib liidu tootmisharu eksporti vaadelda kui kompensatsiooni liidu turul, st seal, kus kahju kannatatakse, teostatava müügi vähenemise eest. Kolmandaks, nagu on näha ülalolevast tabelist, üldine eksport liidust vähenes 3 % võrra. Lõpuks tuleb märkida, koostööd tegevate valimisse kaasatud tootjate ekspordi müügihinnad jäid vaatlusaluse perioodi jooksul stabiilseks.
(170)
Seda arvestades lükati väide tagasi ja jõuti järeldusele, et liidu tootmisharu ekspordi tulemuslikkus ei põhjustanud mingit arvestatavat kahju.
3.5. Impordikvootide tühistamine
(171)
1. jaanuarini 2005 kehtisid liikmesriikide jaoks, mis olid sellel ajal liidu liikmed, Hiinast pärit toodetele, mis klassifitseeriti põhjenduses (56) viidatud CN koodide alla, koguselised kvoodid. 2000. aastal imporditi sellele vastavalt kuni 84 473 tonni tooteid ja see kogus suurenes järk-järgult 147 744 tonnini 2004. aastal. Olemasolevad statistilised andmed näitavad, et 2004. aastal kasvas vaatlusaluste toodete import 27 riiki, mis olid sellel ajal liikmesriigid, kokku 173 809 tonnini. Aasta hiljem, pärast kvootide tühistamist, suurenes import 530 294 tonnini. Sellest alates pole kõnealuseid tooteid Hiinast kunagi imporditud vähem kui 449 000 tonni aastas.
(172)
Seoses impordikvootide rolliga kahju põhjustamisel vaatlusaluse perioodi jooksul tuleks esmalt märkida, et kuna kvoodid suurenesid järk-järgult ja tühistati 3 aastat enne vaatlusaluse perioodi algust ning 6 aastat enne uurimisperioodi algust, oli liidu turgu juba alates 2002. aastast põhjalikult ümber kujundatud, et kohaneda muutunud turutingimustega. Seda kinnitab ka kaebuse esitaja teave Euroopa keraamiliste lauanõude tootjate ettevõtete sulgemiste ja maksejõuetuse kohta. Lõpptulemusena oli liidu tootmisharu vaatlusaluse perioodi alguseks muutunud vähendatud ja toimivaks sektoriks.
(173)
Eelnevat arvestades võiks ilmselt väita, et impordikvootide tühistamine vaatlusalustele toodetele 2005. aastal võis negatiivselt mõjutada liidu tootmisharu tervise olukorda enne vaatlusaluse perioodi algust. Aga isegi kui see on õige, põhjustas uurimisperioodil kahju dumpinguhinnaga import. Järelikult ei katkestanud impordikvootide tühistamine 2005. aasta alguses põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja tootmisharu kahjustavate mõjurite vahel vaatlusaluse perioodi ja uurimisperioodi jooksul.
3.6. Konkurentsivastane tegevus Euroopa Liidu turul
(174)
Mitu osapoolt väitis, et kahju põhjuseks on konkurentsivastane tegevus Euroopa Liidu turul, lisaks märgiti, et käesolev dumpinguvastane menetlus algatati ebaseaduslikele kartellidele määratud trahvide tulemusel tekkinud kahjumi korvamiseks. Hiina kaubanduskoda väitis, et kartellitegevuse olemasolu Euroopa Liidu turul võib muuta andmeid tekitatud kahju kohta (nimelt müügihinnad, müügimahud, turuosa ja kasum) - nii neid, mis on kaebuses, kui ka neid, mis on uurimise käigus kogutud, eeldusel, et need ei esinda olukorda, mis kajastab turu tavapärast toimimist.
(175)
Teisest küljest märgitakse, et 2010. aastal määras Euroopa Komisjon trahvi seitsmeteistkümnele vannitoaseadmeid ja -sisustust pakkuvale ettevõtjale hinnakartelli eest ajavahemikul 1992-2004, mis mõjutas kuut liikmesriiki: Saksamaad, Austriat, Itaaliat, Prantsusmaad, Belgia Kuningriiki (Belgiat) ja Madalmaade Kuningriiki (Holland) (8). Kõnealune tegevus toimus enne vaatlusalust perioodi ja oli seotud teiste toodetega. Lisaks oli ainus asjassepuutuv ettevõte, mis tegutses samuti keraamiliste laua- ja kööginõude valdkonnas vaatlusalusel perioodil, esitanud trahvi tühistamishagi Euroopa Liidu Üldkohtule. See kohtuasi on veel pooleli. Teisest küljest algatasid Saksamaa ametiasutused 2011. aasta veebruaris konkurentsimenetluse paari Saksamaa lauanõude tootja suhtes. Saksamaa ametiasutused ei ole veel avaldanud menetluse tulemusi ja seetõttu ei saa selles osas järeldusi teha. Peale selle puudutab menetlus üksnes üht liikmesriiki, samal ajal kui liidu tootmisharu on üpris ulatuslik. Hagid lükati seetõttu tagasi.
(176)
Mõni osapool viitas asjaolule, et osa Euroopa Liidu tootjaid on muutnud oma tegevusvaldkonda ja hakanud samuti kauplema Hiina päritolu toodetega. See on ärivõimalus, mida ei saa liigitada konkurentsivastasena.
3.7. Tootmismeetodid
(177)
Teatavate osapoolte sõnul on Euroopa Liidu tootjate tehtud valikud tootmismeetodite osas aidanud selgelt kaasa kahju tekitamisele liidu tootmisharule. Need osapooled rõhutavad, et Euroopa Liidu tootmismeetodid on oluliselt vähem tõhusad kui Hiina tootmismeetodid - Euroopa Liidu tootmismeetodid on täielikult automatiseeritud, mis võib hõlmata suuri ümberseadistamise kulusid, kui tootmistsükkel on lühike, vormide valmistamine on kulukas, tooraine on veelgi kulukam ja kahe kütuse põletamine tingib suurema energiakulu. Peale selle töötavad Hiina tootjad, erinevalt Euroopa Liidu tootjatest, tellimuste alusel, kannavad väiksemaid ladustamiskulusid ja müüvad kogu oma toodangu partiidena ilma kvaliteediklassideks liigitamiseta ja koos hinnasoodustusega. Samuti oleksid glasuurialuse dekoori pealekandmisega seotud teisaldamiskulud Euroopa Liidus peaaegu kaks korda suuremad. Teisest küljest osutasid teatavad osapooled Euroopa Liidu tootmismeetodite tõhususele näiteks pikemate tootmistsüklite puhul.
(178)
Uurimine näitas, et asjaomane tehnoloogiasiire toimub kogu maailmas. Ei suudetud leida seost konkreetse tootmismeetodi ja ettevõtte edukuse vahel. Samuti ei suudetud kindlaks teha, et konkreetse tootmismeetodi kasuks otsustamine on piisavalt oluline, et kaotada põhjuslik seos liidu tootmisharule tekitatud kahju ja asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi vahel.
3.8. Kasutatud kaupade turud
(179)
Valimisse mittekaasatud importija sõnutsi on leibkonnad muutunud viimaste aastakümnete jooksul väiksemaks ja saavad tarbetutest esemetest lahti kirbuturgude, veebioksjonite või muude kasutatud kaupade turgude vahendusel. Kõnealuse osapoole jaoks moodustavad kasutatud köögi- ja lauanõud olulise osa praegusest nõudlusest ja konkureerivad otseselt uute köögi- ja lauanõudega. Valimisse mittekaasatud importija esitas tõendava dokumentatsiooni mitme tuntud Saksamaa portselanitootja tooteseeriate väärtuse kohta veebioksjonitel.
(180)
Sellele vaatamata ei suudetud leida põhjendatud alust mahtude ja hindade ekstrapoleerimiseks saksakeelselt platvormilt kolme Saksamaa ettevõtja väga konkreetse kollektsiooni alusel teistele Euroopa Liidu riikidele või teistele tooterühmadele. Seetõttu oli võimatu seda turgu määratleda ja uurimise käigus ei suudetud kindlaks teha, et kasutatud asjade müük oli piisavalt oluline, et kaotada põhjuslik seos liidu tootmisharule tekitatud kahju ja asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi vahel.
3.9. Majanduskriis
(181)
Hiina kaubanduskoja arvamuse kohaselt on väidetava kahju põhjuseks finantskriisi, majanduslanguse ja riigivõlakriisi mõju tarbijate eelarvele. Kuna kaebuste esitajad on tegevustasandil väidetavalt kasumlikud, oli Hiina kaubanduskoda seisukohal, et teatatud kahju tuleb seostada finantsspekulatsioonidega (nt omakapitali või riigivõlakirjade kaotus) ja tegevusega mitteseotud kulud on seotud finantskriisiga.
(182)
Majanduskriis võib selgitada tarbimise vähenemist vaatlusalusel perioodil. Sellegipoolest väärib mainimist, et olukorras, kus tarbimismaht vaatlusalusel perioodil vähenes ja tarbimine ajavahemikul 2009. aastast kuni uurimisperioodini suurenes, erinesid madala dumpinguhinnaga impordi tulemused liidu tootmisharu tulemustest.
(183)
Uurimine näitab selgelt, et dumpinguhinnaga import Hiinast on tugevdanud majanduslanguse mõju. Isegi majanduse üldise taastumise ajal ei olnud liidu tootmisharu suuteline taastuma ja saavutama märkimisväärset müügimahtu ja olulist turuosa kogu vaatlusaluse perioodi jooksul, samal ajal kui Hiinast pärit dumpinguhinnaga import saavutas suurema turuosa.
(184)
Seetõttu, kuigi majanduskriis võis anda panuse liidu tootmisharu halbadesse tulemustesse, ei saa seda üldiselt pidada põhjuseks, mis kaotaks põhjusliku seose liidu tootmisharule tekitatud kahju ja dumpinguhinnaga impordi vahel vaatlusalusel perioodil.
3.10. Muud tegurid
(185)
Üks ühing osutas muudele asjaoludele, mis tema arvates võiksid katkestada põhjusliku seose. See osapool osutas Euroopa Liidu sisesele konkurentsile (viidates sellele, et Euroopa Liidu siseselt on hinnad väga erinevad) ning Euroopa Liidu töötervishoiu ja -ohutuse nõuetele, mis muutuvad rangemaks ja suurendavad seetõttu tootmiskulusid. Ülejäänud asjaolud hõlmasid mõne Hiina tootja teostatavat võltsimist ja mittetariifsete kaubandustõkete olemasolu paljudel turgudel väljaspool ELi, mis võiksid takistada Euroopa Liidu tootjate eksporti.
(186)
Euroopa Liidu sisese konkurentsi väidete osas ei näidanud uurimine mingit seost kahju, Euroopa Liidu tootjate asukoha ja hindade vahel kõnealuses liikmesriigis. Euroopa Liidu töötervishoiu ja -ohutuse nõuete osas märgiti, et need kohalduvad Euroopa Liidus valmistatud ja Euroopa Liitu imporditud toodetele, mõjutades seeläbi kõigi ettevõtjate hindu. Kuna võltsimise väite tõestamiseks teavet ei esitatud, ei saa analüüsida ka selle väite mõju. Väidet mittetariifsete kaubandustõkete olemasolu kohta paljudel turgudel väljaspool ELi ei õnnestunud kinnitada: sellised tõkked võivad takistada Euroopa Liidu tootjaid kasutamast nende potentsiaali, kuid see ei mõjuta müügi vähenemist liidu turul, st kohas, kus kahju kanti.
(187)
Hiina kaubanduskoda osutas muudele teguritele ehk oskustööjõu vähesusele liidu turul ja enda tekitatud kahjule seeläbi, et mõned liidu tootjad impordivad asjaomaseid tooteid. Kuid tuginedes olemasolevale teabele, tehakse järeldus, et üldiselt oli kogu liidu tootmisharu halvas olukorras ja asjaolu, et ettevõtlusmudelite arv on suurenenud, ei tekitanud kahju liidu tootmisharule ja seda tuleks pigem tõlgendada võimalusena kompenseerida müügi vähenemist liidu turul. Oskustööjõu nappus Euroopa Liidu keraamiliste laua- ja kööginõude sektoris ei puudutanud väidetavalt ühtki Euroopa Liidus asuvat huvitatud isikut.
(188)
Üks importija kutsus asutusi üles analüüsima teist liiki, nt plastist, alumiiniumist, melamiinist ja klaasist valmistatud laua- ja kööginõude mõju. Sellegipoolest ei esitatud väite kinnitamiseks mingit teavet. Uurimise käigus ei leitud selle kohta mitte midagi.
(189)
Mõni osapool seostab liidu tootmisharu kantud kahju olukorraga liidu tootmisharus enne vaatlusalust perioodi. Sellega seoses väitis mitu importijat, et liidu tootmisharu olukorra halvenemine algas juba ajavahemikul 1975-2002. Kuid komisjoni analüüs ei saanud minna nii kaugele ajas tagasi, muu hulgas seetõttu, et nimetatud perioodi kohta puuduvad usaldusväärsed andmed. Sama moodi oli see veel ühe sündmuse puhul, mis toimus ammu enne vaatlusalust perioodi: Saksamaa portselanitööstusele antud riigiabi, mis tõestaks importija sõnutsi, et liidu tootmisharu tõhusus ei suurenenud (9).
(190)
Ülejäänud teadaolevate asjaolude uurimine, mis oleksid võinud tekitada kahju liidu tootmisharule, näitasid, et need tegurid ei ole sellised, et kaotaksid põhjusliku seose liidu tootmisharule tekitatud kahju ja Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi vahel.
4. Järeldus põhjusliku seose kohta
(191)
Eespool toodud analüüsi põhjal, mille käigus eristati nõuetekohaselt kõigi teadaolevalt liidu tootmisharu olukorda mõjutanud tegurite toime dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust, tehti esialgne järeldus, et Hiinast pärit import on tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.
F. LIIDU HUVID
1. Sissejuhatavad märkused
(192)
Algmääruse artikli 21 kohaselt uuriti, kas olenemata esialgsest järeldusest kahjustava dumpingu kohta on kaalukaid põhjuseid, millest tulenevalt ei oleks ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamine käesoleval juhul liidu huvides. Liidu huvide analüüs põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja asjaomase toote kasutajate huvide hindamisel.
2. Liidu tootmisharu huvid
(193)
Liidu tootmisharu koosneb enam kui 200 tootjast, kelle tehased asuvad Euroopa Liidu erinevates liikmesriikides ja kes andsid vaatlusalusel perioodil tööd enam kui 25 000 inimesele samasuguse toote tootmise ja müügi valdkonnas.
(194)
Uurimise tulemusel selgus, et liidu tootmisharu on kandnud vaatlusalusel perioodil olulist kahju dumpinguhindadega impordi tõttu asjaomasest riigist. Vaatlusaluse perioodi vältel olid eelkõige kahjunäitajad, mis on seotud liidu tootmisharu finantsnäitajatega, nt tootmise, kasumlikkuse ja investeeringutelt saadava kasumiga, languses. Kõige rohkem kannatasid VKEd: vaatlusalusel perioodil kandsid nad kahjumit alates 2010. aastast. Meetmete puudumisel ollakse seisukohal, et sektoris tehtud jõupingutustest ei piisa liidu tootmisharu finantsseisundi ennistamiseks, mis võib veelgi halveneda.
(195)
Käesoleva uurimise tulemusena tehtud järeldusi ei seata kahtluse alla asjaolu tõttu, et teatavatel liidu tootjatel läheb paremini kui teistel või liidu tootmisharu olukorra tõttu enne vaatlusalust perioodi.
(196)
Loodetakse, et meetmete kehtestamine taastab tõhusad ja õiglased kaubandustingimused liidu turul. See võiks omakorda avaldada positiivset mõju liidu majandusolukorrale ja kasumlikkusele.
(197)
Mõned importijad väitsid, et meetmete kehtestamisel asendatakse asjaomane toode teist liiki toodetega (mis ei ole liidus valmistatud keraamilised laua- ja kööginõud), nt tekstiilidega (nt kinkimiseks mõeldud esemed) või plastist lauanõudega, millest saavad seeläbi kasu keraamikaga mitteseotud sektorid. Sellegipoolest ei suutnud uurimine kinnitada, et selline asendamine oleks märkimisväärne.
(198)
Seetõttu tehti järeldus, et ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamine Hiinast pärit keraamiliste laua- ja kööginõude impordile oleks liidu tootmisharu huvides.
3. Sõltumatute importijate huvid
(199)
Nagu viidati eespool põhjenduses 4, kasutati sõltumatute importijate ilmse rohkuse tõttu väljavõttelist uuringut.
(200)
Üldiselt hankisid valimisse kaasatud importijad vaatlusaluse perioodi vältel oma kaubad peamiselt asjaomasest riigist ja andsid tööd ligikaudu 350 inimesele keraamiliste laua- ja kööginõude impordi- ja edasimüügisektoris. Nad tegelesid erinevat liiki toodetega alates portselanist kinketoodetest ja põletatud savinõudest kuni lihtsate lauanõudeni kodumajapidamiste jaoks. Nende koostöö tase oli erinev. Näiteks valimisse kaasatud kaks suurimat importijat, mis tegelevad samuti suures osas edasimüügiga, ei esitanud täielikke andmeid kasumlikkuse ning ostuhinna ja sõltumatutele klientidele edasimüügihinna marginaali kohta ja üks neist keelas isegi ligipääsu oma kontodele. Need osapooled esitasid andmed üksnes ostutehingu siirdehinna ja/või müügitehingu siirdehinna kohta. Sel põhjusel ei saadud vaatamata korduvatele palvetele asjakohast teavet, mis võimaldaks hinnata tüüpiliste importijate bruto- ja netomarginaali valimisse kaasatud toote puhul tervikuna.
(201)
Sama moodi ei võimaldanud kahe valimisse kaasatud importija/jaemüüja esitatud andmed, kuna need olid mitmeski mõttes puudulikud, hinnata asjaomase toote jaemüüjate kasumi bruto- ja netomarginaali. Seetõttu ei olnud võimalik valimisse kaasatud importijate koostöö alusel teha otsust ELi tarneahela suutlikkuse kohta tulla toime kavandatud dumpinguvastase tollimaksuga ja järelikult sellise tollimaksu mõjuga jaehindadele ja seeläbi omakorda tarbijatele.
(202)
Importijate valimi küsimustele vastates teatas suur osa importijaid, et ostu- ja edasimüügihinna brutomarginaal jäi vahemikku 50-200 %. Valimisse kaasatud sõltumatute importijate puhul kontrollitud näitajad kinnitavad, et sellised brutomarginaalid on tüüpilised. Teiseks võib üldsusele kättesaadava dokumentatsiooni põhjal järeldada, et liidu tarneahel (st importijad ja vastavad kanalid) oleksid täielikult suutelised tulema toime dumpinguvastase tollimaksuga kavandatud määral, ilma et see ohustaks asjassepuutuvate ettevõtjate elujõulisust. Viimase publikatsiooni (10) kohaselt müüakse Hiina päritolu keraamiline kruus, mille ELi turustajad ostavad 0,70 USA dollari eest, ELis edasi 3,50 USA dollari eest, mille tulemusel on turustaja/edasimüüja kasumimarginaal rohkem kui 150 %. Sellise stsenaariumi kohaselt tähendaks kavandatud dumpinguvastane tollimaks, et enamiku impordi puhul lisanduks lisatasu 0,16 eurot (ja 0,36 eurot koostööd mittetegevate tootjate puhul) ELi tarneahelale, mis tähendaks üldist brutomarginaali 2,08 eurot konkreetse toote puhul. Suurbritannia Tööstuse Keskliidu (CBI) 2009. aasta turu-uuringus, mis käsitleb laua- ja kööginõude ning muude majapidamistarvete turgu ning millele viidati eespool põhjenduses 112, on öeldud, et CIF-hinna (liidu piiril) ja tarbijahinna suhe kõikus vahemikus 2,6-5,3 (11). Lõpuks ei osutanud valimisse kaasatud importijad/edasimüüjad kunagi sellele, et nad jätavad dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise korral keraamilised laua- ja kööginõud oma impordist või müügist välja.
(203)
Eeltoodut arvesse võttes ja muu usaldusväärse teabe puudumisel käesoleva uuringu käigus asuti ajutiselt seisukohale, et tarneahel üldiselt, sh importijad, on tõenäoliselt suutelised tulema toime CIF-hindade suurenemisega kavandatud määral ilma suuremate probleemideta ja et tarbijad ei koge tõenäoliselt hinnatõusu. Sellegipoolest kutsutakse huvitatud isikuid taas kord selgesõnaliselt üles esitama täiendavaid, ulatuslikke ja kontrollitavaid andmeid selle kohta, mis võimaldaks jätkata meetmete mõju analüüsimist tarneahelale ja viimaks ka tarbijatele kõnealuse menetluse järgmises etapis.
(204)
Ettepanekuid liidu huvide kohta esitas rohkem kui 20 valimisse mittekaasatud importijat, kelle hulka kuulusid enamasti väikeettevõtted, üks Euroopa ja rahvusvaheline kaubandusühing, Rootsi importijate ja jaemüüjate ühing, Kaug-Idast importijate Hollandi ühing ning Saksamaal asuv ühing ja importijate võrgustik. Importijate ühine mure seisnes selles, et meetmed hõlmaksid impordihinna suurenemist, nende tegevuse (osalist) kahanemist ja mõjutaksid neid seeläbi negatiivselt, muu hulgas marginaali ja kasumlikkuse osas. Need argumendid ei leidnud kinnitust järelduste põhjal, milleni jõutakse järgmises põhjenduses ja põhjenduses 202.
(205)
Mitu importijat väitis, et meetmete kehtestamisel läheb importijate juures rohkem töökohti kaduma, kui suudetakse töökohti säilitada liidu tootjate juures. Sellegipoolest on see vastuolus importijate teiste vastuväidetega, et nad võivad asendada keraamilised esemed mittekeraamilistega (nt tekstiilid kinkimiseks) või et nad on nõus tootma rohkem Euroopa Liidus.
(206)
Rootsi ühing oli seisukohal, et meetmed avaldavad negatiivset majanduslikku mõju importijatele suurte kulude tõttu, mis on tingitud uute tarneallikate otsimisest ja halduskuludest, kui importijad peaksid hakkama otsima alternatiive Hiina impordile. Euroopa ja rahvusvahelise kaubanduse ühing tõi välja, et tarnijate vahetamine on keeruline, kuna importijad peavad tegema neisse suuri investeeringuid. Siiski näib, et see ei ole mõne importija peamine mure, kuna nad eelistavad tarneallikate vahetamise võimalust. Peale selle viitab asjaolu, et pakutavad tooted ja liidu tarbimine muutub koos moega, sellele, et uute toodete arendamisega seotud kulud (uutelt tarnijatelt) on sellele sektorile omased.
(207)
Mitu valimisse mittekaasatud importijat väitis, et liidu tehased ei ole huvitatud kellegi teise margitoodete tootmisest. Sellegipoolest oli see vastuolus uurimise tulemusega valimisse kaasatud liidu tootjate puhul (mis näitas, et nad tootsid margitooteid kolmandatele osapooltele), ühe teise importija tehtud avaldusega ja asjaoluga, et mitu importijat, kes levitavad tooteid oma kaubamärgi all, hangivad osa oma sortimendist Euroopa Liidust.
(208)
Üks valimisse mittekaasatud importija ütles, et ei soovi jagada oma tootmisideesid, tootedisaini ja ettevõttes väljatöötatud lahendusi teatavate konkureerivate liidu tootjatega keraamiliste laua- ja kööginõude valdkonnas. Kuid uurimine ei näidanud, et see oleks importijate üldine mure. Tuleb ära märkida, et asjaomane importija oli vaidluses mõne Saksamaa tootjaga ja et osa tema kollektsioonist konkureeriks otseselt kõnealuse liidu tootjaga.
(209)
Teatavad importijad väitsid, et nad ei saa hankida liidu tootjatelt, kuna viimastel on suuremad kulud, neil jääb vajaka suutlikkusest käsitööesemete tootmiseks, nad ei suuda pakkuda väikesi tootmistsükleid, nad ei ole paindlikud, neil jääb puudu organiseerimisvõimest, et teenindada nõuetekohaselt suuri jaemüüjaid, kes pakuvad palju tooteid ja/või jääb neil vajaka tootmisprotsessidest, kvaliteedist, kaunistustest või vormidest. Need osapooled väitsid, et probleemid olid eriti olulised käsitöö- ja reklaamtoodete valdkonnas (nt pottsepatööd), teatavate margitoodete puhul, mida müüakse litsentsi alusel, teatavate registreeritud kasulike mudelite tootmisel ja spetsiaalsete kõrval- või serveerimistoodete tootmisel (nt suuremahulised portselanesemed). Mõned väitsid, et neil ei ole alternatiivi Hiinast importimisele. Ometi näitas uurimine, et enamik importijaid, kellega kokku puututi, hangivad laias valikus ja väga erineva kvaliteediga keraamilisi laua- ja/või kööginõusid eri allikatest, sh liidu tootjatelt. Peale selle pakuvad liidu tootjad laia valikut tooteid ja nende tootmisvõimsus võimaldab neil müüa rohkem Euroopa Liidu turule.
(210)
Kokkuvõttes võib järeldada, et meetmete kehtestamine võib tõepoolest avaldada negatiivset mõju teatavate importijate finantsseisundile. Kuid keskmiselt ei ole oodata, et see negatiivne mõju avaldaks olulist finantsmõju importijate üldisele olukorrale. Üldjuhul oodatakse, et nad on suutelised (osaliselt) toetama hinnatõusu ja/või (osaliselt) kandma tollimaksu üle oma klientidele (nt hulgimüüjad, turustajad, jaemüüjad), seda enam, et tollimaks mõjutab suurt hulka turul. Nende endast teada andnud importijate puhul, kes on samal ajal ka jaemüüjad, näitas uurimine, et asjaomane toode moodustab väga väikese osa nende üldisest tegevusest. Nende osapoolte esitatud teave ei võimaldanud nõuetekohaselt kindlaks määrata, millises ulatuses oleksid nad suutelised tulema toime ostuhinna suurenemisega kavandatud tollimaksu tõttu, kuid nagu on selgitatud põhjendustes 202-203, ei osuta seni kogutud teave sellele, et nad ei ole selleks üldse suutelised.
(211)
Seetõttu tehti esialgne järeldus, et meetme kehtestamine kavandatud tasemel ei avalda märkimisväärset kahjulikku mõju asjaomase toote sõltumatute importijate olukorrale.
4. Teiste majandussektorite huvid
(212)
Mitu importijat väitis, et mis tahes meetmete kehtestamine avaldab tõenäoliselt negatiivset mõju importija äripartneritele, alates viimistlus- ja dekoreerimisettevõtetest hulgimüüjate, tarnijate ja edasimüüjateni. Sellega seoses väitsid nad, et meetme kehtestamine võib kaotada rohkem töökohti nende satelliitettevõtetes, nt disaini- või logistikafirmades, kui säilitada/luua töökohti liidu tootmisharus. Mõned importijad väitsid samuti, et toodete defitsiit mõjutaks otseselt ka kingituste sektorit, reklaamitööstust, hotelli- ja toitlustussektorit, rühmatoitlustust ja kommertstarbijaid laiemalt. Seeläbi suureneks hinnakonkurents lühikese perioodi jooksul suurte allahindlusega toimuvate väljamüükide tasemele. Asutused, mis on tavaliselt piiratud eelarvega, nt tervishoiuasutused, kannataksid samuti. Peale selle väitsid mõned osapooled, et dumpinguvastased meetmed tähendavad tooraine defitsiiti kunsti ja loomingulise tööga tegelejatele, nt portselanimaalijatele või käsitööringidele.
(213)
Kõik need väited ei leidnud kinnitust. Teisest küljest näib, et importijate väited on vastuolus punktidega nende märkustest, kus nad väidavad, et võivad asendada keraamilised esemed mittekeraamilistega (nt tekstiilidega kinkimiseks), pöördudes igal juhul nende tavapäraste äripartnerite poole, kellele osutati eespool. Peale selle võib oodata, et liidu tootmisharu satelliitettevõtted saavad kasu meetmete kehtestamisest. Teisest küljest ei jõutud uurimise käigus järeldusele, et tekib toodete defitsiit, kui Hiinast pärit import konkureerib hinnaga, mille puhul ei kehti dumpinguhind. Meetmed on kavandatud ja need loovad eeldatavasti võrdsed võimalused kõigile keraamiliste laua- ja kööginõude tarnijatele ja ei piira alusetult asjaomasest riigist pärit importi. Hinnakonkurentsi väidetava suurenemise osas pidasid seda positiivseks näiteks need asutused, millel on tavaliselt piiratud eelarve, nt tervishoiuasutused.
(214)
Rootsi ühing oli seisukohal, et meetmed avaldaksid negatiivset majanduslikku mõju Rootsi hulgi- ja jaemüügi sektoritele. Rootsi ühingu hinnangul tähendab see tööhõive vähenemist 2-3 % (noorte puhul rohkem) ja impordi vähenemist 20 % võrra. Sellegipoolest näib, et väidetav mõju on liialdatud. Sellega seoses väärib mainimist, et mitte ükski importija, kes on samal ajal jaemüüja ja kes tegi uurimise käigus märkusi, ei osutanud sellele, et dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise korral jätab ta oma tootevalikust välja kogu toote. Ühe importija tehtud prognoosid töökohtade kohta meetmete kehtestamise korral on peaaegu samaväärsed olukorraga, kui meetmeid ei kehtestata.
(215)
Hiina kaubanduskoda osutas Taani uuringule, mille kohaselt peavad liidu kasutajad maksma iga euro kohta, mille liidu tootjad saavad kaubanduse kaitsemeetmetelt, rohkem kui 60 korda enam. Kuid see väide on väga üldine, ei ole konkreetselt seotud selle uurimisega ja puuduvad tõendid selle kohta, et see võiks tõepoolest olla tingitud selle uurimise mõjust.
(216)
Maailma suurtele jaemüüjatele spetsiaalsete jaemüügi edendusmeetmete pakkuja väitis, et tema ettevõte vajas suuri tootekoguseid lühikese perioodi jooksul jaemüügi edendamiseks mõne kuu vältel. Selle osapoole arvates, kes hangib ligikaudu kaks kolmandikku toodetest Aasiast, eeskätt Hiinast, hävitaks oluline tollimaks tema suutlikkust müüa tulevikus edendamishinna eest. Tuleb tunnistada, et dumpinguvastane tollimaks võib sellist liiki äritegevust negatiivselt mõjutada. Kuid tollimaksu eesmärk ei ole välistada turult Hiina kaubad. Peale selle hõlmasid kolme viimase aasta jooksul liidu tootjad 33 % sellest, mida see osapool nimetas muutlikuks nõudluseks.
(217)
Selle põhjal ning praeguses esialgses etapis tehakse järeldus, et kasu, mida saadaks, hoides ära kahju käesoleva uurimise ülejäänud osale, kehtestades esialgsed meetmed asjaomase toote impordi suhtes, ei kaalu üles võimalikku negatiivset mõju teatavatele muudele majandussektoritele.
5. Tarbijate (kodumajapidamiste) huvid
(218)
Ükski lõpptarbijate huvisid otseselt esindav osapool, näiteks tarbijaühing, ei ole arvamust avaldanud.
(219)
Pidades silmas põhjenduses (202) mainitud avalikult kättesaadavaid andmeid, jõuti siiski esialgsele järeldusele, et meetmed kavandatava tollimaksu tasandil on turustusahelale vastuvõetavad ega põhjusta tarbijatele jaetasandil kõrgemaid hindu.
(220)
CCCLA ning mitme importijate ja jaemüüjate huvisid esindava osapoole hinnangul kannataksid dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise tõttu kõige rohkem ELi tarbijad. Liidus moodustavad suurema osa tarbijatest väikese sissetulekuga tarbijad, kellele saaksid osaks kitsam valik ja kõrgemad hinnad ilma ühegi lisaväärtuseta ning ajal, mil ELi majanduse olukord on habras. Väidetavalt on vaatlusalusel tootel psühholoogiline piirhind, mille ületamise korral tarbijad toodet ei ostaks. Teatavad tooteliigid kaoksid turult või asenduksid muust materjalist, näiteks plastist, melamiinist, metallist või puidust valmistatud toodetega. Üldjuhul oleksid need valikuvõimalused vähem keskkonnasõbralikud. Ühtlasi väideti, et tootevalik oleks piiratud, sest vaatlusalused importtooted, mis rahuldavad üle 60 % nõudlusest, kaoksid liidu turult, samas kui tarnete vähesus tõstaks hindu. Ühtlasi väitsid mõned osapooled, et kliendid sooritavad oma ostud lähiümbruses, kuid liidu tootjad ei suuda ega soovi pakkuda odavaid tooteid kohalikes müügipunktides. Asjaolu, et Saksa tootjad suudavad pakkuda suuremaid standardkoguseid madala hinnaga, ei rahulda liidu turgu, mis nõuab mitmekesisust ja järgib muutlikke moevoolusid. Mõnes vastuväites toonitatakse, et kui Hiina importtooted jäävad liidu turule, siis tõenäoliselt töötasude suurenemise tõttu Hiinas ja täiendavate tollimaksude tõttu väheneb oluliselt nende impordimaht ja tõuseb märkimisväärselt nende hind. Lisaks väideti, et kui toode ei ole taskukohane, ei jõua selle tootega seotud tarbimisharjumused uute põlvkondadeni.
(221)
Seoses tootevaliku kitsenemist käsitlevate seisukohtadega tuleb märkida, et uurimistulemuste kohaselt pakub asjakohane liidu tööstusharu väga laia valikut, mis on suunatud eri turulõikudele ja turustuskanalitele. Eelduste kohaselt aitavad meetmed liidu tööstusharul kogu oma potentsiaali ära kasutada ja turgu oma toodetega veelgi rikastada. Lisaks sellele ei ole ükski jaemüüjana tegutsev importija väitnud, et kaalub dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise puhul toote täielikku eemaldamist oma valikust.
(222)
Arvestades hinnatõusuga seotud väiteid, on uurimise eesmärk luua võrdsed tingimused, mitte kaotada Hiina kaupu liidu turult. Ühtegi piirhinda, mille ületamise korral tarbijad ei ostaks vaatlusaluseid tooteid, ei ole võimalik objektiivselt kindlaks määrata. Lisaks sellele, arvestades, et hinnakirjad on importijatele siduvad sageli vähemalt ühe aasta jooksul, ei saa üldjuhul eeldada, et hinnatõusud võiksid lühemas perspektiivis tarbijateni jõuda. Veelgi enam, arvestades meetmete taset ning impordihinna ja edasimüügihinna märkimisväärset erinevust, on ebatõenäoline, et kasutajad ja tarbijad maksaksid oluliselt kõrgemat hinda - tollimaks arvutatakse CIF-impordihinna põhjal ning jaemüügihind on impordihinna kordne. Seega, tõenäoliselt kannab turustusahel tollimaksu importijalt üle lõpptarbijale. Võimalikud hinnatõusud on väikesed ega mõjuta tarbija valikuid. Ei ole ette näha, et dumpinguvastased meetmed viiksid selleni, et uued põlvkonnad ei osta keraamilisi laua- ja kööginõusid. Lisaks tuleb märkida, et uurimistulemuste kohaselt suudab liidu tootmisharu pakkuda konkurentsivõimelisi hindu.
(223)
Samuti ei ole võimalik järeldada, et meetmed mõjutaksid märkimisväärselt köögi- või lauanõude valmistamiseks kasutatavaid materjale. Materjali liik ei ole alati peamine tegur näiteks keraamilise kingituseseme valikul. On siiski selge, et materjalid ei ole alati asendatavad: näiteks liidu õigusaktidega, mis käsitlevad toiduga kokkupuutuvaid materjale, on kehtestatud teatavad nõuded toiduainetega kokku puutuvate materjalide kohta. Märkimist väärib ka asjaolu, et üks tuntud importija, kes on ühtlasi jaemüüja, arvab samuti, et inimesed söövad jätkuvalt pigem keraamilistelt kui muudest materjalidest taldrikutelt, ning on oma laienemiskava ka vastavalt kohandanud.
(224)
Tarneprobleemidega seotud taotlused ei ole vastuvõetavad, sest ühelt poolt ei ole õiglaste hindadega võrdsete tingimuste loomine samaväärne Hiinast pärit impordi täieliku kaotamisega. Vastupidi, eelduste kohaselt saavad õiglasemast kaubandusest kasu kõik maailmataseme osapooled. Teiselt poolt tehti kindlaks, et praegune liidu tootmisharu suutlikkus katta tarnetega üks kolmandik liidu kogutarbimisest ei muuda aga ebaoluliseks asjaolu, et Hiinast pärit importtooted peaksid saabuma liidu turule dumpinguvastaste hindadega. Nii liidu tööstusharu ekspordijõudlus kui ka asjaolu, et kõnealune tootmisharu ei töötanud vaatlusalusel perioodil täie jõudlusega, osutavad sellele, et liidu valmistajad võiksid tõepoolest müüa rohkem liidu turul, juhul kui dumpinguhindadega import kõrvaldatakse. Viimane, kuid mitte vähem tähtis on asjaolu, et Hiina ei ole ainus liitu importimise allikas.
(225)
Nii ühes CCCLA mainitud Taani uurimuses kui ka ühe Rootsi ühingu osutatud uurimistöös väidetakse, et dumpinguvastased meetmed on üldjuhul tarbijatele kulukad. See väide on siiski väga üldine ega seostu konkreetselt käesoleva uurimisega, samuti puudub tõendusmaterjal, mis näitaks, et kõnealune väide võib mõjutada käesolevat uurimist.
(226)
Võttes arvesse eespool osutatut, jõuti esialgsele järeldusele, et meetmete kehtestamine ei mõjuta üldjuhul märkimisväärselt tarbijaid, näiteks kodumajapidamisi.
6. Järeldus liidu huvide kohta
(227)
Eespool osutatut silmas pidades ning tuginedes kättesaadavale teabele liidu huvide kohta, jõuti esialgsele järeldusele, et üldiselt puuduvad mõjuvad põhjused, mis takistaksid ajutiste meetmete kehtestamist Hiinast pärit keraamiliste laua- ja kööginõude impordi suhtes.
(228)
Käesolevat järeldust ei lükka ümber mitme osapoole kaalutlused, mille kohaselt dumpinguvastased tollimaksud kujutavad üldjuhul lõivsuhet seoses kõnealuste osapoolte jõupingutustega viia mõned liidu väärtused liiduvälistesse riikidesse, näiteks seoses tarnijate sotsiaalstandardite parandamisega, laste tööga või keskkonnaalaste ja üldiste arenguprogrammidega. Need küsimused ei tohi kahjustada avatud ja õiglast kaubandust, mis saavutatakse liidu toodangu kaitsmisega selliste rahvusvahelise kaubanduse moonutuste nagu dumpingu eest, kohaldades kaubanduse kaitsmiseks ette nähtud vahendeid vastavalt ELi õigusele ja WTO eeskirjadele.
(229)
Olenemata eespool osutatust, võib käesolev esialgne hinnang vajada edasist põhjalikku analüüsi, kui huvitatud osapooled on arvamust avaldanud.
G. AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED
1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase
(230)
Pidades silmas dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi, tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks liidu tootmisharule edasist kahju.
(231)
Kõnealuste meetmete taseme määramisel võeti arvesse kindlaks määratud dumpingumarginaale ning liidu tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära.
(232)
Dumpingu kahjustava mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu arvutamisel võeti arvesse, et meetmed peaksid võimaldama liidu tootmisharul katta tootmiskulusid ja saada sellist maksueelset kasumit, mille teenimine võiks olla mõeldav liidus seda liiki tootmisharus samasuguse toote müügi puhul tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Nagu on selgitatud eespool, põhjenduses 135, võib 6 %-list käibepõhist kasumimarginaali pidada sobivaks miinimumiks, mille liidu tootmisharu võiks kahjustava dumpingu puudumisel eeldatavalt saavutada.
(233)
Lähtuvalt sellest arvutati liidu tootmisharu samasuguse toote mittekahjustav hind. Kahjusid vältiva hinna saamiseks lahutati tegelik kasum tehasehinnast ja liideti eespool nimetatud 6 %-line kasumimarginaal sel viisil arvutatud liidu tööstusharu nullkasumiga müügi hinnale.
(234)
Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, milleks võrreldi Hiina Rahvavabariigi koostööd tegevate eksportivate tootjate kaalutud keskmist impordihinda, mis määratakse kindlaks hindade allalöömise määra arvutamiseks, mittekahjustava hinnaga, millega liidu tootmisharu müüs uurimisperioodil tooteid liidu turul. Seejärel väljendati selles võrdluses leitud kõik erinevused protsendimäärana keskmisest impordi CIF-koguhinnast.
2. Ajutised meetmed
(235)
Eelöeldut silmas pidades leiti, et algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt tuleks vastavalt väiksema tollimaksu reeglile kehtestada Hiina RVst pärit impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks dumpingu- või kahjumarginaali määrale, olenevalt sellest, kumb on madalam.
(236)
Lähtuvalt eespool osutatust vastavad kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu määrad antud juhul dumpingumarginaalile.
(237)
Käesoleva määrusega äriühingute suhtes kehtestatud individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks läbiviidud uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise käigus kindlaks nende äriühingute puhul. Kõnealuseid tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit Hiina Rahvavabariigist ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega nimetatud konkreetsed juriidilised isikud. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine äriühing, keda ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.
(238)
Kõik taotlused äriühingute suhtes kehtestatud individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade kohaldamiseks (nt pärast juriidilise isiku nime muutmist või uute tootmise või müügiga tegelevate üksuste loomist) tuleks viivitamata esitada komisjonile (12) koos kogu asjakohase teabega, eelkõige teabega muudatuste kohta äriühingu tegevuses seoses tootmise ning omamaise ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutusega või kõnealuste tootmis- ja müügiüksuste loomisega. Vajaduse korral muudetakse käesolevat määrust, ajakohastades nende äriühingute nimekirja, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.
(239)
Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, tuleks jääktollimaksu määra kohaldada mitte üksnes koostööst hoidunud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil liitu ei eksportinud.
(240)
Üks osapool taotles meetmete (kui üldse) kehtestamist miinimumhinna kujul. Kõnealune osapool väitis, et väärtuselised tollimaksud kahjustaksid eelkõige kliente, kes ostavad kõrge kvaliteedi ja/või suure kaaluga importtooteid. Uurimine näitas siiski, et meetmed ei oleks ühelgi muul kujul sobivamad, võttes arvesse tootevaliku ulatust.
(241)
Vastavalt eespool osutatule on dumpingu- ja kahjumarginaalid ning ajutised tollimaksumäärad järgmised:
Äriühing
Dumpingumarginaal
Kahju-marginaal
Ajutine tollimaksumäär
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd ja Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
45,3 %
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd ja Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Import & Export Co., Ltd
31,2 %
85,3 %
31,2 %
CHL International Ltd ja CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
109,3 %
30,0 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd ja Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
76,0 %
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
44,8 %
23,0 %
Kõik teised koostööd tegevad eksportivad tootjad
26,6 %
76,1 %
26,6 %
Kõik muud äriühingud
58,8 %
109,3 %
58,8 %
H. LÕPPSÄTE
(242)
Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamisteates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et käesolevas määruses tehtud järeldused tollimaksude kehtestamise kohta on esialgsed ning need võidakse lõplike meetmete kehtestamisel uuesti läbi vaadata,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Käesolevaga kehtestatakse dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit keraamiliste laua- ja kööginõude (v.a keraamilised noad), mis praegu klassifitseeritakse CN-koodide ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 ja ex 6912 00 90 (Euroopa ühenduste integreeritud tariifistiku (TARIC) koodide 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 ja 6912009010) alla, impordi suhtes.
2. Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ja lõikes 1 kirjeldatud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:
Äriühing
Tollimaks
TARICi lisakood
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
31,2 %
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
B353
I lisas loetletud äriühingud
26,6 %
B354
Kõik muud äriühingud
58,8 %
B999
3. Lõikes 2 nimetatud äriühingute suhtes kindlaksmääratud ajutisi dumpinguvastaseid tollimaksumäärasid kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tollile esitatakse II lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigi teiste äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumäära.
4. Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse Euroopa Liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.
5. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
1. Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud taotleda käesoleva määruse vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, esitada kirjalikult oma seisukohad ning taotleda komisjonilt ärakuulamist ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.
2. Nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 21 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud esitada arvamusi käesoleva määruse kohaldamise kohta ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuue kuu jooksul.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 14. november 2012