РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1075/2013 НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА
от 18 октомври 2013 година
относно статистиката на активите и пасивите на дружествата със специална инвестиционна цел, занимаващи се със секюритизационни транзакции
(преработен текст)
(ЕЦБ/2013/40)
УПРАВИТЕЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА,
като взе предвид Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка, и по-специално член 5 от него,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 2533/98 на Съвета от 23 ноември 1998 г. относно събирането на статистическа информация от Европейската централна банка (1), и по-специално член 5, параграф 1 и член 6, параграф 4 от него,
като взе предвид становището на Европейската комисия,
като има предвид, че:
(1)
Тъй като е необходимо Регламент (ЕО) № 24/2009 на Европейската централна банка от 19 декември 2008 г. относно статистиката на активите и пасивите на дружествата със специална инвестиционна цел, занимаващи се със секюритизационни транзакции (ЕЦБ/2008/30) (2) да бъде съществено изменен, по-специално с оглед на Регламент (ЕС) № 549/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно Европейската система от национални и регионални сметки в Европейския съюз (3), той следва да бъде преработен от съображения за яснота.
(2)
В член 2, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 2533/98 се предвижда, че за изпълнението на изискванията си за статистическа отчетност, Европейската централна банка (ЕЦБ), подпомагана от националните централни банки (НЦБ), има правото да събира статистическа информация от общата съвкупност от отчетни единици и съобразно нуждите за изпълнение на задачите на Европейската система на централните банки (ЕСЦБ). Съгласно член 2, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕО) № 2533/98 дружествата със специална инвестиционна цел, занимаващи се със секюритизационни транзакции (наричани по-долу „ДСИЦ“), са част от общата съвкупност от отчетни единици за целите на изпълнение на изискванията на ЕЦБ за статистическа отчетност, inter alia, в областта на паричната и финансовата статистика. Освен това член 3 от Регламент (ЕО) № 2533/98 изисква ЕЦБ да определи действителната съвкупност от отчетни единици в рамките на общата съвкупност от отчетни единици и ѝ дава право частично или изцяло да освободи конкретни категории отчетни единици от изпълнение на изискванията ѝ за статистическа отчетност.
(3)
Целта на данните за ДСИЦ е да се предоставят на ЕЦБ подходящи статистически данни за финансовите дейности на подсектора на ДСИЦ в държавите членки, чиято парична единица е еврото (наричани по-долу „държави членки от еврозоната“), които се разглеждат като една икономическа територия.
(4)
Предвид тесните връзки между секюритизационните дейности на ДСИЦ и парично-финансовите институции (ПФИ) се изисква последователно, допълващо се и интегрирано отчитане от ДСИЦ и ПФИ. Поради това е необходимо статистическата информация, предоставена в съответствие с настоящия регламент, да се разглежда заедно с изискванията за данни, предоставяни от ПФИ, относно секюритизирани кредити, както е установено в Регламент (ЕС) № 1071/2013 на Европейската централна банка от 24 септември 2013 г. относно баланса на сектор „Парично-финансови институции“ (ЕЦБ/2013/33) (4).
(5)
Интегрираният подход за отчитане на ДСИЦ и ПФИ и дерогациите, предвидени в настоящия регламент, целят минимизиране на разходите по отчитането за отчетните единици и избягване на застъпване при отчитането на статистическа информация от ДСИЦ и ПФИ.
(6)
НЦБ следва да бъдат оправомощени да освобождават ДСИЦ от изисквания за статистическа отчетност, които биха предизвикали неоснователно високи разходи, сравнени с тяхната статистическа полза.
(7)
Въпреки че регламентите, приети от ЕЦБ, съгласно член 34.1 от Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка (наричан по-долу „Устава на ЕСЦБ“), не създават права и не възлагат задължения на държавите членки, чиято парична единица не е еврото (наричани по-долу „държави членки извън еврозоната“), член 5 от Устава на ЕСЦБ се прилага както към държавите членки от еврозоната, така и към държавите членки извън еврозоната. Съображение 17 от Регламент (ЕО) № 2533/98 припомня, че член 5 от Устава на ЕСЦБ, заедно с член 4, параграф 3 от Договора за Европейския съюз, предполага задължение за организиране и прилагане на национално равнище на всички мерки, които държавите членки извън еврозоната считат за уместни при събирането на статистическата информация, необходима за изпълнение на изискванията на ЕЦБ за статистическа отчетност, както и своевременната им подготовка в областта на статистиката, за да станат държави членки от еврозоната.
(8)
Следва да се прилагат стандартите за защита и използване на поверителна статистическа информация, установени в член 8 от Регламент (ЕО) № 2533/98.
(9)
Член 7, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 2533/98 предвижда, че ЕЦБ има правомощието да налага санкции на отчетните единици, които не спазват изискванията за статистическа отчетност, посочени в регламенти или решения на ЕЦБ,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Определения
За целите на настоящия регламент:
1.
„ДСИЦ“ означава предприятие, което е създадено съгласно националното право или правото на Съюза по силата на едно от следните:
i)
договорно право, като взаимен фонд, управляван от управляващи дружества;
ii)
право за доверително управление;
iii)
дружествено право, като акционерно дружество или дружество с ограничена отговорност;
iv)
друг подобен механизъм;
и чиято основна дейност отговаря едновременно на следните два критерия:
а)
предприятието възнамерява да извършва или извършва една или повече секюритизационни транзакции и структурата му е предназначена да изолира задълженията за плащане на предприятието от тези на инициатора, или на застрахователното, или презастрахователното предприятие; и
б)
предприятието емитира или възнамерява да емитира дългови ценни книжа, други дългови инструменти, дялови единици на секюритизационни фондове и/или финансови деривати (наричани по-долу „инструментите за финансиране“) и/или юридически или икономически притежава или може да притежава базови активи, използвани при емитиране на инструменти за финансиране, които се предлагат за продажба на обществеността или са продадени на базата на частни емисии.
Това определение не включва:
а)
парично-финансови институции (ПФИ), както са определени в член 1 от Регламент (ЕС) № 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33);
б)
инвестиционни фондове (ИФ), както са определени в член 1 от Регламент (ЕС) № 1073/2013 на Европейската централна банка от 18 октомври 2013 г. относно статистиката на активите и пасивите на инвестиционните фондове (ЕЦБ/2013/38) (5);
в)
застрахователни предприятия или презастрахователни предприятия, както са определени в член 13 от Директива 2009/138/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 25 ноември 2009 г. относно започването и упражняването на застрахователна и презастрахователна дейност (Платежоспособност II) (6);
г)
лица, управляващи алтернативни инвестиционни фондове, които управляват и/или предлагат алтернативни инвестиционни фондове, както са определени в член 4, параграф 1 от Директива 2011/61/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 8 юни 2011 г. относно лицата, управляващи алтернативни инвестиционни фондове, които попадат в приложното поле на Директива 2011/61/ЕС съгласно член 2 от нея (7);
2.
„секюритизация“ означава транзакция или схема, при която лице, което е отделено от инициатора или застрахователно или презастрахователно предприятие, и е създадено за, или обслужва целта на транзакцията или схемата, емитира инструменти за финансиране за инвеститори, и е изпълнено едно или повече от следните:
а)
актив или съвкупност от активи, или част от тях, е прехвърлен на лице, което е отделено от инициатора и е създадено за, или обслужва целта на транзакцията или схемата, или чрез прехвърляне на правото на собственост или правото на ползване върху тези активи от инициатора, или чрез синдикиране;
б)
кредитният риск на актива или съвкупността от активи, или част от тях, е прехвърлен чрез използването на кредитни деривати, гаранции или друг подобен механизъм на инвеститорите в инструментите за финансиране, емитирани от лице, което е отделено от инициатора и е създадено за, или обслужва целта на транзакцията или схемата;
в)
застрахователните рискове са прехвърлени от застрахователно или презастрахователно предприятие на отделено лице, което е създадено за, или обслужва целта на транзакцията или схемата, при което лицето изцяло финансира своята експозиция към такива рискове чрез емитиране на инструменти за финансиране, а правата за изплащане на инвеститорите в тези инструменти са подчинени на презастрахователните задължения на лицето;
Когато са емитирани такива инструменти за финансиране, те не представляват задължения за плащане на инициатор или застрахователно или презастрахователно предприятие;
3.
„инициатор“ означава лицето, прехвърлящо активи или съвкупност от активи, и/или кредитния риск на активите или на съвкупността от активи на секюритизационната структура;
4.
„отчетна единица“ има същото значение, както е определено в член 1 от Регламент (ЕО) № 2533/98;
5.
„резидент“ има същото значение, както е определено в член 1 от Регламент (ЕО) № 2533/98. За целите на настоящия регламент, ако за юридическо лице липсва физическо измерение, неговото постоянно пребиваване се определя от икономическата територия, съгласно чието право е учредено лицето. Ако лицето не е формално учредено, за критерий се използва юридическото седалище, по-точно държавата, чиято правна система урежда създаването и съществуването на лицето;
6.
„съответна НЦБ“ е НЦБ на държава членка от еврозоната, в която ДСИЦ е резидент;
7.
„предприемане на дейност“ означава всяка дейност, включително всякакви подготвителни мерки, свързани със секюритизацията, различни от самото установяване на лице, което не се очаква да започне секюритизационна дейност в следващите шест месеца. Всяка дейност, започната от ДСИЦ, след като секюритизационната дейност става обозрима, означава предприемане на дейност.
Член 2
Съвкупност от отчетни единици
1. ДСИЦ резиденти на територията на държави членки от еврозоната образуват общата съвкупност от отчетни единици. Общата съвкупност от отчетни единици подлежи на задължението, установено в член 3, параграф 2.
2. Действителната съвкупност от отчетни единици се състои от общата съвкупност от отчетни единици, с изключение на тези ДСИЦ, които съгласно член 5, параграф 1, буква в) са изцяло освободени от изисквания за статистическа отчетност. Действителната съвкупност от отчетни единици подлежи на изискванията за статистическа отчетност, установени в член 4, като се спазват дерогациите, установени в член 5. ДСИЦ, които са задължени да отчитат своите годишни финансови отчети съгласно член 5, параграф 3 или към които се прилагат ad hoc отчетни задължения съгласно член 5, параграф 5, образуват също част от действителната съвкупност от отчетни единици.
3. Ако ДСИЦ не е юридическо лице съгласно неговото национално право, лицата, които са правно овластени да представляват ДСИЦ, или при липса на формално представителство - лицата, които съгласно приложимото национално право носят отговорност за действията на ДСИЦ, се считат за отчетни единици съгласно настоящия регламент.
Член 3
Списък на ДСИЦ за статистически цели
1. Изпълнителният съвет съставя и поддържа за статистически цели списък на ДСИЦ, които образуват общата съвкупност от отчетни единици, към които се прилага настоящият регламент. ДСИЦ представят на НЦБ данните, които НЦБ изискват в съответствие с Насоки ЕЦБ/2007/9 от 1 август 2007 г. относно паричната статистика и статистиката на финансовите институции и пазари (8). НЦБ и ЕЦБ правят достъпни този списък и неговите актуализации в подходяща форма, включително по електронен път, чрез интернет или, по искане от съответната отчетна единица, на хартия.
2. ДСИЦ информира съответната НЦБ за своето съществуване в срок до една седмица от датата, на която ДСИЦ е предприело дейност, независимо от това дали очаква да бъде обект на някое от изискванията за статистическа отчетност съгласно настоящия регламент.
3. Ако последният достъпен електронен вариант на посочения в параграф 1 списък е неточен, ЕЦБ не налага санкции на отчетна единица, която не е изпълнила надлежно изискванията за статистическа отчетност, доколкото изискването, посочено в параграф 2, е изпълнено и отчетната единица е разчитала добросъвестно на неправилния списък.
Член 4
Тримесечни изисквания за статистическа отчетност и правила за отчитане
1. Действителната съвкупност от отчетни единици предоставя на съответната НЦБ, на тримесечие, данни за салдата, финансовите транзакции и отписванията/намаляванията на стойността на активите и пасивите на ДСИЦ, в съответствие с приложения I и II.
2. НЦБ могат да събират статистическата информация за емитирани и притежавани от ДСИЦ ценни книжа, необходима за изпълнение на изискванията за статистическа отчетност по параграф 1, на база ценна книга по ценна книга, доколкото данните, посочени в параграф 1, могат да се извлекат съгласно минималните статистически стандарти, определени в приложение III. Без да се засягат изискванията за своевременност, изложени в член 6, НЦБ могат да изискват предоставянето на данни ценна книга по ценна книга за финансови транзакции с ценни книжа, притежавани от ДСИЦ в съответствие с един от подходите, посочени в приложение I, част I, раздел 2 от Регламент (ЕС) № 1011/2012 на Европейската централна банка (ЕЦБ/2012/24) (9).
3. Без да се засягат правилата за отчитане, установени в приложение II, всички активи и пасиви на ДСИЦ се отчитат съгласно настоящия регламент в съответствие с правилата за отчитане, установени в съответното национално законодателство, транспониращо Директива 86/635/ЕИО на Съвета от 8 декември 1986 г. относно годишните счетоводни отчети и консолидираните счетоводни отчети на банки и други финансови институции (10). Счетоводните правила от съответното национално законодателство, транспониращо Четвърта директива 78/660/ЕИО на Съвета от 25 юли 1978 г., приета на основание член 54, параграф 3, буква ж) от Договора, относно годишните счетоводни отчети на някои видове дружества (11), се прилагат за ДСИЦ, които не попадат в обхвата на националното законодателство, транспониращо Директива 86/635/ЕИО. Всички други относими национални или международни счетоводни стандарти или практики се прилагат за ДСИЦ, които не попадат в националното законодателство, транспониращо някоя от тези директиви.
4. Когато параграф 3 изисква отчитането на инструменти на база преоценка по текуща пазарна цена, НЦБ могат да освободят ДСИЦ от отчитането на тези инструменти на база преоценка по текуща пазарна цена, ако възникналите разходи за ДСИЦ биха били неоснователно високи. В този случай ДСИЦ прилагат оценката, използвана за целите на инвеститорските доклади.
5. Когато съгласно националните пазарни практики, наличните данни се отнасят до някоя дата в рамките на тримесечието, НЦБ могат да разрешат на отчетните единици да отчитат тези тримесечни данни, ако данните са съвместими и ако са взети предвид големите транзакции, настъпили между тази дата и края на тримесечието.
6. Вместо да предоставят данните за финансовите транзакции, посочени в параграф 1, отчетните единици могат, съгласувано със съответната НЦБ, да предоставят корекции от преоценка и други изменения в обема, които позволяват НЦБ да извлече финансовите транзакции.
7. Вместо да предоставят данни за отписвания/намалявания на стойността, посочени в параграф 1, отчетната единица може, съгласувано със съответната НЦБ, да предостави друга информация, която позволява на НЦБ да извлече необходимите данни за отписвания/намалявания на стойността.
Член 5
Дерогации
1. НЦБ могат да предоставят дерогации от изискванията за статистическа отчетност, посочени в член 4, както следва:
а)
За кредити, предоставени от ПФИ от еврозоната, с разбивка по матуритет, сектор и резидентност на длъжниците, и където ПФИ продължават да обслужват секюритизираните кредити по смисъла на Регламент (ЕС) № 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33), НЦБ могат да предоставят на ДСИЦ дерогации от отчитането на данни за тези кредити. Регламент (ЕС) № 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33) предвижда тези данни да се отчитат.
б)
НЦБ могат да освободят ДСИЦ от всички изисквания за статистическа отчетност, посочени в приложение I, освен от задължението да отчитат на тримесечие данни за салдата на общите активи в края на тримесечието, при условие че ДСИЦ, които допринасят за тримесечната сметка за агрегирани активи, представляват най-малко 95 % от общите активи по салда на ДСИЦ във всяка държава членка от еврозоната. НЦБ проверяват своевременно изпълнението на това условие, за да разрешат или оттеглят, ако е необходимо, всяка дерогация с действие от началото на всяка календарна година.
в)
Доколкото данните, посочени в член 4, могат да се извлекат, съгласно минималните статистически стандарти, описани в приложение III, от други статистически, публични или надзорни източници на данни и без да се засягат букви а) и б), НЦБ могат, след консултиране с ЕЦБ, изцяло или частично да освободят отчетните единици от изискванията за статистическа отчетност, посочени в приложение I.
2. ДСИЦ могат да изберат, с предварителното съгласие на съответната НЦБ, да не използват дерогациите, посочени в параграф 1, и вместо това да изпълнят пълните изисквания за статистическа отчетност, определени в член 4.
3. ДСИЦ, които се ползват от дерогация по смисъла на параграф 1, буква в), предоставят годишните си счетоводни отчети на съответната НЦБ, ако те не са достъпни от публични източници, в рамките на шест месеца след края на отчетния период или възможно най-рано след това, съгласно приложимата национална правна практика, където ДСИЦ е резидент. Съответната НЦБ уведомява тези ДСИЦ, спрямо които се прилага това изискване за отчетност.
4. Съответната НЦБ оттегля дерогацията, установена в параграф 1, буква в), ако данните от статистически стандарти, сравними с тези, посочени в настоящия регламент, не са били предоставени навреме на съответната НЦБ за три последователни отчетни периода, независимо от всяко неизпълнение, по причина на съответното ДСИЦ. ДСИЦ започва отчитането на данни, както е посочено в член 4, не по-късно от три месеца от датата, на която съответната НЦБ е уведомила отчетните единици, че дерогацията е оттеглена.
5. Без да се засяга параграф 3, за да се отговори на изискванията, посочени в настоящия регламент, НЦБ могат да отправят ad hoc изисквания за статистическа отчетност към ДСИЦ, на които са предоставени дерогации по смисъла на параграф 1, буква в). ДСИЦ отчитат информацията, поискана на ad hoc база, в рамките на 15 работни дни след искането, направено от съответната НЦБ.
Член 6
Срокове
НЦБ представят на ЕЦБ данни за агрегирани тримесечни активи и пасиви, покриващи позициите на резидентни ДСИЦ, до края на работния ден на 28-ия работен ден, следващ края на тримесечието, за което се отнасят данните. НЦБ определят крайни срокове за получаване на данни от отчетните единици.
Член 7
Минимални стандарти и национални правила за отчитане
1. Отчетните единици спазват изискванията за статистическа отчетност, приложими спрямо тях, в съответствие с минималните стандарти за предаване, точност, съответствие с понятия и ревизии, предвидени в приложение III.
2. НЦБ определят и прилагат, в съответствие с националните изисквания, правилата за отчитане, които да бъдат спазвани от действителната съвкупност от отчетни единици. НЦБ гарантират, че тези правила за отчитане осигуряват изискуемата статистическа информация и позволяват точна проверка за съответствие с концепции и с минималните стандарти за предаване, точност и ревизии, предвидени в приложение III.
Член 8
Проверка и принудително събиране
НЦБ упражняват правото да проверяват или да събират принудително информацията, която отчетните единици трябва да предоставят съгласно настоящия регламент, без да се засяга правото на ЕЦБ тя самата да упражнява тези права. По-специално, НЦБ упражняват това право, когато дадена институция, включена в действителната съвкупност от отчетни единици, не покрива минималните стандарти за предаване, точност, съответствие с понятия и ревизии, предвидени в приложение III.
Член 9
Първо отчитане
1. Първото отчитане започва с тримесечни данни за четвъртото тримесечие на 2014 г.
2. Когато отчитат данни за първи път, ДСИЦ, които предприемат дейност след 31 декември 2014 г., предоставят данни на тримесечие, започвайки от началото на секюритизационната дейност.
3. Когато отчитат данни за първи път, ДСИЦ, които предприемат дейност преди приемане на еврото в тяхната държава членка след 31 декември 2014 г., предоставят данни на тримесечие, от референтния период, през който държавата членка е приела еврото. За референтния период, през който държавата членка е приела еврото, ДСИЦ отчита само салда.
Член 10
Отмяна
1. Регламент (ЕО) № 24/2009 (ЕЦБ/2008/30) се отменя, считано от 1 януари 2015 година.
2. Позоваванията на отменения регламент се считат за позовавания на настоящия регламент.
Член 11
Заключителна разпоредба
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 януари 2015 година.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко в държавите членки в съответствие с Договорите.
Съставено във Франкфурт на Майн на 18 октомври 2013 година.
EUROOPA KESKPANGA MÄÄRUS (EL) nr 1075/2013,
18. oktoober 2013,
väärtpaberistamise tehingutes osalevate finantsvahendusettevõtete varade ja kohustuste statistika kohta
(uuesti sõnastatud)
(EKP/2013/40)
EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 5,
võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr 2533/98 statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt (1), eelkõige selle artikli 5 lõiget 1 ja artikli 6 lõiget 4,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni arvamust,
ning arvestades järgmist:
(1)
Kuna Euroopa Keskpanga 19. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 24/2009 (väärtpaberistamise tehingutes osalevate finantsvahendusettevõtete varade ja kohustuste statistika kohta) (EKP/2008/30) (2) tuleb oluliselt muuta, eelkõige võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 549/2013 Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (3), tuleb määrus selguse huvides ümber sõnastada.
(2)
Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 2 lõikes 1 sätestatakse, et EKP statistiliste andmete esitamise nõuete täitmiseks on Euroopa Keskpangal (EKP) õigus riikide keskpankade (RKPd) abiga koguda vaadeldavalt andmeid esitavalt üldkogumilt statistilist teavet Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) ülesannete täitmiseks vajalikul määral. Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 2 lõike 2 punktist a tuleneb, et väärtpaberistamise tehingutes osalevad finantsvahendusettevõtted (financial vehicle corporations engaged in securitisation transactions) (edaspidi FVCd) kuuluvad andmeid esitava üldkogumi hulka EKP statistikaaruandluse nõuete täitmise eesmärgil, sh rahandus- ja finantsstatistika valdkonnas. Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 3 kohaselt peab EKP kindlaks määrama tegeliku andmeid esitava üldkogumi vaadeldavas üldkogumis ja ta võib teatavad andmeesitajate klassid osaliselt või täielikult statistikaaruandluse nõudest vabastada.
(3)
FVC andmete põhieesmärk on anda EKP-le piisav statistika FVCde allsektori finantstegevuse kohta ühtse majandusterritooriumina käsitletavates liikmesriikides, mille rahaühik on euro (edaspidi „euroala liikmesriigid”).
(4)
Võttes arvesse tihedat seost FVCde ja rahaloomeasutuste (RAd) väärtpaberistamise tegevuse vahel, on vajalik RAde ja FVCde ühetaoline, üksteist täiendav ja integreeritud aruandlus. Seetõttu tuleb käesoleva määruse alusel esitatavat statistilist teavet vaadelda koosmõjus RAde andmenõuetega väärtpaberistatud laenude kohta, mis on sätestatud Euroopa Keskpanga 24. septembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1071/2013 rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (EKP/2013/33) (4).
(5)
Käesoleva määrusega kehtestatud FVCde ja RAde integreeritud statistikaaruandluse meetodite ning erandite eesmärgiks on andmeesitajate aruandluskoormuse vähendamine ning FVCde ja RAde statistikaaruandluse kattuvuste kõrvaldamine.
(6)
RKPdel peaks olema võimalus vabastada FVCd aruandlusnõuetest, kui see on ebamõistlikult kulukas, võrreldes nendest saadava statistilise kasuga.
(7)
Kuigi Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri”) artikli 34.1 alusel EKP poolt vastu võetud määrused ei anna mis tahes õigusi ega pane mis tahes kohustusi liikmesriikidele, mille rahaühik ei ole euro (edaspidi „euroalavälised liikmesriigid”), kohaldatakse EKPSi põhikirja artiklit 5 nii euroala kui ka euroalaväliste liikmesriikide suhtes. Määruse (EÜ) nr 2533/98 põhjenduses 17 osutatakse asjaolule, et EKPSi põhikirja artiklist 5 koosmõjus Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikega 3 tuleneb kohustus kavandada ja võtta riigi tasandil kõik euroalaväliste liikmesriikide poolt kohaseks peetud meetmed statistika kogumiseks, mis on vajalikud EKP statistikaaruandluse nõuete täitmiseks, ning teha statistika valdkonnas õigeaegselt ettevalmistusi, et saada euroala liikmesriikideks.
(8)
Kohaldatakse konfidentsiaalse statistilise teabe kaitsele ja kasutamisele määruse (EÜ) nr 2533/98 artiklis 8 sätestatud standardeid.
(9)
Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 7 lõike 1 kohaselt on EKP-l pädevus kohaldada sanktsioone nende andmeesitajate suhtes, kes ei täide EKP määrustest või otsustest tulenevaid statistikaaruandluse kohustusi,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
1)
„FVC” - ettevõtja, kes on asutatud liidu või riigi õiguse kohaselt järgmisel alusel:
i)
lepinguõigus (ühine halduri poolt juhitud fond);
ii)
avatud investeerimisfondide õigus (trust law);
iii)
äriõigus (kui on tegemist aktsiaseltsi või osaühinguga);
iv)
muu samalaadne mehhanism
ning kelle põhitegevus vastab järgmistele kriteeriumitele:
a)
ta teeb või kavatseb teha ühe või mitu väärtpaberistamise tehingut ja tema struktuuri eesmärgiks on isoleerida ettevõtja maksekohustused algataja, kindlustusandja või edasikindlustusandja maksekohustustest ja
b)
ta emiteerib või kavatseb emiteerida võlaväärtpabereid, muid võlainstrumente, väärtpaberistamise fondi osakuid ja/või tuletisinstrumente (edaspidi „rahastamisvahendid”) ja/või ta omab või võib omada õiguslikus või majanduslikus mõttes varasid, mis on alusavaraks rahastamisvahendite avalikul või suunatud emissioonil.
Mõiste ei hõlma järgmist:
a)
rahaloomeasutused (RAd) määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) artikli 1 tähenduses;
b)
investeerimisfondid (IFd) Euroopa Keskpanga 18. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 1073/2013 (investeerimisfondide varade ja kohustuste kohta) (EKP/2013/38) (5) artikli 1 tähenduses;
c)
kindlustusandjad ja edasikindlustusandjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/138/EÜ (kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II)) (6) artikli 13 tähenduses;
d)
alternatiivsete investeerimisfondide valitsejad, kes juhivad ja/või turustavad alternatiivseid investeerimisfonde kooskõlas määratlusega Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/61/EL (alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta) (7) artikli 4 lõikes 1 ning kes on hõlmatud direktiiviga 2011/61/EL selle artikli 2 kohaselt;
2)
„väärtpaberistamine” (securitisation) - tehing või skeem, mille puhul üksus, mis on algatajast, kindlustusandjast või edasikindlustusandjast eraldatud ja mis on loodud või tegutseb asjaomase tehingu või skeemi eesmärgil, emiteerib rahastamisvahendeid investoritele, ja mille puhul esineb üks või enam järgmist asjaolu:
a)
vara või varade kogum või selle osa kantakse üle üksusele, mis on algatajast eraldatud ja mis on loodud või tegutseb asjaomase tehingu või skeemi eesmärgil kas varade omandiõiguse või omandiosaluse üleandmisega algatajalt või muu osalemise kaudu;
b)
vara või varade kogumi või selle osa krediidirisk kantakse üle algatajast eraldatud ning asjaomase tehingu või skeemi eesmärgil loodud või tegutseva üksuse poolt emiteeritud rahastamisvahenditesse investeerijatele krediididerivaatide, tagatiste või muu samalaadse mehhanismi kaudu;
c)
kindlustusriskid kantakse üle kindlustusandjalt või edasikindlustusandjalt eraldi üksusele, mis on loodud või tegutseb asjaomase tehingu või skeemi eesmärgil ning mille puhul nimetatud üksus täielikult finantseerib osutatud riski läbi rahastamisvahendite emissiooni ning osutatud rahastamisvahenditesse investeerijate huvid allutatakse nimetatud üksuse edasikindlustuskohustustele.
Kui sellised rahastamisvahendid emiteeritakse, ei kaasne sellega algataja, kindlustusandja või edasikindlustusandja maksekohustust;
3)
„algataja” (originator) - vara või varade kogumi ja/või vara või varade kogumi krediidiriski väärtpaberistamise struktuurile ülekandja;
4)
„andmeesitaja” (reporting agent) - mõistet kasutatakse määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 1 tähenduses;
5)
„resident” (resident) - mõistet kasutatakse määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 1 tähenduses. Käesoleva määruse eesmärgil ning juhul, kui juriidilisel isikul puudub mis tahes füüsiline mõõde, määratakse residentsus selle majandusterritooriumi alusel, mille õigusaktide alusel on üksus asutatud. Juhul kui üksust ei ole asutatud, kasutatakse kriteeriumina asukohta, s.o riik, mille õigusaktide alusel on üksus alustanud ja tegutseb;
6)
„asjaomane RKP” (relevant NCB) - selle euroala liikmesriigi RKP, mille resident on asjaomane FVC;
7)
„tegevuse alustamine” (taking up business) - mis tahes tegevus, sh mis tahes ettevalmistavad meetmed, mis on seotud väärtpaberistamisega ega piirdu üksnes sellise üksuse asutamisega, mille puhul ei eeldata väärtpaberistamise tegevuse alustamist järgmise kuue kuu jooksul. Mis tahes tegevus, mida FVC alustab pärast väärtpaberistamise tegevuse prognoositavaks muutumist, tähendab tegevuse alustamist.
Artikkel 2
Andmeid esitav üldkogum
1. FVCd, kes on euroala liikmesriigi residendid, moodustavad vaadeldava andmeid esitava üldkogumi. Vaadeldava andmeid esitava üldkogumi suhtes kohaldatakse artikli 3 lõikes 2 sätestatud kohustusi.
2. Tegeliku andmeid esitava üldkogumi moodustab vaadeldav andmeid esitav üldkogum, millest on välja arvatud need FVCd, kes on täielikult statistikaaruandluse nõuetest vabastatud artikli 5 lõike 1 punkti c alusel. Tegeliku andmeid esitava üldkogumi suhtes kohaldatakse artiklis 4 sätestatud statistikaaruandluse nõudeid, võttes arvesse artiklis 5 sätestatud erandeid. FVCd, kes peavad esitama oma aastaaruande artikli 5 lõike 3 alusel või kelle suhtes kohaldatakse ad hoc aruandluskohustust artikli 5 lõike 5 alusel, kuuluvad samuti tegelikku andmeid esitavasse üldkogumisse.
3. Juhul kui FVC ei ole oma riigi seaduste kohaselt juriidiline isik, käsitatakse käesoleva määruse alusel andmeesitajatena FVC seaduslikke esindajaid või, nende puudumisel, isikuid, kes kohaldatavate riigi seaduste kohaselt vastutavad FVC tegevuse eest.
Artikkel 3
Statistilistel eesmärkidel koostatud FVCde nimekiri
1. EKP juhatus koostab ja muudab statistilistel eesmärkidel peetavat selliste FVCde nimekirja, mis moodustavad käesoleva määruse kohaselt vaadeldava andmeid esitava üldkogumi. FVCd esitavad RKPdele andmed, mis tuleb RKPdele esitada kooskõlas 1. augusti 2007. aasta suunisega EKP/2007/9 rahandusstatistika ning finantsasutuste ja -turgude statistika kohta (8). RKPd ja EKP võimaldavad juurdepääsu nimekirjale ja selle ajakohastustele kohasel viisil, sh elektrooniliste vahenditega, interneti kaudu või asjaomaste andmeesitajate taotluse korral paberkandjal.
2. FVC peab asjaomasele RKP-le oma olemasolust teatama ühe nädala jooksul alates FVC poolt tegevuse alustamisest, olenemata sellest, kas ta eeldab statistikaaruandluse kohustust käesoleva määruse alusel.
3. Kui lõikes 1 osutatud nimekirja viimane kättesaadav elektrooniline versioon on ebatäpne, ei rakenda EKP sanktsioone ühegi andmeesitaja suhtes, kes ei ole oma statistikaaruandluse kohustust nõuetekohaselt täitnud, kui lõikes 2 osutatud nõue on täidetud ja andmeesitaja tugines ebatäpsele nimekirjale heauskselt.
Artikkel 4
Statistikaaruandluse kvartalinõuded ja aruandlusreeglid
1. Tegelik andmeid esitav üldkogum esitab asjaomasele RKP-le andmed seisude, finantsvoogude ja FVCde varade ja kohustuste kustutamiste / väärtuse vähendamiste kohta kord kvartalis kooskõlas I ja II lisaga.
2. RKPd võivad väärtpaberite kaupa (security-by-security basis) lõikes 1 sätestatud statistikaaruandluse nõuete täitmiseks vajalikku statistilist teavet FVCde poolt emiteeritud ja hoitavate väärtpaberite kohta koguda ulatuses, milles lõikes 1 osutatud andmeid saab tuletada vastavalt III lisas määratletud statistika miinimumnõuetele. Ilma, et see mõjutaks artiklis 6 sätestatud tähtajalisuse nõudeid, võivad RKPd nõuda väärtpaberite kaupa andmete esitamist FVCde poolt hoitavate võlaväärtpaberite finantsvoogude kohta ühe Euroopa Keskpanga määruse (EL) nr 1011/2012 (EKP/2012/24) (9) I lisa 1. osa punktis 2 nimetatud meetodi põhjal.
3. Ilma et see mõjutaks II lisas sätestatud aruandlusreegleid, tuleb aruandlus käesoleva määruse alusel kõikide FVCde varade ja kohustuste kohta esitada kooskõlas riigi õigusaktidega, millega võetakse üle nõukogu 8. detsembri 1986. aasta direktiiv 86/635/EMÜ pankade ja muude rahaasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta (10). Vastavas riigi õigusaktis, millega võetakse üle nõukogu 25. juuli 1978. aasta neljas direktiiv 78/660/EMÜ (mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid) (11), sätestatud raamatupidamisreegleid kohaldatakse nende FVCde suhtes, kes jäävad välja riigi selle õigusakti kohaldamisalast, millega võetakse üle direktiiv 86/635/EMÜ. Selliste FVCde suhtes, kes jäävad välja nende riigi õigusaktide kohaldamisalast, millega võetakse üle osutatud direktiivid, kohaldatakse mis tahes muid asjaomaseid riigi või rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid või tava.
4. Juhul kui lõike 3 kohaselt tuleb instrumentide aruandlus esitada turuväärtuse meetodil, võivad RKPd vabastada FVCd instrumentide aruandluse esitamisest turuväärtuse meetodil, kui FVCde kulud oleksid ebamõistlikult suured. Sel juhul peavad FVCd kohaldama investoritele mõeldud aruannetes kasutatud hindamist.
5. Juhul kui riigisisese turutava kohaselt on kättesaadavate andmete viitekuupäev kvartali sees, võivad RKPd lubada andmeesitajatel esitada neid kvartaliandmeid, kui andmed on võrreldavad ja arvesse võetakse olulisi finantsvooge, mis toimuvad selle kuupäeva ja kvartalilõpu vahel.
6. Selle asemel, et esitada andmed lõikes 1 osutatud finantsvoogude kohta, võivad andmeesitajad kokkuleppel asjaomase RKPga esitada andmed ümberhindluskorrigeerimiste ja muude mahumuutuste kohta, mis võimaldavad RKP-l finantsvood tuletada.
7. Lõikes 1 osutatud kustutamiste / väärtuse vähendamise kohta andmete esitamise asemel võib andmeesitaja kokkuleppel asjaomase RKPga esitada muud teavet, millest RKP saab tuletada nõutavad andmed kustutamiste / väärtuse vähendamise kohta.
Artikkel 5
Erandid
1. RKPd võivad teha artiklis 4 sätestatud statistikaaruandluse nõuetest erandeid vastavalt järgmisele:
a)
RKPd võivad teha FVCdele erandeid aruandluses laenude kohta, mis on antud euroala RAde poolt jaotustega tähtaja, sektori ja võlgniku residentsuse kaupa, kui RAd jätkavad väärtpaberistatud vara teenindamist määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) tähenduses. Need andmed esitatakse määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) kohaselt;
b)
RKPd võivad teha erandeid I lisas sätestatud kõikidest statistikaaruandluse nõuetest, v.a kohustusest esitada kvartaalselt kvartalilõpu seisude andmed kogu vara kohta, juhul kui FVCd, kes esitavad andmeid varade ja kohustuste agregeeritud kvartalikonto jaoks, moodustavad vähemalt 95 % kõikidest FVCde varade seisudest igas euroala liikmesriigis. RKPd kontrollivad selle tingimuse täitmist õigeaegselt, et iga kalendriaasta alguses saaks vajaduse korral tehtud või tühistatud erandid jõustada;
c)
juhul kui artiklis 4 osutatud andmeid saab kooskõlas III lisas määratletud statistika miinimumnõuetega tuletada muudest statistika, avalikkuselt kogutavatest või järelevalvega seotud andmeallikatest, ilma et see mõjutaks punkte a ja b, võivad RKPd pärast EKPga konsulteerimist andmeesitajad täielikult või osaliselt I lisas sätestatud statistikaaruandluse nõuetest vabastada.
2. Eelneval kokkuleppel asjaomase RKPga võivad FVCd soovi korral lõikes 1 osutatud erandeid mitte kasutada ja täita artiklis 4 sätestatud statistikaaruandluse nõudeid täielikult.
3. Juhul kui FVC aastaaruanne ei ole avaldatud, peavad FVCd, kes kasutavad lõike 1 punktis c sätestatud erandit, esitama aastaaruande asjaomasele RKP-le kuue kuu jooksul pärast vaatlusperioodi lõppu või varaseimal hetkel pärast seda kooskõlas kehtiva õiguskorraga riigis, kus FVC on resident. Asjaomane RKP teavitab FVCsid, kelle suhtes seda aruandluse nõuet kohaldatakse.
4. Asjaomane RKP tühistab lõike 1 punktis c sätestatud erandi, kui andmed käesolevas määruses kirjeldatud statistikanõuetega võrreldaval alusel ei ole olnud asjaomasele RKP-le õigel ajal kättesaadavad kolmel järjestikusel aruandlusperioodil, olenemata sellest, kas tegemist oli FVC veaga. FVCd alustavad artiklis 4 sätestatud andmete aruandlusega hiljemalt kolm kuud pärast kuupäeva, mil asjaomane RKP on andmeesitajale teatanud erandi tühistamisest.
5. Ilma et see piiraks lõiget 3, samuti käesoleva määruse nõuete täitmiseks, on RKPdel õigus esitada FVCdele, kellele on tehtud erand lõike 1 punkti c mõttes, ad hoc statistikaaruandluse nõudeid. FVCd peavad ad hoc nõutava teabe esitama 15 tööpäeva jooksul pärast asjaomase RKP taotlust.
Artikkel 6
Tähtajalisus
RKPd esitavad residendist FVCde positsioone hõlmavate varade ja kohustuste agregeeritud kuuandmed EKP-le 28. tööpäeva lõpuks pärast selle kvartali lõppu, mille kohta andmed esitatakse. RKPd kehtestavad tähtajad andmete saamiseks andmeesitajatelt.
Artikkel 7
Miinimumnõuded ja riigisisene aruandluskord
1. Andmeesitajad peavad järgima nende suhtes kohaldatavaid statistikaaruandluse nõudeid, mis on kooskõlas III lisas sätestatud miinimumnõuetega edastamise, täpsuse, mõistete vastavuse ja paranduste kohta.
2. RKPd määratlevad ja rakendavad riigi nõudeid arvestades aruandluskorda, mida tegelik andmeid esitav üldkogum peab järgima. RKPd tagavad, et see aruandluskord annab nõutava statistilise teabe ja võimaldab täpselt kontrollida III lisas sätestatud andmete edastamist, täpsust, mõistete vastavust ja parandusi käsitlevate miinimumnõuete järgimist.
Artikkel 8
Kontrollimine ja sundkogumine
RKPdel on õigus kontrollida ja sundkoguda teavet, mida andmeesitajad esitavad käesoleva määruse alusel, ilma et see piiraks EKP õigust teostada neid õigusi ise. Seda õigust kasutavad RKPd eelkõige juhul, kui tegelikku andmeid esitavasse üldkogumisse kuuluv asutus ei täida käesoleva määruse III lisas sätestatud edastamise, täpsuse, mõistete vastavust ja andmete parandamist käsitlevaid miinimumnõudeid.
Artikkel 9
Aruandluse algus
1. Aruandlus algab kvartaliandmetega alates 2014. aasta neljandast kvartalist.
2. Pärast 31. detsembrit 2014 tegevust alustanud FVCd, kes esitavad andmeid esimest korda, esitavad kvartaliandmed alates väärtpaberistamise tegevuse alustamisest.
3. FVCd, kes alustavad tegevust pärast euro kasutusele võtmist liikmesriigis pärast 31. detsembrit 2014, esitavad esimeses aruandluses kvartaliandmed alates vaatlusperioodist, mil liikmesriik euro kasutusele võttis. Vaatlusperioodi kohta, mil liikmesriik euro kasutusele võttis, esitavad FVCd ainult seisud.
Artikkel 10
Kehtetuks tunnistamine
1. Määrus (EÜ) nr 24/2009 (EKP/2008/30) tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2015.
2. Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.
Artikkel 11
Lõppsäte
Käesolev määrus jõustub 20. päeval pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist.
Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.
Frankfurt Maini ääres, 18. oktoober 2013