РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
от 3 декември 2013 година
за създаване на специфичната програма за изпълнение на „Хоризонт 2020“ - рамковата програма за научни изследвания и иновации (2014-2020 г.) и за отмяна на решения 2006/971/EC, 2006/972/EC, 2006/973/EC, 2006/974/EC и 2006/975/EC
(текст от значение за ЕИП)
(2013/743/ЕС)
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 182, параграф 4 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взе предвид становището на Европейския парламент,
като взе предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
като взе предвид становището на Комитета на регионите (2),
в съответствие със специална законодателна процедура,
като има предвид, че:
(1)
В съответствие с член 182, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) рамковата програма за научни изследвания и иновации 2014-2020 г. („Хоризонт 2020“), създадена с Регламент (ЕС) № 1291/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 г. (3) трябва да се изпълнява посредством специфична програма, в която се определят конкретни цели и подробни правила за тяхното прилагане, задава се тяхната продължителност и се предоставят средствата, които се считат за необходими.
(2)
Общата цел на „Хоризонт 2020“ следва да бъде преследвана чрез три приоритета, предназначени за създаването на наука на най-високо равнище („Високи постижения в научната област“), осигуряването на водеща позиция в промишлеността („Водещи позиции в промишлеността“) и справянето с предизвикателствата пред обществото („Обществени предизвикателства“). Общата цел следва да бъде преследвана и чрез конкретните цели „Разпространяване на високите научни постижения и разширяване на участието“ и "Наука със и за обществото". Тези приоритети и конкретни цели следва да бъдат осъществени чрез специфична програма, която се състои от една част за всеки един от трите приоритета, една част за конкретната цел „Разпространяване на високите научни постижения и разширяване на участието“, една част за конкретната цел "Наука със и за обществото" и една част за неядрените преки действия на Съвместния изследователски център (СИЦ).
(3)
Всички приоритети и конкретни цели на „Хоризонт 2020“ следва да съдържат международно измерение. Дейностите за международно сътрудничество следва да се поддържат най-малкото на равнището на Седмата рамкова програма на Европейската общност научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности (2007-2013 г.) („Седма рамкова програма“), приета с Решение № 1982/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (4).
(4)
Докато чрез Регламент (ЕС) № 1291/2013 се определят общата цел на тази рамкова програма, приоритетите и общите насоки на конкретните цели и дейности, които трябва да бъдат осъществени, чрез специфичната програма следва да се определят конкретните цели и общото описание на дейностите, които са специфични за всяка от частите. Разпоредбите за изпълнението, изложени в Регламент (ЕС) № 1291/2013 се прилагат изцяло за тази специфична програма, включително тези, отнасящи се до етичните принципи.
(5)
Всяка част следва да се допълва от останалите части на специфичната програма и да бъде прилагана съгласувано с тях.
(6)
Съществува крайна необходимост да бъдат укрепени, разширени и подобрени високите постижения на научната база на Съюза и да бъде гарантирано световното равнище на научните изследвания и привлечените таланти, за да се осигурят дългосрочната конкурентоспособност и благосъстоянието на Европа. Приоритетът „Високи постижения в научната област“ следва да подкрепя дейностите на Европейския научноизследователски съвет (ЕНС) в областите на граничните изследвания, бъдещите и нововъзникващите технологии, действията по програмата „Мария Склодовска-Кюри“ и европейските научноизследователски инфраструктури. Тези дейности следва да са насочени към изграждането на компетентност в дългосрочен план, като се акцентира силно върху науката, системите и изследователите от следващото поколение, както и подпомагането на новите таланти от Съюза и от асоциираните държави. Дейностите на Съюза в подкрепа на високите постижения в научната област следва да помогнат за укрепването на Европейското научноизследователско пространство (ЕНП) и да направят научната система на Съюза по-конкурентоспособна и по-привлекателна в световен мащаб.
(7)
Научноизследователските дейности, провеждани в рамките на приоритета „Високи постижения в научната област“, следва да се определят в зависимост от потребностите и възможностите на науката. Програмата за научни изследвания следва да се определя в тясно сътрудничество с научната общност. Изследванията следва да бъдат финансирани въз основа на върховите научни постижения.
(8)
ЕRС следва да замени Европейския научноизследователски съвет, създаден с Решение 2007/134/ЕО (5) на Комисията, и да бъде негов правоприемник. Той следва да работи съгласно възприетите принципи на високи постижения в науката, автономност, ефикасност и прозрачност.
(9)
С цел да се поддържат и укрепват водещите позиции на Съюза в промишлеността, е необходимо спешно да се стимулират инвестициите на частния сектор в изследователската и развойна дейност и иновациите, да се насърчат изследователската дейност и иновациите с търговска цел и да се ускори разработването на нови технологии, които ще подкрепят развитието на предприятията и икономическия растеж в бъдеще. Приоритетът „Водещи позиции в промишлеността“ следва да подкрепя инвестиции във висококачествени научни изследвания и иновации в ключови базови технологии и други промишлени технологии, да улеснява достъпа до рисково финансиране за новаторски компании и проекти и да предоставя широка подкрепа от страна на Съюза за иновациите в микропредприятията и малките и средни предприятия.
(10)
Космическите научни изследвания и иновации, които са споделена компетентност на Съюза, следва да бъдат включени като съгласуван елемент в част II „Водещи позиции в промишлеността“, за да се увеличат научните, икономическите и социалните ефекти и да се осигури ефикасно и ефективно изпълнение.
(11)
Справянето с основните обществени предизвикателства, набелязани в стратегията „Европа 2020“ за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж (стратегия „Европа 2020“), изисква големи инвестиции в областта на научните изследвания и иновациите за разработване и въвеждане на новаторски и революционни решения, които разполагат с необходимия мащаб и обхват. Тези предизвикателства разкриват също големи икономически възможности за новаторски компании и следователно допринасят за конкурентоспособността на Съюза и трудовата заетост.
(12)
Приоритетът „Обществени предизвикателства“ следва да повиши ефективността на научноизследователската дейност и иновациите в отговор на основните обществени предизвикателства чрез подпомагане на висококачествени научноизследователски и иновационни дейности. Тези дейности следва да бъдат осъществени въз основа на ориентиран към предизвикателствата подход, който обединява ресурси и познания в различните области, технологии и дисциплини. Научните изследвания в областта на обществените и хуманитарните науки са важен елемент за справяне с всички тези предизвикателства. Дейностите следва да обхващат пълния спектър от научни изследвания и иновации, включително дейности с иновационна насоченост като пилотни и демонстрационни дейности и изпитвателни платформи, както и подкрепа за обществени поръчки, изследвания в преднормативната фаза и стандартизация и налагане на иновации на пазара. Дейностите следва да подпомагат пряко съответните компетентности в секторните политики на равнището на Съюза, където това е уместно. Всички действия, предприети по отношение на предизвикателствата, следва да допринасят за постигане на общата цел за устойчиво развитие.
(13)
Следва да се постигне подходящ баланс между малките и големите проекти в рамките на приоритета „Обществени предизвикателства“ и конкретната цел „Водеща позиция в базовите и промишлените технологии“.
(14)
Конкретната цел „Разпространяване на високи научни постижения и разширяване на участието“ следва пълноценно да използва потенциала от таланти, с които разполага Европа, и да гарантира, че ползите от основана на иновации икономика са възможно най-големи и същевременно са широко разпространени в рамките на Съюза в съответствие с принципа на високите постижения.
(15)
Конкретната цел „Наука със и за обществото“ следва да изгражда ефективно сътрудничество между науката и обществото, да насърчава набирането на нови таланти за целите на науката и да съчетава високите научни постижения със социално съзнание и отговорност.
(16)
Като съставна част на „Хоризонт 2020“ Съвместният изследователски център (СИЦ) следва да продължава да предоставя независима и ориентирана към потребителите научна и техническа подкрепа при формулирането, разработването, изпълнението и наблюдението на политиките на Съюза. За да изпълни мисията си, СИЦ следва да провежда научни изследвания с най-високо качество. Когато осъществява преки действия съгласно тази мисия, СИЦ следва да поставя особен акцент върху области от ключов интерес за Съюза, а именно интелигентен, приобщаващ и устойчив растеж, както и разделите „Сигурност и гражданство“ и „Глобална Европа“ на Многогодишната финансова рамка за 2014-2020 г.
(17)
Преките дейности на СИЦ следва да се изпълняват по гъвкав, ефикасен и прозрачен начин с оглед на съответните нужди на потребителите на СИЦ и на нуждите на политиките на Съюза, както и да са съобразени с целта за опазване на финансовите интереси на Съюза. Тези научноизследователски дейности следва при необходимост да се приспособяват към посочените потребности и към развитието на науката и технологиите и следва да бъдат насочени към постигане на върхови научни резултати.
(18)
СИЦ следва да продължи да генерира допълнителни ресурси чрез конкурентни дейности, включително участие в непреки действия по „Хоризонт 2020“, работа с трети държави и в по-малка степен, използване на интелектуалната собственост.
(19)
Специфичната програма следва да допълва дейностите, осъществявани в държавите-членки, както и други дейности на Съюза, които са необходими за целия набор стратегически усилия за изпълнението на стратегията „Европа 2020“.
(20)
Съгласно Решение 2001/822/ЕО на Съвета (6) правните образувания от отвъдморските страни и територии се допускат за участие в програмата „Хоризонт 2020“ при установените в последната специфични условия.
(21)
С цел да се гарантира, че специфичните условия за използване на финансовите механизми отразяват пазарните условия, на Комисията следва да бъде делегирано правомощие да приема актове в съответствие с член 290 от ДФЕС, за да адаптира или подобрява специфичните условия за използване на финансовите механизми. Особено важно е по време на подготвителната си работа Комисията да провежда подходящи консултации, включително на експертно равнище. По време на подготовката и съставянето на делегираните актове Комисията следва да гарантира предаване на съответните документи на Съвета в срок и по подходящ начин.
(22)
За да се осигурят еднакви условия за прилагането на специфичната програма, на Комисията следва да бъдат предоставени правомощия да приема работни програми за изпълнението на специфичната програма.
(23)
Изпълнителните правомощия, свързани с работните програми за приоритетите „Високи постижения в научната област“, „Водещи позиции в промишлеността“ и „Обществени предизвикателства“, както и за конкретните цели „Разпространяване на високите научни постижения и разширяване на участието“ и „Наука със и за обществото“ следва да се упражняват в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 г. на Европейския парламент и на Съвета (7).
(24)
Управителният съвет на СИЦ, създаден с Решение 96/282/Евратом на Комисията (8), бе консултиран относно научно-техническото съдържание на тази специфична програма за неядрените преки дейности на СИЦ.
(25)
От съображения за правна сигурност и яснота Решение 2006/971/ЕО на Съвета (9), Решение 2006/972/ЕО на Съвета (10), Решение 2006/973/ЕО на Съвета (11), Решение 2006/974/ЕО на Съвета (12) и Решение 2006/975/ЕО на Съвета (13), следва да бъдат отменени,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
ДЯЛ I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет
С настоящото решение се създава специфичната програма за изпълнение на Регламент (ЕС) № 1291/2013 г. и се определят конкретните цели на Съюза за подкрепа на научноизследователските и иновационни дейности, определени в член 1 от посочения регламент, както и правилата за изпълнение.
Член 2
Създаване на специфичната програма
1. Създава се специфичната програма за изпълнение на Рамковата програма за научни изследвания и иновации „Хоризонт 2020“ (2014-2020 г.) („специфичната програма“) за периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г.
2. В съответствие с член 5, параграфи 2, 3 и 4 от Регламент (ЕС) № 1291/2013 специфичната програма се състои от следните части:
а)
Част I „Високи постижения в научната област“;
б)
Част II „Водещи позиции в промишлеността“;
в)
Част III „Обществени предизвикателства“;
г)
Част IV „Разпространяване на високите научни постижения и разширяване на участието“;
д)
Част V „Наука със и за обществото“;
е)
Част VI „Неядрени преки действия на Съвместния изследователски център (СИЦ)“.
Член 3
Конкретни цели
1. Част I „Високи постижения в научната област“ е насочена към укрепване на високите постижения на европейските научни изследвания в съответствие с приоритета „Високи постижения в научната област“, посочен в член 5, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕС) № 1291/2013, като преследва следните конкретни цели:
а)
укрепване на граничните изследвания чрез дейностите на Европейския научноизследователски съвет (ЕНС) („Европейския научноизследователски съвет (ЕНС)“);
б)
укрепване на научните изследвания в областта на бъдещите и нововъзникващите технологии („Бъдещи и нововъзникващи технологии (БНТ));
в)
укрепване на уменията, обучението и професионалното развитие чрез действията по програма „Мария Склодовска-Кюри“ („Действия по програма „Мария Склодовска-Кюри“);
г)
укрепване на европейските научноизследователски инфраструктури, включително електронните инфраструктури („Научноизследователски инфраструктури“).
Общите насоки за дейностите по отношение на тези конкретни цели са определени в част I на приложение I.
2. Част II „Водещи позиции в промишлеността“ е насочена към укрепване на водещите позиции в промишлеността и конкурентоспособността в съответствие с приоритета „Водещи позиции в промишлеността“, посочен в член 5, параграф 2, буква б) от Регламент (ЕС) № 1291/2013, като преследва следните конкретни цели:
а)
засилване на водещите позиции на Европа в промишлеността чрез научни изследвания, технологично развитие, демонстрационни дейности и иновации в следните базови и промишлени технологии („Водещи позиции при базовите и промишлените технологии“):
i)
информационни и комуникационни технологии („ИКТ“);
ii)
нанотехнологии;
iii)
авангардни материали;
iv)
биотехнологии;
v)
усъвършенствани технологии за производство и преработка;
vi)
космическо пространство;
б)
подобряване на достъпа до рисково финансиране за инвестиции в научни изследвания и иновации („Достъп до рисково финансиране“);
в)
увеличаване на иновациите в МСП („Иновациите в МСП“).
Общите насоки за дейностите по отношение на тези конкретни цели са определени в приложение I, част II.
Съществуват специфични условия за използването на финансовите механизми по конкретната цел, посочена в първа алинея, буква б). Тези условия са определени в приложение I, част II, раздел 2.
На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 10 във връзка с промени в дела на инвестициите от капиталовия механизъм на „Хоризонт 2020“ в общия размер на инвестициите на Съюза във фазите на разширяване и растеж по отношение на финансовите инструменти, посочени в приложение I, част II, раздел 2.
3. Част III „Обществени предизвикателства“ допринася за приоритета „Обществени предизвикателства“, определен в член 5, параграф 2, буква в) от Регламент (ЕС) № 1291/2013, чрез действия в областта на научните изследвания, технологичното развитие, демонстрационните дейности и иновациите, които допринасят за следните конкретни цели:
а)
подобряване на здравето във всички фази на живота и на благосъстоянието на всички („Здравеопазване, демографски промени и благосъстояние“);
б)
осигуряване на достатъчно безопасна, здравословна и висококачествена храна и други продукти на биологична основа чрез разработване на продуктивни и устойчиви системи за първично производство с ефективно използване на ресурсите, които стимулират свързаните екосистемни услуги и спомагат за възстановяването на биологичното разнообразие, успоредно с конкурентни нисковъглеродни вериги на доставки, преработка и пускане на пазара („Продоволствена сигурност, устойчиво земеделие и горско стопанство, мореплавателски, морски и вътрешноводни изследвания и биоикономика“);
в)
осъществяване на прехода към надеждна, достъпна, приета от обществеността, устойчива и конкурентоспособна енергийна система, насочена към намаляване на зависимостта от изкопаеми горива в условията на все по-оскъдни ресурси, нарастващи енергийни нужди и изменение на климата („Сигурна, чиста и ефективна енергия“);
г)
изграждане на европейска транспортна система, която използва ефективно ресурсите, съобразена е с климата и околната среда, функционира безопасно и безпроблемно в полза на всички граждани, икономиката и обществото („Интелигентен, екологосъобразен и интегриран транспорт“);
д)
изграждане на икономика и общество, които използват ефективно ресурсите и водата и са устойчиви на изменението на климата, опазване и устойчиво управление на природните ресурси и екосистемите и устойчиво снабдяване и използване на суровини, за да се отговори на нуждите на нарастващото световно население в устойчивите граници на природните ресурси и екосистемите на планетата („Действия във връзка с климата, околната среда, ресурсната ефективност и суровините“);
е)
стимулиране на по-доброто разбиране на Европа, предоставяне на решения и подкрепа за приобщаващи, новаторски и мислещи европейски общества в условията на безпрецедентни преобразувания и нарастваща взаимозависимост в световен мащаб („Европа в един променящ се свят - приобщаващи, новаторски и мислещи общества“);
ж)
стимулиране на сигурни европейски общества в условията на безпрецедентни преобразувания и нарастваща взаимозависимост и заплахи в световен мащаб, като същевременно се укрепва европейската култура на свобода и правосъдие („Сигурни общества - защита на свободата и сигурността на Европа и нейните граждани“).
Общите насоки за дейностите по отношение на тези конкретни цели са определени в приложение I, част III.
4. Част IV „Разпространяване на високите постижения и разширяване на участието“ допринася за конкретната цел „Разпространяване на високите научни постижения и разширяване на участието“, посочена в член 5, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1291/2013 чрез използване в пълна степен на потенциала на талантите в Европа и към осигуряване на максимално големи ползи от доминираната от иновациите икономика и на тяхното широко разпространение в Съюза съгласно принципа на високите постижения.
Общите насоки за дейностите по отношение на тази конкретна цел са определени в приложение I, част IV.
5. Част V „Наука със и за обществото“ допринася за конкретната цел „Наука със и за обществото“, посочена в член 5, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1291/2013 чрез изграждането на ефективно сътрудничество между науката и обществото, набирането на нови таланти за целите на науката и съвместяване на високите постижения в науката със социална осведоменост и отговорност.
Общите насоки за дейностите по отношение на тази конкретна цел са определени в приложение I, част V.
6. Част VI „Неядрени преки действия на Съвместния изследователски център (СИЦ)“ допринася за изпълнение на всички приоритети, предвидени в член 5, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1291/2013 с конкретната цел за предоставяне на потребителски ориентирана научно-техническа подкрепа за политиките на Съюза.
Общите насоки за дейностите на настоящата конкретна цел са определени в приложение I, част VI.
7. Специфичната програма се оценява във връзка с резултатите и въздействието, измерени спрямо показатели за изпълнението.
Допълнителни подробности за ключовите показатели за изпълнение са посочени в приложение II.
Член 4
Бюджет
1. В съответствие с член 6, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1291/2013 финансовият пакет за изпълнение на специфичната програма е в размер на 74 316,9 милиона евро.
2. Сумата, посочена в параграф 1 от настоящия член, се разпределя между шестте части, определени в член 2, параграф 2 от настоящото решение, в съответствие с член 6, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1291/2013. Ориентировъчната разбивка на бюджета за конкретните цели, определени в член 3 от настоящото решение, и максималният общ размер на средствата за дейности на СИЦ са определени в приложение II към Регламент (ЕС) № 1291/2013.
3. Не повече от 5 % от сумите, посочени в член 6, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1291/2013 за части от I до V на специфичната програма, са за административни разходи на Комисията. Комисията гарантира, че докато трае изпълнението на програмата, нейните административни разходи ще намаляват, както и че ще се стреми да постигне цел от 4,6 % или по-малко през 2020 г. Тези стойности подлежат на преглед в рамките на междинната оценка на „Хоризонт 2020“, както е предвидено в член 32, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1291/2013.
4. При необходимост бюджетни кредити могат да бъдат вписани в бюджета след 2020 г., за да покрият технически и административни разходи, което да позволи управлението на дейности, които не са завършени до 31 декември 2020 г.
ДЯЛ II
ИЗПЪЛНЕНИЕ
Член 5
Работни програми
1. Специфичната програма се изпълнява чрез работни програми.
2. Комисията приема общи или отделни работни програми за изпълнението на части от I до V на тази специфична програма, посочени в член 2, параграф 2, букви а) - д), с изключение на изпълнението на дейности в рамките на конкретната цел „Европейския научноизследователски съвет (ЕНС)“, посочена в член 3, параграф 1, буква а). Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 10, параграф 4.
3. Работните програми за изпълнение на действията в рамките на конкретната цел „Европейския научноизследователски съвет (ЕНС)“, посочени в член 3, параграф 1, букви а), установени от научния съвет съгласно член 7, параграф 2, буква б), се приемат от Комисията с акт за изпълнение в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 10, параграф 3. Комисията се отклонява от работната програма, изготвена от научния съвет, само когато счита, че тя не е в съответствие с разпоредбите на настоящото решение. В този случай Комисията приема работната програма посредством акт за изпълнение в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 10, параграф 4. Комисията надлежно обосновава тази мярка.
4. Комисията приема отделна многогодишна работна програма, посредством акт за изпълнение, за част VI от специфичната програма, посочена в член 2, параграф 2, буква е).
В тази работна програма се взема и предвид становището на управителния съвет на СИЦ, посочен в Решение 96/282/Евратом.
5. В работните програми се вземат предвид състоянието на науката, технологиите и иновациите на национално и международно равнище и на равнище на Съюза, както и съответните политически, пазарни и социални тенденции. В тях по целесъобразност се съдържа информация за координацията с научноизследователските и иновационните дейности, провеждани от държавите-членки (в това число от техните региони), включително в областите, в които съществуват инициативи за съвместно планиране. При необходимост работните програми се актуализират.
6. Работните програми за изпълнението на части от I до V, посочени в член 2, параграф 2, букви а) - д) от настоящото решение, определят целите, които се преследват, очакваните резултати, метода на изпълнение и техния общ размер, включително ориентировъчна информация за разходите във връзка с климата, когато е уместно. Те съдържат също описание на действията, които ще се финансират, указание на сумите, разпределени за всяка дейност, ориентировъчен график на изпълнение, както и многогодишен подход и стратегически насоки за следващите години от изпълнението. За безвъзмездни средства те включват приоритетите, критериите за подбор и възлагане и относителната тежест на различните критерии за възлагане, както и максималния дял на финансирането от общия размер на допустимите разходи. Те посочват и всякакви допълнителни задължения на участниците по отношение на използването и разпространението съгласно член 43 от Регламент (ЕС) № 1290/2013 (14) на Европейския парламент и на Съвета. Програмите дават възможност за прилагане по целесъобразност на стратегически „низходящи“, както и „възходящи“ подходи, насочени към постигането на целите по новаторски начини.
Освен това в тези работни програми се включва раздел, който набелязва междусекторните въпроси, както е посочено в член 14 и в подзаглавието „Междусекторни въпроси и мерки за подкрепа в рамките на „Хоризонт 2020“ в приложение I от Регламент (ЕС) № 1291/2013, обхващащи две или повече конкретни цели в рамките на един и същи приоритет или за два или повече приоритети. Тези действия се осъществяват по интегриран начин.
7. Чрез актове за изпълнение в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 10, параграф 4, Комисията приема следните мерки:
а)
решението относно одобряване на финансирането на непреки действия, при което очакваният размер на участието на Съюза по специфичната програма се равнява на 2,5 млн. евро или повече, с изключение на дейности в рамките на конкретната цел „Европейския научноизследователски съвет (ЕНС)“, посочена в член 3, параграф 1, буква а) от настоящото решение, и с изключение на действия, финансирани по линия на пилотния проект „Бърз път към иновации“, посочен в член 24 от Регламент (ЕС) № 1291/2013.
б)
решението относно одобряване на финансирането на дейности, включващи използване на човешки ембриони и стволови клетки от човешки ембриони, както и на дейности в рамките на конкретната цел „Сигурни общества - защита на свободата и сигурността на Европа и нейните граждани“, посочена в член 3, параграф 3, буква ж).
в)
решението относно одобряване на финансирането на дейности, при което очакваният размер на участието на Съюза по специфичната програма се равнява на 0,6 млн. евро или повече за дейности в рамките на конкретната цел Европа в един променящ се свят - приобщаващи, новаторски и мислещи общества, посочена в член 3, параграф 3, буква е), и за дейности в рамките на конкретните цели „Разпространяване на високите научни постижения и разширяване на участието“ и „Наука със и за обществото“, посочени в член 3, параграфи 4 и 5 съответно.
г)
изготвянето на задание за оценките, предвидени в член 26 от Регламент (ЕС) № 1291/2013.
Член 6
Европейски научноизследователски съвет
1. Комисията създава Европейски научноизследователски съвет (ЕНС), който е средството за изпълнение на действията по част I „Високи постижения в научната област“, свързани с конкретната цел „Европейски научноизследователски съвет (ЕНС)“, посочена в член 3, параграф 1 от настоящото решение. ЕНС е правоприемник на Европейския научноизследователски съвет, създаден с Решение 2007/134/ЕО.
2. ЕНС се състои от независим научен съвет, предвиден в член 7, и специализирана изпълнителна структура, предвидена в член 8.
3. ЕНС има председател, който се избира сред утвърдени и международно признати учени.
Председателят се назначава от Комисията след прозрачна процедура по подбор, подготвена от специален независим комитет по подбора, за четиригодишен мандат, който може да бъде подновен еднократно. Процедурата по подбор и избраният кандидат се ползват с одобрението на научния съвет.
Председателят е същевременно председател на научния съвет и осигурява неговото ръководство и връзка със специализираната изпълнителна структура, и го представлява в научната общност.
4. ЕНС функционира съгласно принципите за високи научни постижения, автономност, ефикасност, ефективност, прозрачност и отчетност. Той гарантира непрекъснатост на дейностите, провеждани от ЕНС по силата на Решение 2006/972/ЕО.
5. Дейностите на ЕНС подкрепят научни изследвания, извършвани във всички области от самостоятелни и международни екипи в условията на конкуренция на европейско равнище. Безвъзмездни средства за гранични изследвания се отпускат от ЕНС въз основа единствено на критерия за високи постижения.
6. Комисията действа като гарант на автономността и почтеността на ЕНС и прави необходимото той да изпълнява правилно възложените му задачи.
Комисията гарантира, че изпълнението на действията на ЕНС е в съответствие с принципите, установени в параграф 4 от настоящия член, както и с общата стратегия на ЕНС, посочена в член 7, параграф 2, буква а), създаден от Научния съвет.
Член 7
Научен съвет
1. Научният съвет е съставен от учени, инженери и представители на академичната общност, ползващи се с добро име и подходящ опит, от жени и мъже от различни възрастови групи, представляващи различните научноизследователските области и действащи в качеството си на личности, независими от външни интереси.
Членовете на научния съвет се назначават от Комисията след независима и прозрачна процедура за тяхното определяне, съгласувана с научния съвет, включително след консултация с научната общност и доклад до Европейския парламент и до Съвета.
Мандатът им е ограничен до четири години и може да бъде подновен веднъж на основата на ротационна система, която гарантира приемственост на работата на научния съвет.
2. Научният съвет определя:
а)
цялостната стратегия за ЕНС;
б)
работната програма за изпълнение на дейностите на ЕНС;
в)
методите и процедурите за партньорска проверка и за оценка на предложенията, въз основа на които се определят предложенията, които ще бъдат финансирани;
г)
позиция по всеки въпрос, който от научна гледна точка може да подобри постиженията и въздействието на ЕНС, както и качеството на извършваните научни изследвания;
д)
кодекс на поведение, отнасящ се наред с другото до избягването на конфликти на интереси.
Комисията се отклонява от позициите на научния съвет, определени в съответствие с първа алинея, букви а), в), г) и д), само когато счита, че разпоредбите на настоящото решение не са спазени. В този случай Комисията приема мерки за запазване на непрекъснатостта на изпълнението на специфичната програма и за постигане на нейните цели, като посочва точките на отклонение от позицията на научния съвет и надлежно ги обосновава.
3. Научният съвет действа в съответствие с мандата, изложен в от приложение I, част I, точка 1.1.
4. Научният съвет действа изключително в интерес на постигането на целите на конкретната цел „Европейски научноизследователски съвет (ЕНС)“, посочена в член 3, параграф 1, буква а), съгласно принципите, изложени в член 6, параграф 4. Той действа почтено и неподкупно и изпълнява ефективно своята работа с възможно най-голяма степен на прозрачност.
Член 8
Специализирана изпълнителна структура
1. Специализираната изпълнителна структура отговаря за административното прилагане и изпълнение на програмата, както е описано в приложение I, част I, раздел 1.2, и подкрепя научния съвет при изпълнението на всички негови задачи.
2. Комисията гарантира, че специализираната изпълнителна структура следва стриктно, ефикасно и с необходимата гъвкавост единствено целите и изискванията на ЕНС.
ДЯЛ III
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 9
Мониторинг и информация за изпълнението
1. Всяка година Комисията осъществява мониторинг на изпълнението на „Хоризонт 2020“ и докладва за това в съответствие с член 31 от Регламент (ЕС) № 1291/2013 и приложение III към настоящото решение.
2. Комисията редовно информира комитета по член 10 за общия напредък в изпълнението на непреките действия по специфичната програма, за да позволи на комитета да даде на ранен етап подходящ принос за подготовката на работните програми, по-специално за многогодишния подход и стратегическите насоки, и предоставя своевременно на комитета информация за всички дейности, предложени или финансирани по линия на „Хоризонт 2020“, съгласно посоченото в приложение IV.
Член 10
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от комитет (Програмния комитет). Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. Комитетът заседава в различни състави, определени в приложение V, в зависимост от обсъжданите теми.
3. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 4 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
4. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
5. Когато становището на комитета трябва да бъде получено чрез писмена процедура, тази процедура се прекратява без резултат, когато в рамките на определения срок за предаване на становището председателят на комитета вземе такова решение или обикновено мнозинство от членовете на комитета поиска това.
Член 11
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при условията, предвидени в настоящия член.
2. Правомощието да приема делегирани актове, посочено в член 3, параграф 2, се предоставя на Комисията за срока на действие на „Хоризонт 2020“.
3. Съветът може по всяко време да оттегли делегирането на правомощия, посочено в член 3, параграф 2. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта на Съвета.
5. Делегиран акт, приет в съответствие с член 3, параграф 2, влиза в сила единствено ако Съветът не е представил възражение в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Съвета за акта или ако преди изтичането на този срок Съветът е уведомил Комисията, че няма да представи възражения. Този срок се удължава с един месец по инициатива на Съвета.
6. Европейският парламент бива уведомяван за приемането на делегирани актове от Комисията, за всяко формулирано възражение срещу тях или за оттеглянето на делегирането на правомощия от страна на Съвета.
Член 12
Отмяна и преходни разпоредби
1. Решения № 2006/971/ЕО, № 2006/972/ЕО, № 2006/973/ЕО, № 2006/974/ЕО и № 2006/975/ЕО се отменят, считано от 1 януари 2014 г.
2. Въпреки това действията, започнати по силата на решенията, посочени в параграф 1 от настоящия член, и финансовите задължения, свързани с действия, провеждани съгласно тези решения, продължават да се управляват от разпоредбите на посочените решения до тяхното завършване. Когато е необходимо, останалите задачи на комитетите, създадени с посочените в параграф 1 от настоящия член решения, се поемат от комитета, посочен в член 10.
3. Финансовите средства за специфичната програма могат също да покриват разходи за техническо и административно съдействие, необходимо за осигуряване на прехода между специфичната програма и мерките, обхванати от решения 2006/971/ЕО, 2006/972/ЕО, 2006/973/ЕО, 2006/974/ЕО и 2006/975/ЕО.
Член 13
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила на третия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 14
Адресати
Адресати на настоящото решение са държавите-членки.
Съставено в Брюксел на 3 декември 2013 година.
NÕUKOGU OTSUS,
3. detsember 2013,
millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.-2020. aasta raamprogrammi „Horisont 2020” rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ
(EMPs kohaldatav tekst)
(2013/743/EL)
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 182 lõiget 4,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),
toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)
Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 182 lõikele 3 tuleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11 detsembri 2013 määrust (EL) nr 1291/2013 (3) rakendada eriprogrammi kaudu, milles määratakse kindlaks rakendamise erieesmärgid ja nende saavutamise üksikasjalikud eeskirjad, selle kestus ning vajalikud vahendid.
(2)
Raamprogrammi „Horisont 2020” üldeesmärki tuleks püüda saavutada kolme prioriteedi kaudu, mis on suunatud tipptasemel teaduse väljatöötamisele („Tipptasemel teadus”), juhtpositsiooni saavutamisele tööstuses („Juhtpositsioon tööstuses”) ja ühiskondlike väljakutsete lahendamisele („Ühiskondlikud väljakutsed”). Üldeesmärki tuleks samuti püüda saavutada erieesmärkide „Tipptaseme levitamine ja osaluse laiendamine” ja „Teadus koos ühiskonnaga ja ühiskonna heaks” kaudu. Need prioriteedid ja erieesmärgid tuleks rakendada eriprogrammiga, milles sätestatakse eraldi osa iga kolme prioriteedi jaoks, üks osa erieesmärgi „Tipptaseme levitamine ja osaluse laiendamine” jaoks, üks osa erieesmärgi „Teadus koos ühiskonnaga ja ühiskonna heaks” jaoks ning üks osa Teadusuuringute Ühiskeskuse otseste meetmete jaoks väljaspool tuumaenergiavaldkonda.
(3)
Kõigil raamprogrammi „Horisont 2020” prioriteetidel ja erieesmärkidel peaks olema rahvusvaheline mõõde. Rahvusvahelist koostööd tuleks jätkata vähemalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1982/2006/EÜ (4) kehtestatud Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007-2013) (edaspidi "seitsmes raamprogramm") tasemel.
(4)
Kui määruses (EL) nr 1291/2013 sätestatakse raamprogrammis „Horisont 2020” üldeesmärk, prioriteedid ning erieesmärkide ja konkreetse tegevuse põhisuunad, siis eriprogrammis tuleks määratleda iga konkreetse osa erieesmärgid ja meetmete põhisuunad. Nimetatud eriprogrammi suhtes kohaldatakse täielikult määruses (EL) nr 1291/2013 sätestatud rakendussätteid, muu hulgas eetiliste põhimõtetega seonduvaid sätteid.
(5)
Iga osa peaks täiendama teisi eriprogrammi rakendamiseks välja töötatud osi ning kõiki osi rakendatakse kooskõlas.
(6)
Oluline on tõhustada ja laiendada liidu teadusbaasi pädevust ning tagada maailmatasemel teadusuuringute ja andekate inimeste olemasolu, et kindlustada Euroopa pikemaajaline konkurentsivõime ja heaolu. Prioriteet „Tipptasemel teadus” peaks toetama Euroopa Teadusnõukogu (ERC) tegevust eesliiniuuringutel, tulevasi ja kujunemisjärgus tehnoloogiaid, Marie Skłodowska-Curie meetmeid ja Euroopa teadustaristut. Nende tegevuste eesmärk peaks olema suurendada pädevust pikemas perspektiivis, keskendudes oluliselt uue põlvkonna teadusele, süsteemidele ja teadlastele, ning toetada esiletõusvaid talente kogu liidus ja assotsieerunud riikidest. Liidu tegevus tipptasemel teaduse toetamiseks peaks aitama konsolideerida Euroopa teadusruumi ning muutma liidu teadussüsteemi maailmas konkurentsivõimelisemaks ja köitvamaks.
(7)
Prioriteedi „Tipptasemel teadus” alusel elluviidavad meetmed tuleb kindlaks määrata olenevalt teaduse vajadustest ja võimalustest. Teadusuuringute kava tuleb koostada tihedas koostöös teadusringkonnaga. Teadusuuringuid tuleks rahastada tipptaseme alusel.
(8)
ERCga tuleks asendada komisjoni otsusega 2007/134/EÜ (5) rajatud ERC ja see peaks olema viimase õigusjärglane. ERC peaks tegutsema kehtivate teadusliku tipptaseme, autonoomia, tõhususe ja läbipaistvuse põhimõtete kohaselt.
(9)
Liidu juhtpositsiooni säilitamiseks ja suurendamiseks tööstuses on vaja viivitamata ergutada erasektori teadus- ja arendustegevusse ning innovatsiooni suunatud investeeringuid, edendada teadusuuringuid ja innovatsiooni ettevõtjapõhise kavaga ning kiirendada uue tehnoloogia arendamist, mis tuleviku ettevõtjaid ja majanduskasvu toetavad. Prioriteet „Juhtpositsioon tööstuses” peaks toetama tipptasemel teadusse ja innovatsiooni suunatud investeeringuid progressi võimaldava tehnoloogia ning muu tööstustehnoloogia valdkondades, parandama uuenduslike ettevõtete ja projektide riskikapitali kättesaadavust ning toetama laialdaselt mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) innovatsiooni.
(10)
Kosmosealased teadusuuringud ja innovatsioon, mis on liidu jagatud pädevus, tuleks kaasata sidusa osana prioriteeti „Juhtpositsioon tööstuses”, selleks et suurendada nende teaduslikku, majanduslikku ja ühiskondlikku mõju ning tagada tulemuslik ja kulutõhus rakendamine.
(11)
Euroopa 2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegias (strateegia „Euroopa 2020”) kindlaks määratud oluliste ühiskondlike väljakutsete lahendamiseks on vaja oluliselt investeerida teadusuuringutesse ja innovatsiooni, et töötada välja ja võtta kasutusele vajaliku haardega uudsed ja murrangulised lahendused. Nende probleemide lahendamine kujutab endast ka olulist majanduslikku võimalust uuenduslikele ettevõtetele ning annab seega oma panuse liidu konkurentsivõimesse ja tööhõivesse.
(12)
Prioriteet „Ühiskondlikud väljakutsed” peaks peamistele ühiskondlikele väljakutsetele reageerides suurendama teadusuuringute ja innovatsiooni tõhusust, toetades tipptasemel teadustegevust ja innovatsiooni. Selline tegevus tuleks ellu viia probleemipõhise lähenemisviisiga, milles ühendatakse eri valdkondade, tehnoloogiate ja distsipliinide ressursid ning teadmised. Selliste probleemide käsitlemisel on olulised teadusuuringud sotsiaal- ja humanitaarteaduste valdkonnas. Tegevus peaks hõlmama igasugust teadustööd ja innovatsiooni, sealhulgas sellist innovatsiooniga seotud tegevust nagu katsetamine, tutvustamine ja proovisüsteemid ning riigihangete, ettevalmistavate uuringute ja standardite kehtestamise toetamine ning uuenduslike toodete turuleviimine. Kui see on asjakohane, tuleks selle tegevusega otse toetada konkreetse valdkonna poliitilist pädevust liidu tasandil. Kõigi probleemidega tegelemine peaks aitama saavutada säästva arengu üldeesmärki.
(13)
Prioriteedi „Ühiskondlikud väljakutsed” ja erieesmärgi „Juhtpositsioon progressi võimaldava ja tööstusliku tehnoloogia vallas” väikeste ja suurte projektide vahel peaks valitsema asjakohane tasakaal.
(14)
Erieesmärk „Tipptaseme levitamine ja osaluse laiendamine” peaks kasutama täielikult ära Euroopa kogu talenti ja tagama innovatsioonipõhisest majandusest tuleneva kasu maksimeerimise ja laialdase leviku kogu liidus kooskõlas tipptaseme põhimõttega.
(15)
Erieesmärgiga „Teadus koos ühiskonnaga ja ühiskonna heaks” tuleks luua tõhus koostöö teaduse ja ühiskonna vahel, soodustada uute talentide värbamist teadusesse ning siduda teaduse tipptase sotsiaalse teadlikkuse ja kohusetundega.
(16)
Raamprogrammi „Horisont 2020” lahutamatu osana peaks Teadusuuringute Ühiskeskus (JRC) jätkama sõltumatu kliendikeskse teadusliku ja tehnilise toe pakkumist liidu poliitika määratlemisele, väljatöötamisele, rakendamisele ja seirele. Selle ülesande täitmiseks peaks JRC korraldatavad teadusuuringud vastama parimale võimalikule kvaliteedile. Viies selle ülesande kohaselt ellu otsemeetmeid, peaks JRC pöörama erilist tähelepanu liidule murettekitavatele põhiküsimustele, nimelt arukas, kaasav ja jätkusuutlik majanduskasv ning mitmeaastase finantsraamistiku (aastateks 2014-2020) rubriigid „Turvalisus ja kodakondsus” ja „Globaalne Euroopa”.
(17)
JRC otsemeetmed tuleks rakendada paindlikul, tõhusal ja läbipaistval viisil, võttes arvesse Teadusuuringute Ühiskeskuse kasutajate ja liidu poliitika asjakohaseid vajadusi ning lähtudes eesmärgist kaitsta liidu finantshuve. Teadustegevust tuleks vajaduse korral kohandada kõnealuste vajadustega, teaduse ja tehnoloogia arenguga ning selle eesmärk peaks olema teadusliku tipptaseme saavutamine.
(18)
JRC peaks jätkama lisavahendite loomist konkureerivate tegevusalade abil, sealhulgas osalemine raamprogrammi „Horisont 2020” kaudsete meetmete võtmises, kolmandate isikute töö ja vähemal määral intellektuaalomandi kasutamine.
(19)
Eriprogramm peaks täiendama liikmesriikide tegevust ja teisi liidu meetmeid, mis on vajalikud strateegia „Euroopa 2020” rakendamisel kohaldatava üldstrateegia jaoks.
(20)
Vastavalt nõukogu otsusele 2001/822/EÜ (6) võivad ülemeremaad ja territooriumid osaleda raamprogrammis „Horisont 2020” selles sätestatud tingimustel.
(21)
Selle tagamiseks, et rahastamisvahendite kasutamise eritingimused vastaksid turutingimustele, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte rahastamisvahendite kasutamise eritingimuste kohandamise või selle täiendava määratlemise kohta. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide õigeaegse ja asjakohase edastamise nõukogule.
(22)
Selleks et tagada käesoleva eriprogrammi ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused eriprogrammi rakendamist käsitlevate tööprogrammide vastuvõtmiseks.
(23)
Prioriteetide „Tipptasemel teadus”, „Juhtpositsioon tööstuses” ja „Ühiskondlikud väljakutsed” ning erieesmärkide „Tipptaseme levitamine ja osaluse laiendamine” ja „Teadus koos ühiskonnaga ja ühiskonna heaks” tööprogrammidega seonduvaid rakendamisvolitusi, tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (7).
(24)
JRC juhatajate nõukoguga, mis loodi komisjoni otsusega nr 96/282/Euratom, (8) on nimetatud JRC otsemeetmete eriprogrammi teadusliku ja tehnoloogilise sisu osas konsulteeritud.
(25)
Õiguskindluse ja selguse huvides tuleks tunnistada kehtetuks nõukogu otsus 2006/971/EÜ, (9) nõukogu otsus 2006/972/EÜ, (10) nõukogu otsus 2006/973/EÜ, (11) nõukogu otsus 2006/974/EÜ (12) ja nõukogu otsus 2006/975/EÜ, (13)
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
I JAOTIS
ÜLDSÄTTED
Artikkel 1
Reguleerimisese
Käesoleva otsusega kehtestatakse eriprogramm määruse (EL) nr 1291/2013 rakendamiseks ning määratakse kindlaks kõnealuse määruse artiklis 1 sätestatud teadus- ja innovatsioonitegevuse jaoks antava liidu toetuse erieesmärgid ning rakenduseeskirjad.
Artikkel 2
Eriprogrammi kehtestamine
1. Käesolevaga kehtestatakse eriprogramm teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.-2020. aasta raamprogrammi „Horisont 2020” rakendamiseks (edaspidi „eriprogramm”) ajavahemikuks 1. jaanuar 2014 kuni 31. detsember 2020.
2. Määruse (EL) nr 1291/2013 artikli 5 lõigete 2, 3 ja 4 kohaselt koosneb nimetatud eriprogramm järgmistest osadest:
a)
I osa „Tipptasemel teadus”;
b)
II osa „Juhtpositsioon tööstuses”;
c)
III osa „Ühiskondlikud väljakutsed”;
d)
IV osa „Tipptaseme levitamine ja osaluse laiendamine”;
e)
V osa „Teadus koos ühiskonnaga ja ühiskonna heaks”;
f)
VI osa „Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmed väljaspool tuumaenergiavaldkonda”.
Artikkel 3
Erieesmärgid
1. I osaga „Tipptasemel teadus” tõstetakse Euroopa teadusuuringute taset määruse (EL) nr 1291/2013 artikli 5 lõike 2 punktis a sätestatud prioriteedi „Tipptasemel teadus” kohaselt, taotledes järgmisi erieesmärke:
a)
eesliiniuuringute tugevdamine Euroopa Teadusnõukogu (ERC) („Euroopa Teadusnõukogu (ERC)”) tegevuse kaudu;
b)
teadusuuringute tugevdamine tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate („tulevased ja kujunemisjärgus tehnoloogiad”) valdkonnas;
c)
oskuste, koolituse ja karjääri edendamine Marie Skłodowska-Curie meetmete („Marie Skłodowska-Curie meetmed”) kaudu;
d)
Euroopa teadustöö infrastruktuuri („Teadustöö infrastruktuur”) tõhustamine.
Nimetatud erieesmärkidega seotud tegevuse põhisuunad on kindlaks määratud I lisa I osas.
2. II osaga „Juhtpositsioon tööstuses” tugevdatakse juhtpositsiooni tööstuses ja suurendatakse konkurentsivõimet määruse (EL) nr 1291/2013 artikli 5 lõike 2 punktis b sätestatud prioriteedi „Juhtpositsioon tööstuses” kohaselt, taotledes järgmisi erieesmärke:
a)
Euroopa juhtpositsiooni tugevdamine tööstuses teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse, tutvustamise ja innovatsiooni kaudu järgmistes progressi võimaldava ja tööstustehnoloogia valdkondades („Juhtpositsioon progressi võimaldava ja tööstusliku tehnoloogia vallas”):
i)
info- ja kommunikatsioonitehnoloogia;
ii)
nanotehnoloogia;
iii)
kõrgtehnoloogilised materjalid;
iv)
biotehnoloogia;
v)
kõrgtehnoloogiline tootmine ja töötlemine;
vi)
kosmos;
b)
teadusuuringute ja innovatsiooni investeeringute riskikapitali kättesaadavuse parandamine („Riskikapitali kättesaadavus”);
c)
innovatsiooni suurendamine VKEdes („Innovatsioon VKEdes”).
Nimetatud erieesmärkidega seotud tegevuse põhisuunad on kindlaks määratud I lisa II osas.
Rahastamisvahendite kasutamiseks seoses esimese lõigu punkti b erieesmärgiga kehtestatakse eritingimused. Need tingimused on sätestatud I lisa II osa jaos 2.
Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 10 vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad muudatusi raamprogrammi „Horisont 2020” omakapitalivahendist tehtud investeeringute osakaalus liidu laienemis- ja kasvuetapi koguinvesteeringutes seoses I lisa II osa jaos 2 osutatud rahastamisvahenditega.
3. III osaga „Ühiskondlikud väljakutsed” aidatakse kaasa määruse (EL) nr 1291/2013 artikli 5 lõike 2 punktis c sätestatud prioriteedi „Ühiskondlikud väljakutsed” saavutamisele, taotledes teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust, tutvustamistegevust ja innovatsiooni, mille abil saab täita järgmisi erieesmärke:
a)
kõikide elukestva tervise ja heaolu parandamine („Tervis, demograafilised muutused ja heaolu”);
b)
piisav ohutu, tervisliku ja kvaliteetse toidu ja muude biotoorainel põhinevate toodetega varustamine, arendades selleks konkurentsivõimeliste ja vähese CO2-heitega tarne-, töötlemis- ja turustamisahelate kõrval välja tootlikud, jätkusuutlikud ja ressursitõhusad esmatootmissüsteemid ning edendades asjakohaseid ökosüsteemi teenuseid ja bioloogilise mitmekesisuse taastamist („Toiduga kindlustatus, säästev põllumajandus ja metsandus, mere-, merendus- ja siseveeuuringud ning biomajandus”);
c)
üleminek usaldusväärsele, taskukohasele, üldsuse poolt aktsepteeritavale, jätkusuutlikule ja konkurentsivõimelisele energiasüsteemile, et vähendada sõltuvust fossiilkütustest ressursside üha suureneva nappuse, suuremate energiavajaduste ja kliimamuutuste olukorras („Turvaline, puhas ja tõhus energia”);
d)
ressursitõhusa, kliima- ja keskkonnasäästliku, ohutu ja sujuva Euroopa transpordisüsteemi saavutamine kõikide kodanike, majanduse ja ühiskonna hüvanguks („Nutikas, säästlik ja integreeritud transport”);
e)
ressursitõhusa ja tõhusa veekasutusega ning kliimamuutustele vastupanuvõimelise majanduse ja ühiskonna väljakujundamine ning loodusvarade ja ökosüsteemide kaitsmine ja säästev majandamine ning toorainete jätkusuutlik tarnimine ja kasutamine, et täita maailma suureneva elanikkonna vajadusi planeedi loodusvarade ja ökosüsteemide jätkusuutlikkuse piires („Kliimameetmed, keskkond, ressursitõhusus ja toorained”);
f)
aidata Euroopat paremini mõista, pakkuda lahendusi ning toetada kaasavat, innovatiivset ja kaasa mõtlevat Euroopa ühiskonda seoses enneolematute muutuste ja ülemaailmse vastastikuse sõltuvuse suurenemisega („Euroopa muutuvas maailmas: kaasav, innovatiivne ja kaasa mõtlev ühiskond”);
g)
edendada turvalist Euroopa ühiskonda seoses enneolematute muutuste ning ülemaailmse vastastikuse sõltuvuse ja ohtude suurenemisega, tugevdades samal ajal Euroopa vabaduse ja õiguse kultuuri („Turvaline ühiskond - Euroopa ja tema kodanike vabaduse ja turvalisuse kaitsmine”).
Nimetatud erieesmärkidega seotud tegevuse põhisuunad on kindlaks määratud I lisa III osas.
4. IV osaga „Tipptaseme levitamine ja osaluse laiendamine” aidatakse kaasa määruse (EL) nr 1291/2013 artikli 5 lõikes 3 sätestatud erieesmärgile „Tipptaseme levitamine ja osaluse laiendamine” kasutades täiel määral ära Euroopa kogu talenti ja tagatakse innovatsioonipõhisest majandusest tuleneva kasu maksimeerimine ja laialdane levik kogu liidus kooskõlas tipptaseme põhimõttega.
Nimetatud erieesmärgiga seotud tegevuse põhisuunad on kindlaks määratud I lisa IV osas.
5. V osaga „Teadus koos ühiskonnaga ja ühiskonna heaks” aidatakse kaasa määruse (EL) nr 1291/2013 artikli 5 lõikes 3 sätestatud erieesmärgile „Teadus koos ühiskonnaga ja ühiskonna heaks” luues tõhusa koostöö teaduse ja ühiskonna vahel, värvates teadusesse uusi talente ning sidudes teaduse tipptase sotsiaalse teadlikkuse ja kohusetundega.
Nimetatud erieesmärgiga seotud tegevuse põhisuunad on kindlaks määratud I lisa V osas.
6. VI osa „Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmed väljaspool tuumaenergiavaldkonda” aitab kaasa kõigile määruse (EL) nr 1291/2013 artikli 5 lõikes 2 sätestatud prioriteetide saavutamisele ja selle erieesmärk on pakkuda kliendikeskset teaduslikku ja tehnilist tuge liidu poliitikameetmetele.
Nimetatud erieesmärgiga seotud tegevuste põhisuunad on kindlaks määratud I lisa VI osas.
7. Eriprogrammi hinnatakse tulemuste põhjal ja mõju põhjal, mida mõõdetakse tulemuslikkuse näitajatega võrreldes.
Tulemuslikkuse näitajate üksikasjad on esitatud II lisas.
Artikkel 4
Eelarve
1. Vastavalt määruse (EL) nr 1291/2013 artikli 6 lõikele 1 on kõnealuse eriprogrammi rakendamise rahastamispakett 74 316,9 miljonit eurot.
2. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud summa jagatakse käesoleva otsuse artikli 2 lõikes 2 sätestatud kuue osa vahel määruse (EL) nr 1291/2013 artikli 6 lõike 2 kohaselt. Eelarve suunav jaotus käesoleva otsuse artiklis 3 sätestatud erieesmärkidele ja JRC meetmete rahastamise maksimaalne kogusumma on esitatud määruse (EL) nr 1291/2013 II lisas.
3. Komisjoni halduskulud ei tohi ületada 5 % määruse (EL) nr 1291/2013 artikli 6 lõikes 2 osutatud eriprogrammi I kuni V osa jaoks ette nähtud summadest. Komisjon tagab, et tema halduskulud vähenevad programmi ajal, ning ta püüab jõuda 2020. aastal eesmärgini 4,6 % või vähem. Need arvud tuleb määruse (EL) nr 1291/2013 artikli 32 lõikes 3 sätestatud raamprogrammi „Horisont 2020” vahehindamise käigus läbi vaadata.
4. Vajaduse korral võib tehniliste ja halduskulude katmiseks ette nähtud assigneeringud kirjendada eelarvesse ka pärast 2020. aastat, et oleks võimalik hallata 2020. aasta 31. detsembriks lõpule viimata meetmeid.
II JAOTIS
RAKENDAMINE
Artikkel 5
Tööprogrammid
1. Eriprogrammi rakendatakse tööprogrammidega.
2. Komisjon võtab artikli 2 lõike 2 punktides a kuni e nimetatud eriprogrammi I kuni V osa rakendamiseks vastu ühised või eraldi tööprogrammid, välja arvatud artikli 3 lõike 1 punktis a osutatud erieesmärgi „Euroopa Teadusnõukogu (ERC)” meetmete rakendamine. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 10 lõikes 4 osutatud kontrollimenetlusega.
3. Komisjon võtab artikli 10 lõikes 3 osutatud nõuandemenetluse teel rakendusaktiga vastu artikli 3 lõike 1 punktis a osutatud erieesmärgi „Euroopa Teadusnõukogu (ERC)” meetmete rakendamise tööprogrammid, mille teadusnõukogu on koostanud artikli 7 lõike 2 punkti b kohaselt. Euroopa Komisjon kaldub sõltumatu teadusnõukogu loodud tööprogrammist kõrvale üksnes juhul, kui ta leiab, et see ei vasta käesoleva otsuse sätetele. Sellisel juhul võtab komisjon tööprogrammi vastu rakendusaktiga artikli 10 lõikes 4 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. Komisjon põhjendab nõuetekohaselt kõnealust meedet.
4. Komisjon võtab rakendusaktiga vastu mitmeaastase tööprogrammi eriprogrammi VI osa kohta, mis käsitleb artikli 2 lõike 2 punktis f osutatud eriprogrammi.
Nimetatud tööprogrammis võetakse arvesse otsuses 96/282/Euratom nimetatud JRC juhatajate nõukogu arvamust.
5. Kõnealustes tööprogrammides võetakse arvesse teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni olukorda riiklikul, liidu ja rahvusvahelisel tasandil ning asjakohaseid poliitilisi, turualaseid ja ühiskondlikke arenguid. Tööprogrammid sisaldavad vajaduse korral teavet liikmesriikide (sealhulgas nende piirkondade) teadus- ja innovatsioonitegevuse koordineerimise kohta, sealhulgas ühise kavandamise algatusi sisaldavates valdkondades. Vajaduse korral tööprogramme ajakohastatakse.
6. Käesoleva otsuse artikli 2 lõike 2 punktides a kuni e osutatud I kuni V osa rakendamiseks mõeldud tööprogrammides sätestatakse saavutatavad eesmärgid, eeldatavad tulemused, tööprogrammide rakendamise meetod ja nende kogusumma, sealhulgas vajaduse korral orienteeruvad andmed kliimamuutustega seotud kulutuste kohta. Tööprogrammid sisaldavad ka rahastatavate meetmete kirjeldust, igale meetmele eraldatavat esialgset summat, esialgset rakendamise ajakava ning ka mitut aastat hõlmavat lähenemisviisi ja strateegilisi suundi järgnevateks rakendusaastateks. Samuti sisaldavad need toetuste prioriteete, valiku tegemise ja lepingu sõlmimise kriteeriume ja erinevate lepingu sõlmimise kriteeriumide suhtelist osakaalu ning kõigi abikõlblike kulude rahastamise maksimummäära. Nendes märgitakse ka vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1290/2013 (14) artiklile 43 ära kõik osalejate lisakohustused seoses kasutamise ja levitamisega Nimetatud tööprogrammid võimaldavad vajaduse korral nii strateegilist ülalt alla kui ka alt üles lähenemisviisi, milles käsitletakse eesmärke uuenduslikult.
Lisaks sisaldavad nimetatud tööprogrammid jagu, milles määratakse kindlaks määruse (EL) nr 1291/2013 artiklis 14 ja I lisas pealkirja „Programmi „Horisont 2020” valdkondadevahelised küsimused ja toetusmeetmed” all osutatud valdkondadevahelised meetmed nii kahe või enama samaväärse prioriteediga erieesmärgi kui ka kahe või enama prioriteedi vahel. Neid meetmed rakendatakse integreeritud viisil.
7. Komisjon võtab artikli 10 lõikes 4 osutatud kontrollimenetluse teel rakendusaktidega vastu järgmised meetmed:
a)
kaudsete meetmete rahastamise kinnitamise otsus, kui liidu hinnanguline panus seoses eriprogrammiga on vähemalt 2,5 miljonit eurot või rohkem; välja arvatud käesoleva otsuse artikli 3 lõike 1 punktis a osutatud erieesmärgile „Euroopa Teadusnõukogu (ERC)” vastavad meetmed ja välja arvatud kiirendatud innovatsiooni vahendi raames, millele on osutatud määruse (EL) nr 1291/2013 artiklis 24, rahastatud meetmed;
b)
inimembrüote ja inimembrüo tüvirakkude kasutamist eeldavate meetmete ning artikli 3 lõike 3 punktis g osutatud erieesmärgile „Turvaline ühiskond - Euroopa ja tema kodanike vabaduse ja turvalisuse kaitsmine” vastavate meetmete rahastamise kinnitamise otsus;
c)
meetmete rahastamise kinnitamise otsus, kui liidu hinnanguline panus seoses eriprogrammiga on vähemalt 0,6 miljonit eurot või rohkem artikli 3 lõike 3 punktis f osutatud erieesmärgile „Euroopa muutuvas maailmas: kaasav, innovatiivne ja kaasa mõtlev ühiskond” vastavate meetmete puhul ning artikli 3 lõikes 4 ja artikli 3 lõikes 5 vastavalt osutatud erieesmärkide „Tipptaseme levitamine ja osaluse laiendamine” ja „Teadus koos ühiskonnaga ja ühiskonna heaks” meetmete puhul;
d)
määruse (EL) nr 1291/2013 artiklis 32 ettenähtud hindamiste alase pädevuse eeskirjade koostamine.
Artikkel 6
Euroopa Teadusnõukogu
1. Komisjon asutab Euroopa Teadusnõukogu (ECR), mille kaudu rakendatakse I osa „Tipptasemel teadus” meetmeid, mis on seotud erieesmärgiga „Euroopa Teadusnõukogu (ERC)”, millele on osutatud käesoleva otsuse artikli 3 lõike 1 punktis a. ERCga tuleks asendada komisjoni otsusega 2007/134/EÜ rajatud ERC ja see peaks olema viimase õigusjärglane.
2. ERC koosneb artiklis 7 sätestatud sõltumatust teadusnõukogust ja artiklis 8 sätestatud spetsiaalsest rakendusstruktuurist.
3. ERC-l on president, kes valitakse välja staažikate ja rahvusvaheliselt tunnustatud teadlaste hulgast.
Presidendi määrab spetsiaalse sõltumatu otsimiskomisjoni läbiviidud läbipaistva värbamisprotsessi tulemusel ametisse komisjon neljaks aastaks, kusjuures ametiaega saab ühe korra pikendada. Värbamisprotsessil ja valitud kandidaadil peab olema sõltumatu teadusnõukogu heakskiit.
President on ka sõltumatu teadusnõukogu esimees, kes tagab selle juhtimise ja suhted spetsiaalse rakendusstruktuuriga ning esindab sõltumatut teadusnõukogu teadusmaailmas.
4. ERC tegutseb teaduse tipptaseme, sõltumatuse, tõhususe, tulemuslikkuse, läbipaistvuse ja vastutuse põhimõtete kohaselt. Sellega tagatakse otsuse 2006/972/EÜ kohaste ERC meetmete järjepidevus.
5. ERC tegevusega toetatakse kõikide valdkondade teadusuuringuid, mida teevad eraldiseisvad ja riikidevahelised Euroopa tasandil konkureerivad teadlasrühmad. ERC eesliiniuuringute jaoks antakse toetusi ainult teaduse tipptaseme kriteeriumi alusel.
6. Komisjon tagab ERC sõltumatuse ja usaldusväärsuse ning kindlustab ERC-le antud ülesannete nõuetekohase täitmise.
Komisjon tagab, et ERC meetmed viiakse ellu käesoleva artikli lõikes 4 sätestatud põhimõtete ja artikli 7 lõike 2 punktis a osutatud, sõltumatu teadusnõukogu asutatud, ERC üldstrateegia kohaselt.
Artikkel 7
Sõltumatu teadusnõukogu
1. Sõltumatu teadusnõukogu puhul tagatakse eri teadusuuringute valdkondade esindatus selliselt, et see moodustatakse kõige mainekamatest ja asjakohaste teadmistega ning erinevatesse vanuserühmadesse kuuluvatest nii nais- kui ka meesteadlastest, -inseneridest ja -teaduritest, kes tegutsevad oma isiklikul vastutusel ja on sõltumatud kõrvalistest huvidest.
Sõltumatu teadusnõukogu liikmed nimetab ametisse komisjon pärast sõltumatut ja läbipaistvat valimismenetlust, mis on kõnealuse nõukoguga kokku lepitud ja hõlmab teadusringkondadega konsulteerimist ning aruande esitamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
Nende ametiaeg on neli aastat ja neid võib ühe korra ametisse tagasi nimetada rotatsiooni alusel, mis tagab kõnealuse nõukogu tegevuse järjepidevuse.
2. Sõltumatu teadusnõukogu kehtestab:
a)
ERC üldstrateegia;
b)
ERC tegevuse rakendamise tööprogrammi;
c)
eksperdihinnangute korraldamise ja ettepanekute hindamise meetodid ning menetlused, mille alusel määratakse kindlaks rahastatavad ettepanekud;
d)
oma seisukoha küsimuste kohta, mis võivad teaduslikust seisukohast parandada ERC saavutusi ja mõju ning tehtavate teadusuuringute kvaliteeti;
e)
käitumisjuhendi, milles käsitletakse muu hulgas huvide konflikti vältimist.
Komisjon kaldub kõrvale sõltumatus teadusnõukogus esimese lõigu punktide a, c, d ja e kohaselt võetud seisukohtadest üksnes juhul, kui ta leiab, et käesoleva otsuse sätteid ei ole järgitud. Sellisel juhul võtab komisjon vastu meetmed eriprogrammi rakendamise järjepidevuse säilitamiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks, sätestades punktid, milles tema seisukohad erinevad sõltumatu teadusnõukogu omadest, ning põhjendades kõnealuseid meetmeid.
3. Sõltumatu teadusnõukogu tegutseb I lisa I osa jaos 1.1 esitatud volituste kohaselt.
4. Sõltumatu teadusnõukogu tegutseb artikli 6 lõikes 4 sätestatud põhimõtete kohaselt ja üksnes erieesmärgi „Euroopa Teadusnõukogu (ERC)”, millele on osutatud artikli 3 lõike 1 punktis a, saavutamise nimel. Kõnealune nõukogu tegutseb usaldusväärselt ja ausalt ning teeb oma tööd tõhusalt ning võimalikult läbipaistvalt.
Artikkel 8
Spetsiaalne rakendusstruktuur
1. Spetsiaalne rakendusstruktuur vastutab administratiivsete ülesannete ja programmi elluviimise eest, nagu on kirjeldatud I lisa I osa jaos 1.2. Ta toetab sõltumatut teadusnõukogu kõigi selle ülesannete täitmisel.
2. Komisjon tagab, et spetsiaalne rakendusstruktuur järgiks rangelt, tõhusalt ja vajaliku paindlikkusega üksnes ERC eesmärke ja nõudeid.
III JAOTIS
LÕPPSÄTTED
Artikkel 9
Järelevalve ja teave rakendamise kohta
1. Komisjon jälgib raamprogrammi „Horisont 2020” rakendamist ja annab sellest igal aastal aru kooskõlas määruse (EL) nr 1291/2013 artikliga 31 ja käesoleva otsuse III lisaga.
2. Komisjon teavitab artiklis 10 osutatud komiteed korrapäraselt eriprogrammi kaudsete meetmete rakendamise üldisest edenemisest, et komiteel oleks võimalik varakult anda asjakohane panus tööprogrammide ettevalmistamisse, eriti mitmeaastase lähenemisviisi ja strateegiliste suundade osas, ja ta esitab aegsasti teavet kõikide meetmete kohta, mida kavandatakse või rahastatakse raamprogrammi „Horisont 2020” raames, nagu on selgitatud IV lisas.
Artikkel 10
Komiteemenetlus
1. Komisjoni abistab komitee (programmikomitee). Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
2. Komitee tuleb kokku eri koosseisudes, mis on sätestatud V lisas, olenevalt arutatavatest küsimustest.
3. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.
4. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
5. Kui komitee arvamus saadakse kirjaliku menetlusega, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul komitee eesistuja nii otsustab või kui komitee liikmete enamus seda taotleb.
Artikkel 11
Delegeeritud volituste rakendamine
1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2. Artikli 3 lõikes 2 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile raamprogrammi „Horisont 2020” kestuse ajaks.
3. Nõukogu võib artikli 3 lõikes 2 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
4. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle teatavaks nõukogule.
5. Artikli 3 lõike 2 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast kõnealuse õigusakti teatavakstegemist nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et ta ei esita vastuväidet. Nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega ühe kuu võrra.
6. Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti delegeeritud õigusakti vastuvõtmisest, delegeeritud õigusakti kohta esitatud vastuväidetest või delegeeritud volituste tagasivõtmisest nõukogu poolt.
Artikkel 12
Kehtetuks tunnistamine ja üleminekusätted
1. Otsused 2006/971/EÜ, 2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2014.
2. Siiski kohaldatakse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud otsustega algatatud meetmete ja kõnealuste otsuste alusel täideviidud meetmetega seonduvate finantskohustuste suhtes edaspidigi kõnealuseid otsuseid, kuni nimetatud meetmed on ellu viidud. Vajaduse korral täidab käesoleva artikli lõikes 1 osutatud otsustega asutatud komiteede ülejäänud ülesanded artiklis 10 osutatud komitee.
3. Eriprogrammile eraldatud finantsvahendid võivad hõlmata ka kulutusi tehnilisele ja haldusabile, mis on vajalik ülemineku tagamiseks otsustega 2006/971/EÜ, 2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ hõlmatud meetmetelt eriprogrammile.
Artikkel 13
Jõustumine
Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Artikkel 14
Adressaadid
Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.
Brüssel, 3. detsember 2013