РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 861/2013 НА СЪВЕТА
от 2 септември 2013 година
за налагане на окончателно изравнително мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) (по-долу „основният регламент“), и по-специално член 15 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия (по-долу „Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Временни мерки
(1)
С Регламент (ЕС) № 419/2013 (2) (по-долу „регламентът за временните мерки“) Комисията наложи временно изравнително мито върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия.
(2)
Разследването бе започнато, след като на 28 юни 2012 г. Европейската конфедерация на производителите на желязо и стомана (Eurofer) (по-долу „жалбоподателят“) подаде жалба от името на производители от Съюза, които съставляват над 50 % от цялото производство на Съюза на някои видове телове от неръждаеми стомани.
(3)
Вследствие на паралелно проведеното антидъмпингово разследване, с Регламент (ЕС) № 418/2013 (3) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия.
1.2. Страни, засегнати от разследването
(4)
На предварителния етап от разследването бе направена извадка на индийските производители износители, производителите в Съюза и несвързаните вносители. Въпреки това, тъй като двама от избраните за извадката вносители не отговориха на въпросника, не бе възможно да бъде завършена извадката на вносителите. Цялата налична информация, която се отнася до оказалите съдействие вносители, бе използвана, за да се стигне до окончателни заключения, по-специално по отношение на интереса на Съюза.
(5)
Седем индийски производители износители извън извадката поискаха индивидуално разследване. Двама от тях изпратиха отговори на въпросника. Петима не отговориха на въпросника. Единият от двамата отговорили оттегли своето искане за индивидуално разследване. В резултат на това Комисията разгледа искането на един индийски производител износител, който не беше включен в извадката:
-
KEI Industries Limited, New Delhi (KEI).
(6)
С изключение на посоченото по-горе съображения 5, 6, 7, 8, 10, 11, 12 и 14 от регламента за временните мерки се потвърждават.
1.3. Разследван период и разглеждан период
(7)
Както беше посочено в съображение 20 от регламента за временните мерки, разследването относно субсидирането и вредата обхвана периода от 1 април 2011 г. до 31 март 2012 г. („разследвания период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които имат значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до 31 март 2012 г. („разглеждания период“).
1.4. Последваща процедура
(8)
След разгласяването на съществените факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временни изравнителни мерки (по-долу „разгласяването във връзка с временните мерки“), няколко заинтересовани страни, а именно двама производители износители, жалбоподателят и 11 ползватели, представиха коментари. На страните, които поискаха изслушване, бе предоставена такава възможност. Комисията продължи да издирва информацията, която смяташе за необходима за изготвянето на окончателните констатации. Всички получени коментари бяха надлежно разгледани и взети предвид, когато бе целесъобразно.
(9)
Комисията уведоми всички заинтересовани страни за съществените факти и съображения, въз основа на които възнамерява да препоръча налагането на окончателно изравнително мито върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия и окончателното събиране на сумите, обезпечени с временно мито („разгласяването във връзка с окончателните мерки“). На страните беше определен срок, в който да представят своите коментари по разгласяването във връзка с окончателните мерки. Всички получени коментари бяха надлежно разгледани и взети предвид, когато бе целесъобразно.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
(10)
Както е посочено в съображение 21 от регламента за временните мерки, разглежданият продукт се определя като телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
i)
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром;
ii)
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия.
(11)
Някои ползватели изразиха загриженост относно очевидната липса на разграничение между различните видове на разглеждания продукт и подобния продукт, защото съществува широк продуктов микс сред всички видове на продукта. Налице е особена загриженост по отношение на това как при разследването би могло да бъде гарантирано обективно сравнение между всички видове. Както при повечето разследвания, определението на разглеждания продукт обхваща голямо разнообразие от видове продукти, които имат същите или сходни основни физически, технически и химически характеристики. Фактът, че тези характеристики може да варират при различните видове продукти, действително може да доведе до обхващането на широка гама от видове продукти при разследване. Такъв е случаят при настоящото разследване. Комисията взе под внимание разликите между видовете продукти и гарантира обективно сравнение. За всеки вид продукт, произвеждан и продаван от индийските производители износители, и за всеки вид продукт, произвеждан и продаван от индустрията на Съюза, бе определен уникален контролен номер на продукта (КНП). Номерът зависи от основните характеристики на продукта, в този случай класа на стоманата, якостта на опън, покритието, повърхността, диаметъра и формата. Следователно видовете жици, изнасяни за Съюза, бяха сравнени въз основа на КНП с продуктите, произвеждани и продавани от индустрията на Съюза, които имат същите или сходни характеристики. Всички тези видове попадат в определението на разглеждания продукт и на подобния продукт в известието за започване (4) и в регламента за временните мерки.
(12)
Една от страните повтори твърдението си, че т.нар. „високотехнологични“ видове на продукта са различни и не са взаимозаменяеми с другите видове на разглеждания продукт. Поради това според нея те следва да бъдат изключени от определението на продукта. Съгласно съдебната практика, за да се определи дали продуктите са подобни, така че да представляват част от същия продукт, следва да се прецени дали те имат еднакви технически и физически характеристики и приложения като продуктите, една и съща основна крайна употреба и едно и също съотношение цена - качество. В тази връзка взаимозаменяемостта и конкуренцията между тези продукти също трябва да бъдат оценени (5). При разследването бе установено, че „високотехнологичните“ видове продукти, посочени от страната, имат същите основни физически, химически и технически характеристики като останалите продукти, предмет на разследването. Те са жици, изработени от неръждаема стомана. Представляват полуготов стоманен продукт (който в повечето случаи следва да бъде подложен на допълнителна преработка с оглед на производството на широка гама от готови продукти), а производственият процес е подобен, при използване на подобни машини, така че производителите да може да преминават от производството на едни варианти на продукта към производството на други видове на продукта според нуждите. Поради това, въпреки че различните видове жици не са пряко взаимозаменяеми и не се конкурират пряко, производителите се конкурират за договори, обхващащи много видове телове от неръждаеми стомани. Освен това тези видове на продукта се произвеждат и продават както от индустрията на Съюза, така и от индийските производители износители, които използват подобни методи на производство. Следователно твърдението не може да бъде прието.
(13)
В отговор на разгласяването във връзка с окончателните мерки една от страните заяви, че анализът, извършен от Комисията, за да се установи дали т.нар. „високотехнологични“ видове на продукта трябва да бъдат включени в разследването, е недостатъчен. Този довод се отхвърля. Разследването установи, че високотехнологичният вид на продукта попада в определението на продукта, както е посочено в съображение 12 по-горе. Страната погрешно приема, че всички критерии, посочени в съдебната практика, трябва да бъдат изпълнени едновременно; това не е така. Според съдебната практика Комисията се ползва с широка свобода на преценка при определянето на продуктовия обхват (6) и трябва да основава тази оценка на набора от критерии, изготвени от Съда на Европейския съюз. Често, както и в настоящия случай, някои критерии могат да сочат в една посока, а други - в друга; в такъв случай Комисията трябва да направи обща оценка, както е направила в настоящия случай. Поради това тази заинтересована страна погрешно приема, че всички характеристики на видовете продукти трябва да са еднакви, за да може те да попадат в рамките на едно и също определение на продукта.
(14)
Някои ползватели заявиха, че т.нар. жици от неръждаема стомана „серии 200“ следва да бъдат изключени от обхвата на продукта. В частност те изтъкнаха, че този вид почти не се произвежда от индустрията на Съюза. Това твърдение обаче е неоснователно. На първо място, фактът, че определен вид продукт не се произвежда от индустрията на Съюза, не е достатъчно основание за неговото изключване от обхвата на разследването, когато производственият процес е такъв, че производителите от Съюза биха могли да започнат производство на въпросния вид продукт. Второ, както и за т.нар. „високотехнологични“ жици (вж. съображение 12), беше установено, че тези видове на разглеждания продукт имат основни физически, химически и технически характеристики, които са еднакви или подобни с тези на други видове на подобния продукт, произвеждан и продаван от индустрията на Съюза. Следователно твърдението не може да бъде прието.
(15)
Освен това тези ползватели заявиха, че валцдратът трябва да бъдe включен в определението на разглеждания продукт. Валцдратът е суровина, използвана за производството на разглеждания продукт, но също така може да се използва и за производството на различни продукти, като скрепителни елементи и пирони. Следователно за разлика от продукта, предмет на разследването, той не представлява завършен стоманен продукт. Чрез производствения процес на студено формуване валцдратът, наред с други продукти, може да бъде трансформиран в разглеждания продукт или в подобния продукт. Въз основа на това валцдратът не може да бъде включен в обхвата на продукта по смисъла на основния регламент.
(16)
Въз основа на посоченото по-горе определението на разглеждания продукт и на подобния продукт в съображения 21 - 24 от регламента за временните мерки се потвърждава.
3. СУБСИДИРАНЕ
3.1. Въведение
(17)
В съображение 25 от временния регламент са посочени схемите, за които се твърди, че включват предоставянето на субсидии, които подлежат на изравнителни мерки, а именно:
а)
схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme, „DEPBS“);
б)
схема за възстановяване на мита (Duty Drawback Scheme, „DDS“);
в)
схема за предварителни разрешения (Advance Authorisation Scheme, „AAS“);
г)
схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване (Export Promotion Capital Goods Scheme, „EPCGS“);
д)
схема за експортно кредитиране (Export Credit Scheme, „ECS“);
е)
схема за фокусиране върху пазара (Focus Market Schemе, „FMS“)
ж)
специални икономически зони/експортно ориентирани единици (Special Economic Zones/Export Oriented Units, „SEZ/ЕОU“).
(18)
Индустрията на Съюза заяви, че Комисията е пропуснала да вземе предвид някои схеми за субсидиране, по-специално регионални схеми за субсидиране, като вследствие на това изрази становището, че субсидиите, за които е установено, че са били получавани от индийските производители, са оценени на по-ниска стойност от действителната. Това твърдение е неоснователно. Комисията провери всички национални и местни схеми за субсидиране, описани в жалбата. Въпреки това Комисията установи, че по време на РП включените в извадката производители износители са получавали субсидии само по схемите, изброени в съображение 14 по-горе.
(19)
Индустрията на Съюза също така изтъкна, че тъй като в хода на успоредното антидъмпингово разследване бе установено, че данните, предоставени от включените в извадката индийски производители, са недостоверни и бе приложен член 18 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета (7), член 28 от основния регламент също е следвало да бъде приложен в рамките на настоящото разследване. Въпреки това член 28 от основния регламент се прилага само ако са изпълнени предвидените в него условия, което не е така по отношение на информацията, предоставена от включените в извадката индийски производители. Следователно твърдението не може да бъде прието.
(20)
Разследването показа, че DEPBS, DDS и AAS са част от един механизъм за субсидиране, който е механизъм за възстановяване на мита. Индия използва различни варианти на този механизъм в продължение на дълъг период от време, като често е изменяла отделните подкатегории на механизма. Разследването показа, че е уместно тези подкатегории на механизма да се анализират заедно, тъй като обикновено се налага износителите да избират между тях (те се изключват взаимно), а случай че някоя от подкатегориите бъде прекратена - да преминават към друга.
(21)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 25 - 28 от регламента за временните мерки се потвърждава.
3.2. Схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (DEPBS)
(22)
Един от включените в извадката индийски производители износители заяви, че DEPBS не следва да се счита за подлежаща на изравняване субсидия, тъй като целта на тази схема е да се компенсират митата върху вноса. Също така беше изказано твърдението, че по отношение на продукта, предмет на разследването, не съществува никакво вътрешно производство на суровини, поради което се налага разумното предположение, че всички внесени стоки са били облагани със ставка от 5 % и че таванът, установен от правителството на Индия, гарантира, че няма свръхкомпенсации. Както е пояснено в съображение 38 от регламента за временните мерки, тази схема не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, тъй като не съответства на правилата, установени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. По-специално износител, който се ползва от DEPBS, не е длъжен действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действителната стойност на вложените суровини. На последно място, даден износител може да бъде допуснат до участие в DEPBS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може да се ползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини.
Правителството на Индия не е успяло да създаде система, която да свързва размера на митото, от което са освободени внасяните суровини, с тяхното влагане в изнасяните продукти. От своя страна дружествата, които са се възползвали от тази схема, също така не разполагат с механизъм, за да докажат, че не са получили каквото и да било прекомерно освобождаване. Освен това, що се отнася до твърдяната от дружеството липса на свръхкомпенсация в конкретния случай, то не успя да докаже твърдението си и би могло например да се е възползвало от компенсации за други вносни стоки или за вносни суровини, без те да са използвани за производството на разглеждания продукт. Също така трябва да се отбележи, че твърдението, че не съществува вътрешно производство на суровини, е неправилно, тъй като поне едно от разследваните дружества е произвеждало суровини на вътрешния пазар, докато другите две разследвани дружества са купували от национален производител, а не от вносител на вътрешния пазар. Следователно тези доводи не могат да бъдат приети.
(23)
Една страна твърди, че при продажбата на лиценза за DEPBS действителната продажна цена е била под стойността на лиценза и поради това подлежащата на изравняване полза е била по-ниска от установената при временното разследване. Ползата в рамките на тази схема обаче е изчислена въз основа на сумата на предоставения в лиценза кредит, независимо от това дали лицензът е използван за компенсиране на митата върху вноса, или в действителност е бил продаден. Всяка продажба на лиценз на цена под номиналната му стойност е чисто търговско решение, което не влияе на размера на ползата, получена по тази схема. Следователно този довод не може да се приеме.
(24)
Правителството на Индия заяви, че DEPBS е била оттеглена през РП и следователно не подлежи на изравнителни мерки. Освен това то заяви, че тъй като програмата за възстановяване на мита не е приемник на DEPBS, последната не може да бъде предмет на изравнителни мерки. Действително DEPBS е изтекла на 30 септември 2011 г., по време на РП. Въпреки това субсидирането е продължило. Бе установено, че като алтернатива на DEPBS износителите получават ползи по AAS и особено по DDS. Както е описано в съображения 42 - 44 от регламента за временните мерки, AAS и DDS бяха коригирани, за да се осигури плавен преход от DEPBS. Освен това естеството на ползите по трите схеми, т.е. пропуснатите приходи под формата на освобождаване от мита, е напълно еднакво. По този начин дружествата могат да избират коя схема да използват за компенсиране на митата. Поради това, въпреки че DEPBS е престанала да съществува в средата на РП, субсидиите, отпуснати от правителството на Индия през РП, следва да бъдат предмет на изравнителни мерки, тъй като общата система от ползи е продължила да съществува, като поради причините, посочени в съображение 20 по-горе, всички схеми за възстановяване на мита образуват един механизъм за субсидиране с различни, често променящи се подкатегории. Поради това посоченият довод не може да бъде приет.
(25)
В своя отговор на разгласяването във връзка с окончателните мерки правителството на Индия отново изтъкна своите доводи относно прекратяването на DEPBS след разгласяването във връзка с окончателните мерки. Тъй като обаче не бяха представени нови доводи, които да доведат до промяна на заключението по отношение на замяната на субсидирането по прекратената DEPBS с коригираната DDS, този довод не може да бъде приет.
(26)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 29 - 47 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(27)
Освен това бе установено, че индийският производител износител KEI е използвал DEPBS през РП. Ставката на субсидията е била 0,50 %.
3.3. Схема за възстановяване на мита (DDS)
(28)
Правителството на Индия заяви, че DDS не следва да се счита за подлежаща на изравняване субсидия, тъй като целта на тази схема е да се компенсират митата върху вноса и акцизите, платени за суровините. Както е пояснено в съображения 58 - 60 от регламента за временните мерки, тази схема не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, тъй като не съответства на правилата, установени в приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. По-специално не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е извършено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. Освен това даден износител има право да участва в DDS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може да се ползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. Горното се потвърждава от констатациите, направени при посещението на дружествата, и от съответното законодателство, а именно циркулярен документ № 24/2001 на правителството на Индия, както е посочено в съображение 60 от регламента за временните мерки. Наред с това в параграф 32 от своето становище самото правителство на Индия призна, че DDS може да доведе до прекомерно освобождаване. Следователно този довод на правителството на Индия не може да се приеме.
(29)
Правителството на Индия също така изтъкна, че въпреки че системата за проверка за използването на суровините е била непълна, по-специално поради големия брой на бенефициентите и административната тежест, свързана с контрола на всички тях, действащият механизъм за проверка, основаващ се на извършването на извадки, следва да бъде приет. Този довод обаче не може да бъде приет, тъй като не е предвиден в член 3, параграф 1, буква а), подточка ii), приложение I, буква и), приложение II или приложение III (към основния регламент.
(30)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 48 - 64 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(31)
Освен това бе установено, че индийският производител износител KEI Industries е използвал DDS през РП. Ставката на субсидията е била 0,29 %.
3.4. Схема на предварителни разрешения (AAS)
(32)
Един от включените в извадката индийски производители износители заяви, че AAS следва да се счита за схема за възстановяване на мита, тъй като внесените материали са използвани за производството на стоки, които се изнасят. Както бе пояснено в съображение 76 от регламента за временните мерки, използваната в настоящия случай подсхема не е допустима схема за възстановяване на мита или схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на правилата, установени в приложение I, буква и), приложение II или приложение III към основния регламент. Правителството на Индия не е приложило ефективно система за проверка или процедура, с която да се потвърди дали и в какви количества са вложени суровини в производството на изнасяния продукт (приложение II, раздел II, точка 4 от основния регламент и - при схеми за възстановяване за заместители - приложение III, раздел II, точка 2 от основния регламент). От друга страна, стандартните норми за вложените материали в крайния продукт (по-долу „SIONs“) за разглеждания продукт не са били достатъчно точни и не могат да представляват система за проверка на действителното потребление на суровините. Тези стандартни норми не дават възможност на правителството на Индия да провери с достатъчна точност какво количество суровини са използвани в производството на изнасяните продукти. Освен това правителството на Индия не е провело допълнителна проверка въз основа на действително вложените суровини, както е обяснено в съображение 73 от регламента за временните мерки, макар по принцип това да се изисква в случаите, в които не е налице ефективно прилагана система за проверка (приложение II, раздел II, точка 5 и приложение III, раздел II, точка 3 от основния регламент). Поради това подсхемата подлежи на изравнителни мерки и доводът се отхвърля.
(33)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 65 - 80 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(34)
Беше установено, че индийският производител износител KEI Industries не се е ползвал от AAS през РП.
3.5. Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване (EPCGS)
(35)
При разгласяването във връзка с окончателните мерки един от индийските производители износители представи коментари относно грешка в изчисленията. Този коментар бе частично основателен и бе отчетен при изчисляването на размера на субсидията. Тъй като общият марж на субсидията за това дружество бе под нивото de minimis още преди тази корекция, корекцията нито променя окончателния размер на изравнителното мито за това дружество, нито засяга средния марж на субсидията, изчислен за оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, или маржа на субсидията в национален мащаб.
(36)
С изключение на посоченото по-горе, съображения 81 - 91 от регламента за временните мерки се потвърждават.
(37)
Беше установено, че индийският производител износител KEI Industries не се е ползвал от EPCGS през РП по отношение на разглеждания продукт.
3.6. Схема за експортно кредитиране (ECS)
(38)
Правителството на Индия възрази, че в съображение 92 от регламента за временните мерки Комисията неправилно е посочила правното основание на ECS. Правителството на Индия посочи, че циркулярен документ DBOD № DIR.(Exp.) BC 01/04.02.02/2007-2008 („MC 07-08“) и циркулярен документ DBOD № DIR.(Exp.) BC 09/04.02.02/2008-09 („MC 08-09“) са били актуализирани и че циркулярен документ DBOD № DIR.(Exp.) BC 06/04.02.002/2010-11 („MC 10-11“) и циркулярен документ DBOD № DIR.(Exp.) BC 04/04.02.002/2011-2012 („MC 11-12“) са послужили за правно основание за ECS през РП. Забележката на правителството на Индия е правилна в това отношение.
(39)
В допълнение правителството на Индия изтъкна, че ако е било взето предвид правилното актуализирано правно основание, Комисията е трябвало да вземе предвид факта, че максималният лихвен процент, приложим спрямо експортните кредити, който преди това Reserve Bank of India (RBI) е въвела като задължителен за търговските банки, е отпаднал преди РП по отношение на експортните кредити в рупии. Следователно що се отнася до кредити в рупии, тази схема вече не може да се счита за субсидия. Разследването показа, че две включени в извадката дружества на практика са се ползвали от експортни кредити от частни банки с лихвени проценти, договорени под референтния лихвен процент, определен от RBI. Разследването не разкри търговски причини, поради които тези частни банки биха предоставяли кредити с отстъпка и при лихвени проценти, при които очевидно търпят загуби. Тези практики за банково кредитиране биха могли да наведат на предположението, че все още е налице участие на правителството. В хода на разследването обаче не бяха открити доказателства за равнището, изисквано съгласно правилата на СТО, за да се докаже продължаващо упълномощаване или възлагане на търговските банки. Поради това Комисията реши да не отчита ползата от понижените лихвени проценти като субсидия по тази подсхема при липса на достатъчно доказателства за ръководство и/или финансово участие от страна на правителството на Индия.
(40)
На последно място, правителството на Индия възрази, че при последната актуализация на циркулярния документ DBOD № DIR.(Exp.) BC 06/04.02.002/2012-13 („MC 12-13“), влязла в сила два месеца след края на РП, са премахнати максималните лихвени проценти, приложими спрямо експортните кредити, и по отношение на кредитите в чуждестранна валута. Като се позовава на член 15, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент, правителството на Индия твърди, че в такъв случай и този елемент на схемата на експортно кредитиране не следва да бъде предмет на изравнителни мерки, тъй като ръководството на банките от страна на правителството е отпаднало. Въпреки че в представения MC 12-13 съществува разпоредба, която предоставя на търговските банки свобода да определят лихвените проценти за експортните кредити в чужда валута, считано от май 2012 г., както твърди правителството на Индия, тази промяна на инструкциите на RBI за частните банки по време на разследването сама по себе си е недостатъчна, за да се изключи тази схема, тъй като ръководството от страна на правителството може да продължи по неофициален път, което би трябвало да бъде обект на по-нататъшно разследване. Въпреки това, с оглед на горното заключение относно подсхемата, което се отнася до експортните кредити в рупии, на този етап Комисията реши да не я подлага на изравнителни мерки, що се отнася до кредитите в чужда валута.
(41)
Предвид изложеното по-горе ставките на митото ще бъдат коригирани, където е приложимо.
3.7. Схема за фокусиране върху пазара (FMS)
(42)
След разгласяването във връзка с окончателните мерки правителството на Индия представи коментарите си по FMS. То възрази, че режимът е географски обвързан с държави, които не са част от Съюза, и поради това не може да бъде предмет на изравнителни мерки от страна на Съюза. Въпреки това правителството на Индия не бе в състояние да оспори нито практическото прилагане на схемата, нито факта, че ползите по FMS могат да се използват при производството на разглеждания продукт, и по-конкретно че митническите кредити по FMS могат да се прехвърлят свободно и че те могат да се използват за плащане на мита върху последващ внос на всякакви суровини или стоки, включително производствено оборудване. Следователно това твърдение трябваше да бъде отхвърлено, тъй като разследването показа, че разглежданият продукт може да се ползва и действително се ползва от тази схема, когато се изнася за Съюза.
(43)
При липсата на други коментари съображения 101 - 111 от регламента за временните мерки се потвърждават.
(44)
Беше установено, че индийският производител износител KEI Industries не се е ползвал от FMS през РП.
3.8. Схема за експортно ориентирани единици (EOUS)
(45)
След разгласяването във връзка с окончателните мерки единственият разследван производител износител, използващ EOUS, представи коментарите си по тази схема. Дружеството заяви, че Комисията следва да използва различен метод за изчисляване на ползите, получени по тази схема. Дружеството изтъкна, че някои ползи по EOUS следва да се разглеждат като допустима схема за възстановяване на мита по смисъла на приложения II и III към основния регламент и следователно не трябва да подлежат на изравнителни мерки.
(46)
Въпреки това беше установено, че независимо от това кой метод за изчисление се използва, ставката на субсидията за тази схема няма да надхвърля 0,95 %, което означава, че общият марж на субсидията за това дружество ще остане под нивото de minimis. Поради това не беше счетено за необходимо допълнително да се анализира това твърдение в рамките на настоящото разследване.
(47)
Поради липсата на други коментари съображение 112 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(48)
Беше установено, че индийският производител износител KEI Industries не се е ползвал от EOUS през РП.
3.9. Размер на субсидиите, подлежащи на изравнителни мерки
(49)
След решението да не се отчитат ползите по ESC като субсидия, както е описано в съображения 38 - 41, и корекция на изчислението на ползата по EPCGS за едно от дружествата, както е описано в съображение 35, ставките на митото бяха коригирани, където е приложимо. Окончателният размер на субсидиите, които - в съответствие с разпоредбите на основния регламент - подлежат на изравнителни мерки, изразен ad valorem, варира от 0,79 % до 3,72 %.
Схема
Дружество
Raajratna
Venus Group
Viraj
KEI
DEPBS (8)
0,58 %
0,93 %, 1,04 %, 1,32 %, 2,04 %
-
0,50 %
DDS (8)
0,61 %
1,14 %, 1,77 %, 1,68 %, 1,91 %
-
0,29 %
AAS (8)
2,43 %
0,15 %, 0 %, 0 %, 0 %
-
-
EPCGS (8)
0,09 %
0,02 %, 0 %, 0 %, 0 %
0,03 %
-
ECS (8)
-
-
-
-
FMS (8)
-
0,13 %, 0,71 %, 0,07 %, 0 %
-
-
EOU (8)
-
-
0,95 %
-
ОБЩО
3,72 %
3,03 % (9)
0,98 % (10)
0,79 % (10)
(50)
Преизчисленят марж на субсидията за оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, е 3,41 %.
(51)
Преизчисленият марж на субсидията в национален мащаб е 3,72 %.
4. ИНДУСТРИЯ НА СЪЮЗА
4.1. Индустрия на Съюза
(52)
Някои ползватели оспориха броя на производителите от Съюза, посочен в съображение 116 от регламента за временните мерки. Те твърдят, че броят на производителите е бил определен погрешно и в действителност има по-малко производители на пазара на Съюза.
(53)
Комисията изтъква, че горното твърдение не е подкрепено от доказателства и след проверка потвърждава информацията, предоставена в съображение 116 от регламента за временните мерки, а именно че 27 производители от Съюза са произвеждали разглеждания продукт в Съюза по време на РП. Това е броят, установен въз основа на жалбата, на етапа преди започване на процедурата и по време на разследването. Комисията се свърза с всички известни производители от Съюза и получи данни, които бяха използвани в рамките на настоящото разследване.
4.2. Производство на Съюза и изготвяне на извадка от производители от Съюза
(54)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 117 - 119 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5. ВРЕДА
5.1. Потребление на Съюза
(55)
Някои ползватели заявиха, че при анализите на вредата не е следвало да се вземат предвид данните за 2009 г., тъй като финансовата криза, настъпила през тази година, е имала отрицателно влияние по-специално върху потреблението на Съюза. При все това, дори ако 2009 г. бъде изключена от анализа, все още е налице тенденция за увеличаване на потреблението (+ 5 %), което е показател за подобряването на пазара. Освен това отрицателното въздействие на финансовата криза е отчетено в съображение 120 от регламента за временните мерки, но се стигна до заключението, че пазарната конюнктура се е подобрила. Поради липсата на други коментари съображение 120 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.2. Внос в Съюза от разглежданата държава
(56)
Установеният марж на субсидията за KEI Industries е под прага de minimis, предвиден в член 14, параграф 5 от основния регламент (вж. съображение 49 по-горе). Следователно се счита, че този производител износител не се е възползвал от схеми за субсидиране по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент по време на разследвания период. В резултат на това обемът на неговия внос бе изключен от обема на субсидирания внос от Индия. Производителят износител Venus group заяви, че някои сделки са били погрешно отчетени два пъти. Комисията се съгласи с производителя износител и поради това тези сделки бяха изключени от общия обем на субсидирания внос от Индия. Съответно обемът, пазарният дял и средните цени на субсидирания внос бяха преразгледани.
(57)
Обем и пазарен дял на субсидирания внос:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем (в метрични тонове)
11 620
20 038
25 326
24 415
Индекс (2009 г.= 100)
100
172
218
210
Пазарен дял
8,8 %
10,7 %
12,9 %
12,4 %
Индекс (2009 г.= 100)
100
121
146
140
Източник:
Евростат и отговори на въпросника.
(58)
KEI Industries изнася ограничено количество от разглеждания продукт по време на РП, а посочените по-горе сделки на Venus group също са за ограничени количества, поради което изключването на тези обеми на вноса от общия обем на субсидирания внос от Индия не води до промени, засягащи тенденциите, описани в съображения 123 и 124 от регламента за временните мерки. Така тези съображения на регламента за временните мерки се потвърждават.
(59)
Средна цена на субсидирания внос:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средна цена
(евро/метричен тон)
2 419
2 856
3 311
3 259
Индекс (2009 г.= 100)
100
118
137
135
Източник:
Евростат и отговори на въпросника.
(60)
Както бе обяснено по-горе, KEI Industries е изнасяло ограничени количества през РП и изключването на някои сделки на Venus group е засегнало само ограничени количества. Изключването на обема на вноса на KEI Industries и на посочените по-горе сделки на Venus group от общия обем на субсидирания внос от Индия следователно не води до значителна промяна в средната цена на субсидирания внос от Индия или в изчисленията, свързани с подбиването на цените. Преизчисленият марж на подбиването на цените е 11,7 %. В останалата си част заключенията, направени въз основа на констатациите, описани в съображения 128 - 130 от регламента за временните мерки, се потвърждават.
(61)
В отговор на разгласяването във връзка с окончателните мерки правителството на Индия изтъкна, че Комисията е приложила пропорционално намаление на субсидирания внос само по отношение на обема на вноса на оказалите съдействие производители износители с цел да се отчетат констатациите de minimis за KEI и заличаването на някои погрешно двукратно отчетени сделки на Venus group. Това твърдение се основава на недоразумение. Комисията приложи пропорционално намаление за целия обем на вноса, включително на неоказалите съдействие вносители. Това твърдение следователно трябва да бъде отхвърлено.
5.3. Икономическо състояние на индустрията на Съюза
(62)
Някои от страните заявиха, че резултатите на индустрията на Съюза следва да се считат за сравнително положителни на фона на световната икономическа криза и че с изключение на един показател за вредата, а именно пазарния дял, никой от другите показатели не сочи за наличието на вреда.
(63)
Една от страните заяви, че средните продажни цени на индустрията на Съюза са се увеличили с около 34 %, далеч над себестойността на производството, която е нараснала с 13 % през същия период. В това отношение е необходимо да се отбележи, че в началото на разглеждания период, а именно през 2009 г., индустрията на Съюза е продавала на цени под производствените разходи и е успяла да започне да продава на цени над производствените разходи едва от 2011 г. нататък.
(64)
Разследването показа, че въпреки че някои показатели са отбелязали положително развитие - като например обемът на производството и използването на капацитета, или са останали стабилни - като заетостта, при редица други показатели за вредата, свързани с финансовото състояние на индустрията на Съюза, а именно рентабилността, паричния поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите, не се наблюдава задоволителна тенденция през разглеждания период. Въпреки отбелязаното подобрение през 2010 г. показателят за инвестициите е спаднал под стойностите за 2009 г. през 2011 г. и РП. Макар да е вярно, че възвръщаемостта на инвестициите се е подобрила от 2009 до 2011 г., достигайки 6,7 %, тя е спаднала отново до 0,8 % през РП. Аналогично показателите, свързани с рентабилността и паричния поток, са се подобрявали до 2011 г., въпреки че са започнали отново да се влошават през РП. Следователно може да се заключи, че състоянието на индустрията на Съюза е започнало да се подобрява след 2009 г., но нейното възстановяване е било забавено от последвалия субсидиран внос от Индия.
(65)
По искане на заинтересована страна се потвърждава, че нивата на складовите наличности, установени в съображение 153 от регламента за временните мерки, се отнасят до дейността на дружествата от Съюза, включени в извадката.
(66)
Индустрията на Съюза изтъкна, че целевият марж на печалбата от 5 %, определен на временния етап, е бил твърде нисък. Страната не подкрепи твърдението си в достатъчна степен. В съображение 148 от регламента за временните мерки се обясняват причините за избора на този марж на печалбата и разследването не откри причини за неговата промяна. Поради тази причина целевият марж на печалбата от 5 % се запазва за целите на окончателните констатации.
(67)
Един производител износител заяви, че затрудненията, с които се сблъсква индустрията на Съюза, до голяма степен се дължат на структурни проблеми. Поради тази причина според него целевият марж на печалбата от 5 % също е нереалистичен.
(68)
Следва да се припомни, че според съдебната практика (11) институциите следва да определят маржа на печалбата, на който индустрията на Съюза би могла да разчита при нормални условия на конкуренция при липсата на субсидиран внос. В конкретния случай обаче се оказа невъзможно да се извърши този анализ за индустрията на Съюза за разглеждания продукт поради следните причини. Достатъчно информация за изчисляване на маржовете на печалбата за разглеждания продукт е налична само от 2007 г. нататък. През 2007 г. маржът на печалбата е бил 3,7 %; към 2008 г. - в резултат на финансовата и икономическа криза - той отбелязва отрицателни стойности. Жалбоподателят твърди, че субсидираният внос е започнал да навлиза на пазара на Съюза през 2007 г., когато обемът на вноса се е увеличил от 17 727 тона през 2006 г. до 24 811,3 тона, което бе установено и в рамките на разследването. Следователно институциите са установили целевия марж на печалбата въз основа на реалните печалби, наблюдавани в други отрасли на стоманодобивната индустрия, които не са били засегнати от дъмпингов и субсидиран внос (12).
5.4. Заключение за вредата
(69)
Комисията стига до заключението, че индустрията на Съюза е понесла съществена вреда по време на РП.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
6.1. Въздействие на субсидирания внос
(70)
Един производител износител заяви, че в регламента за временните мерки не е бил взет предвид фактът, че индустрията на Съюза се е възползвала от увеличеното потребление от 2009 г. нататък и че Комисията не може да допуска, че индустрията на Съюза ще успее да запази своя пазарен дял за неопределен срок от време.
(71)
В отговор на тези доводи следва да се отбележи, че от разследването стана ясно, че пазарният дял на субсидирания индийски внос е нараствал с по-бързи темпове, отколкото потреблението на пазара на Съюза. Обемът на индийския субсидиран внос е нараснал със 110 %, докато потреблението през същия период е нараснало с 50 %. Освен това разследването показа, че средната цена на внасяния от Индия продукт неизменно е била по-ниска от средната цена на индустрията на Съюза през същия период и е подбивала средната цена на индустрията на Съюза с 11,7 % по време на РП. В резултат на това, въпреки че индустрията на Съюза действително е извлякла ползи от увеличеното потребление до известна степен и е успяла да увеличи обема на продажбите си с 40 %, тя не е могла да запази пазарния си дял, както би могло да се очаква при подобряване на пазарните условия и предвид свободния ѝ производствен капацитет.
6.2. Въздействие на други фактори
6.2.1. Несубсидиран внос
(72)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че ефектът от несубсидирания внос следва да се преразгледа с оглед на факта, че KEI Industries е получило de minimis марж на субсидията и че поради грешки, свързани с двойното отчитане, някои сделки на Venus group са били изключени от анализа. Те също така посочиха, че цените на несубсидирания внос са били по-ниски от цените на субсидирания внос.
(73)
Таблицата по-долу показва развитието на обема и цените на несубсидирания износ по време на разглеждания период. Неговият обем е представлявал около една трета от индийския износ по време на РП и е следвал същата тенденция като субсидирания внос.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем (в метрични тонове)
5 227
9 015
11 394
10 938
Обем (Индекс)
100
172
218
210
Средна цена (евро/метричен тон)
2 268
2 678
3 105
3 056
Средна цена (индекс)
100
118
137
135
Източник:
Отговори на въпросника и Евростат.
(74)
Поради това е вярно, че цените на несубсидирания внос са били по-ниски от цените на субсидирания внос. Въпреки това обемът на несубсидирания внос е само една трета от обема на субсидирания внос. Следователно вредата, причинена от несубсидирания внос, не нарушава причинно-следствената връзка между субсидирания внос от Индия и съществената вреда, понесена от индустрията на Съюза през РП.
6.2.2. Внос от трети държави
(75)
Един индийски производител износител и правителството на Индия отново изтъкнаха, че Китайската народна република е трябвало да бъде включена в разследването и че въздействието на вноса от Китайската народна република (КНР) върху пазара на Съюза и индустрията на Съюза е било подценено.
(76)
Както бе посочено в съображение 170 от регламента за временните мерки, нито по време на първоначалния етап, нито на окончателния етап има доказателства за субсидиране, които могат да дадат основание за започване на разследване за субсидиране на вноса с произход от Китайската народна република. Поради това твърдението, че Китайската народна република е трябвало да бъде включена в обхвата на разследването, не е основателно и следва да бъде отхвърлено.
(77)
При все това вносът от Китайската народна република е отбелязал възходяща тенденция през разглеждания период и е достигнал пазарен дял от 8,3 % през РП, както е посочено в съображение 168 от регламента за временните мерки. Освен това цените на вноса от Китай са били по-ниски от цените на индустрията на Съюза и тези на индийските производители износители на пазара на Съюза. Съответно бе допълнително проучено дали вносът от Китайската народна република е могъл да допринесе за вредата, понесена от индустрията на Съюза, и да прекъсне причинно-следствената връзка между вредата и субсидирания внос от Индия.
(78)
Наличната информация на временния етап предполага, че продуктовият микс, съставляващ китайския внос, е бил различен и че асортиментът на китайските продукти е бил различен в сравнение с продуктите, продавани от индустрията на Съюза, или продуктите с произход от Индия, продавани на пазара на Съюза.
(79)
След публикуването на временните мерки Комисията получи няколко твърдения, в които се посочва, че е възможно ниските цени на китайския внос през РП да са прекъснали причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от Индия и съществената вреда, понесена от индустрията на Съюза.
(80)
Направеният анализ на базата на статистическите данни за вноса по отношение на двата кода по КН, предмет на разследването, показа, че 29 % от китайския внос е в ниския пазарен сегмент (за код по КН 7223 00 99). Това отчасти обяснява защо цените на вноса от КНР като цяло са по-ниски от цените на индустрията на Съюза и на индийските производители износители. Статистическите данни за код по КН 7223 00 99 също така показаха, че клиентите на китайските производители са основно в Обединеното кралство, където на практика няма индустрия на Съюза.
Средна цена
(евро/метричен тон)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
72 230 019
2 974
3 286
3 436
2 995
72 230 099
765
1 458
1 472
1 320
Източник:
Евростат.
(81)
Що се отнася до код по КН 7223 00 19, направените анализи въз основа на КНП показаха, че индустрията на Съюза и индийските производители са се конкурирали главно в по-високия ценови сегмент на пазара, където цените биха могли да бъдат четири пъти по-високи от цените в ниския сегмент в рамките на същия код по КН (13). Разследването също така показа, че като цяло различията в цените са свързани с вида на продукта и съдържанието на никел в него. Освен това разследването показа, че китайските износители продават на пазара на Съюза предимно видовете на продукта с по-ниско качество, попадащи в посочения по-горе код по КН. Следователно продуктовият микс се превръща в основен фактор при оценяването на китайския внос.
(82)
Що се отнася до цените на вноса от Китайската народна република, е необходимо да се отбележи, че от 2009 г. до РП средната цена на китайския внос е останала по-висока от цената на субсидирания внос на индийските производители износители, както се вижда от следната таблица, показваща средната цена на субсидирания индийски износ, който попада в код по КН 7223 00 19:
Средна цена
(евро/метричен тон)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
РП + 1
73 320 019
2 974
3 286
3 436
2 995
3 093
Източник:
Евростат.
(83)
През РП за първи път средната цена на вноса от КНР е спаднала под вносната цена за субсидирания внос от Индия. Беше установено обаче, че това е временно, тъй като равнището на китайските цени в годината след РП се е повишило и отново е станало по-високо, отколкото цените на вноса от Индия.
(84)
Освен това сравнението между обема на вноса от Индия и от Китайската народна република показа, че във всеки момент по време на разглеждания период и особено през РП равнището на вноса от Китайската народна република е било много по-ниско в сравнение с вноса от Индия. Обемът на вноса от Китайската народна република като цяло е по-малко от половината от общия внос от Индия.
(85)
Въз основа на горепосоченото се потвърждава, че значителна част от вноса от КНР през РП се различава от продуктовия микс на индустрията на Съюза и че всяка пряка конкуренция с продуктите, произвеждани и продавани от индустрията на Съюза, е ограничена.
(86)
Вносът от Китайската народна република следователно не може да е оказал въздействие върху състоянието на индустрията на Съюза до такава степен, че да е нарушил причинно-следствената връзка между субсидирания внос от Индия и вредата, понесена от индустрията на Съюза. Поради това съображение 168 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6.2.3. Конкуренция с други производители от Съюза
(87)
Една от страните посочи, че лошите финансови резултати на производителите от Съюза биха могли да се дължат на конкуренцията от страна на другите производители от Съюза, които не са жалбоподатели или не са изразили подкрепата си за разследването при започването на процедурата.
(88)
Пазарният дял на другите производители в Съюза се е развивал, както следва:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем (в метрични тонове)
34 926
55 740
55 124
55 124
Индекс (2009 г.= 100)
100
160
158
158
Пазарен дял на другите производители от Съюза
26,6 %
29,8 %
28,1 %
27,9 %
Източник:
Жалба.
(89)
Производителите от Съюза, които не са жалбоподатели и които не са изразили изрично подкрепата си за разследването, представляват 44 % от общия обем на продажбите на Съюза, посочен в съображение 139 от регламента за временните мерки. Обемът на техните продажби е нараснал с 58 % - от приблизително 34 926 тона през 2009 г. на 55 124 тона по време на разглеждания период. Въпреки това това увеличение е сравнително умерено в сравнение с растежа на субсидирания внос от Индия за същия период (+ 110 %). Освен това пазарният дял на тези производители от Съюза е останал относително стабилен през разглеждания период и не бяха открити данни, че техните цени са били по-ниски от цените на включените в извадката производители от Съюза. Следователно бе счетено, че техните продажби на пазара на Съюза не са допринесли за вредата, понесена от индустрията на Съюза.
6.3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(90)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 176 - 179 от регламента за временните мерки се потвърждава.
7. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
7.1. Общи съображения
(91)
Поради липсата на други коментари съображение 180 от регламента за временните мерки се потвърждава.
7.2. Интерес на индустрията на Съюза
(92)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 181 - 188 от регламента за временните мерки се потвърждава.
7.3. Интерес на ползвателите
(93)
След налагането на временните мерки седем ползватели и едно сдружение на ползватели се свързаха с Комисията и поискаха да окажат съдействие на разследването. След тяхното искане през април 2013 г. им бяха изпратени въпросници. Само двама ползватели обаче представиха пълен отговор на въпросника; като цяло делът на съдействащите ползватели представлява 12 % от общия внос от Индия през РП и 2,5 % от общото потребление в Съюза. Икономическото отражение на въпросните мерки върху ползвателите беше подложено на повторна оценка въз основа на новите налични данни в отговорите на въпросника и бяха извършени посещения на двама ползватели, за да се провери предоставената информация.
(94)
Ползвателите заявиха, че рентабилността от 9 %, посочена в съображение 191 от регламента за временните мерки, е твърде висока и не е представителна за отрасъла на ползвателите. След получаването на допълнителни отговори на въпросника средната рентабилност на всички оказали съдействие ползватели бе преизчислена и определена на 2 % от оборота.
(95)
Също така беше установено, че що се отнася до оказалите съдействие ползватели, покупките от Индия представляват средно 44 % от общите покупки на разглеждания продукт и че Индия представлява изключителен източник на доставки за двама оказали съдействие ползватели. През РП оборотът на продукта, включващ разглеждания продукт, представлява средно 14 % от оборота на оказалите съдействие ползватели.
(96)
Дори да се допусне най-неблагоприятно развитие за пазара на Съюза, т.е. че евентуалното увеличение на цените няма да може да бъде прехвърлено на дистрибуторската верига и че ползвателите ще продължат да закупуват от Индия същите обеми, митото би довело до спад на рентабилността на ползвателите за дейностите, за които се използва или част от които е разглежданият продукт, в размер от около 0,25 процентни пункта до 1,75 %.
(97)
Комисията признава, че индивидуалното въздействие ще бъде по-съществено за ползвателите, които закупуват целия си внос от Индия. Те обаче са относително малко на брой (двама от оказалите съдействие ползватели). Освен това, при условие че техният индийски производител съдейства, те имат възможността да поискат възстановяване на мита съгласно член 21 от основния регламент, ако всички условия за такова възстановяване са спазени.
(98)
Някои ползватели отново изразиха загрижеността си, че мерките ще засегнат някои видове жици, които не се произвеждат в Европа, а именно видове, включени в т.нар. „серии 200“, както е описано в съображение 194 от регламента за временните мерки. Според ползвателите липсата на производство в Съюза се дължи на ограниченото търсене и спецификата на производствения процес.
(99)
Разследването обаче показа, че такива видове жици от неръждаеми стомани се произвеждат от индустрията на Съюза и представляват малка част от пазара на Съюза. Също така за ползвателите съществуват алтернативни източници на доставка от държави, които не са обект на антидъмпингови или антисубсидийни мерки. В допълнение двама индийски производители износители са получили 0 % ставка на изравнителното мито, следователно налагането на мерките няма да има значително въздействие върху техните доставки. Освен това други видове жици от неръждаеми стомани могат да бъдат използвани за същите цели. Следователно налагането на мерките не може да има значително въздействие върху пазара на Съюза и върху тези ползватели. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(100)
Някои производители посочиха по-дългия период от време за доставка на подобния продукт от производителите от Съюза в сравнение с времето за доставка на разглеждания продукт от Индия. Въпреки това възможността търговците да се снабдяват с продукти, които да бъдат бързо на разположение, не подлага на съмнение фактическите доказателства за отрицателното въздействие на субсидирания внос. Затова този довод се отхвърля.
(101)
Като се има предвид гореизложеното, дори ако съществува вероятност някои ползватели да бъдат по-неблагоприятно засегнати от мерките върху вноса от Индия, отколкото други, се счита, че в крайна сметка налагането на мерките ще е от полза за пазара на Съюза. По-специално се счита, че възстановяването на условията за лоялна търговия на пазара на Съюза ще позволи на индустрията на Съюза да адаптира цените си към производствените разходи; да поддържа производството и заетостта; да си възвърне пазарния дял, който преди това е загубила, и да се възползва от увеличените икономии от мащаба. Това би трябвало да даде възможност на индустрията да постигне приемливи маржове на печалба, които биха ѝ позволи да работи ефективно в средносрочен и дългосрочен план. Успоредно с това ще се подобри общото финансово състояние на индустрията. В допълнение разследването установи, че мерките ще имат като цяло ограничено въздействие върху ползвателите и несвързаните вносители. Поради това беше заключено, че цялостната полза от мерките явно превишава въздействието върху ползвателите на разглеждания продукт на пазара на Съюза.
7.4. Интерес на несвързаните вносители
(102)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 197 - 199 от регламента за временните мерки се потвърждава.
7.5. Заключение относно интереса на Съюза
(103)
С оглед на гореизложеното заключенията, посочени в съображения 200 и 201 от регламента за временните мерки, се потвърждават.
8. ОКОНЧАТЕЛНИ ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
8.1. Равнище на отстраняване на вредата
(104)
При липсата на други коментари съображения 203 - 206 от регламента за временните мерки се потвърждават.
8.2. Заключение относно степента на отстраняване на вредата
(105)
Не бе изчислен индивидуален марж на вредата за KEI Industries, тъй като окончателният марж на субсидията на това дружество е на равнище de minimis, както е посочено в съображение 49 по-горе.
(106)
Методологията, използвана в регламента за временните мерки, се потвърждава.
8.3. Окончателни мерки
(107)
С оглед на гореизложеното и в съответствие с член 15, параграф 1 от основния регламент следва да се наложи окончателно изравнително мито в размер, достатъчен за отстраняване на вредата, причинена от субсидирания внос, без да се надвишава установеният марж на субсидията.
(108)
Поради това изравнителните ставки на митото бяха установени чрез сравнение на маржовете на вредата и маржовете на субсидията. Вследствие на това предложените ставки на изравнителното мито са, както следва:
Дружество
Марж на субсидията
Марж на вредата
Ставка на изравнителното мито
Raajratna Metal Industries
3,7 %
17,2 %
3,7 %
Venus group
3,0 %
23,4 %
3,0 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
0,9 %
не е приложимо
0,0 %
KEI Industries Limited
0,7 %
не е приложимо
0,0 %
Оказали съдействие дружества, които не са включени в извадката
3,4 %
19,3 %
3,4 %
Всички останали дружества
3,7 %
23,4 %
3,7 %
(109)
Ставките на изравнителните мита за отделните дружества, посочени в настоящия работен документ, бяха определени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Тези ставки на митото (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички останали дружества“) са приложими изключително за вноса на продукти с произход от Индия, които са произведени от посочените конкретни правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия работен документ, включително субектите, свързани с изрично посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат със ставката на митото, приложима за „всички останали дружества“.
(110)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за определено дружество ставки на изравнителното мито (например след промяна на наименованието на субекта или след създаване на нови производствени или търговски структури) следва да се изпраща до Комисията (14) заедно с цялата съответна информация, по-специално относно всяка промяна в дейностите на дружеството, свързани с производството, продажбите на вътрешния пазар и продажбите за износ, във връзка например с промяната на наименованието или с промяната в структурите за производство и продажби. Ако е целесъобразно, регламентът за налагане на окончателно изравнително мито ще бъде съответно изменян чрез актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални ставки на митото.
8.4. Окончателно събиране на временното изравнително мито
(111)
С оглед мащаба на установените маржове на субсидията и предвид степента на причинената вреда на индустрията на Съюза се смята, че сумите, обезпечени чрез временното изравнително мито, наложено с регламента за временните мерки, следва да се съберат окончателно до размера на наложените окончателни мита,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно изравнително мито върху вноса на телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
i)
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром;
ii)
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия.
2. Ставката на окончателното изравнително мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
3,7
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
3,0
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
3,0
B777
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
3,0
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
3,0
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra
0,0
B780
KEI Industries Limited, New Delhi
0,0
B925
Дружества, изброени в приложението
3,4
Всички останали дружества
3,7
B999
3. Прилагат се действащите разпоредби относно митата, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
Сумите, обезпечени чрез временното изравнително мито в съответствие с Регламент (ЕС) № 419/2013 върху вноса на телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
i)
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром;
ii)
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия,
се събират окончателно. Обезпечените суми, които превишават сумите, съответстващи на ставките на окончателното изравнително мито, се освобождават.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 2 септември 2013 година.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 861/2013,
2. september 2013,
millega kehtestatakse teatava Indiast pärit roostevaba terastraadi impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 15,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni (edaspidi „komisjon”) ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
1.1. Ajutised meetmed
(1)
Määrusega (EL) nr 419/2013 (2) (edaspidi „ajutine määrus”) kehtestas komisjon teatava Indiast pärit roostevaba terastraadi impordi suhtes ajutise tasakaalustava tollimaksu.
(2)
Uurimine algatati pärast seda, kui Euroopa raua- ja terasetööstuse liit (Eurofer) (edaspidi „kaebuse esitaja”) esitas 28. juunil 2012. aastal kaebuse liidu tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 50 % teatava roostevaba terastraadi kogutoodangust liidus.
(3)
Samaaegselt dumpinguvastase uurimisega kehtestas komisjon määrusega (EL) nr 418/2013 (3) ajutise dumpinguvastase tollimaksu teatava Indiast pärit roostevaba terastraadi impordi suhtes.
1.2. Uurimisega seotud isikud
(4)
Uurimise esialgses etapis moodustati India eksportivatest tootjatest, liidu tootjatest ja sõltumatutest importijatest valim. Kuna kaks valimisse kaasatud importijat ei saatnud vastuseid küsimustikule, ei olnud importijate väljavõtteline uuring enam teostatav. Lõplike järelduste tegemiseks kasutati kogu teavet, mis oli kättesaadav koostööd tegevate importijate kohta, eelkõige niivõrd, kui see oli seotud liidu huvidega.
(5)
Seitse valimist välja jäänud India eksportivat tootjat taotlesid individuaalset hindamist. Küsimustikule vastas neist kaks. Viis tootjat ei vastanud küsimustikule. Kahest vastused saatnud tootjast üks võttis individuaalse hindamise taotluse tagasi. Selle tulemusena vaatas komisjon läbi ühe valimist välja jäänud India eksportiva tootja taotluse:
-
KEI Industries Limited, New Delhi (KEI).
(6)
Lisaks eespool esitatud teabele kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 5, 6, 7, 8, 10, 11, 12 ja 14 esitatud seisukohad.
1.3. Uurimisperiood ja vaatlusalune periood
(7)
Nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 20, hõlmas subsideerimist ja kahju käsitlev uurimine ajavahemikku 1. aprillist 2011 kuni 31. märtsini 2012 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2009 kuni 31. märtsini 2012 (edaspidi „vaatlusalune periood”).
1.4. Järgnenud menetlus
(8)
Pärast selliste oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, mille põhjal oli otsustatud kehtestada ajutised tasakaalustavad meetmed (edaspidi „esialgne avalikustamine”), esitas oma märkused mitu huvitatud isikut, nimelt kaks eksportivat tootjat, kaebuse esitaja ja 11 kasutajat. Kõigile huvitatud isikutele, kes esitasid vastava taotluse, võimaldati ärakuulamine. Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist. Kõik saadud märkused vaadati läbi ning neid võeti vajaduse korral arvesse.
(9)
Komisjon teavitas huvitatud isikuid olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille alusel kavatses ta soovitada lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtestamist teatava Indiast pärit roostevaba terastraadi impordi suhtes ja ajutise tollimaksu abil tagatud summade lõplikku sissenõudmist (edaspidi „lõplik avalikustamine”). Huvitatud isikutele nähti samuti ette aeg, mille jooksul nad said esitada märkuseid lõpliku avalikustamise kohta. Kõik saadud märkused vaadati läbi ning neid võeti vajaduse korral arvesse.
2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
(10)
Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 21, määratletakse vaatlusalune toode kui roostevaba terastraat, mis
i)
sisaldab 2,5 massiprotsenti või rohkem niklit, välja arvatud traat, mis sisaldab 28 massiprotsenti või rohkem, kuid mitte üle 31 massiprotsendi niklit, ning 20 massiprotsenti või rohkem, kuid mitte üle 22 massiprotsendi kroomi,
ii)
sisaldab alla 2,5 massiprotsendi niklit, välja arvatud traat, mis sisaldab 13 massiprotsenti või rohkem, kuid mitte üle 25 massiprotsendi kroomi, ning 3,5 massiprotsenti või rohkem, kuid mitte üle 6 massiprotsendi alumiiniumi,
on pärit Indiast ja kuulub praegu CN-koodide 7223 00 19 ja 7223 00 99 alla.
(11)
Mõni kasutaja väljendas muret selle üle, et ei tehta vahet vaatlusaluse toote ja samasuguse toote eri liikide vahel, sest kõigi tooteliikide puhul eksisteerib väga lai tootevalik. Eriti tunti muret seoses sellega, kuidas on uurimise käigus võimalik tagada kõigi tooteliikide õiglane võrdlus. Nagu enamiku uurimiste puhul, hõlmab vaatlusaluse toote määratlus paljusid erinevaid tooteliike, millel on samad või sarnased füüsikalised, tehnilised ja keemilised põhiomadused. Asjaolu, et need omadused võivad tooteliigiti varieeruda, võib tõepoolest tingida selle, et uurimisega hõlmatakse paljusid erinevaid liike. See on nii ka käesoleva uurimise puhul. Komisjon võttis tooteliikidevahelisi erinevusi arvesse ja tagas õiglase võrdluse. Igale tooteliigile, mille tootsid ja müüsid India eksportivad tootjad ning mille tootis ja müüs liidu tootmisharu, anti ainukordne kontrollnumber. Number sõltus toote põhiomadustest, antud juhul terase klassist, tõmbetugevusest, kattest, pinnast, läbimõõdust ja kujust. Sellepärast võrreldi liitu eksporditud traadiliike toote kontrollnumbri alusel selliste liidu tootmisharu toodetud ja müüdud toodetega, millel on samad või sarnased omadused. Kõik need tooteliigid kuulusid menetluse algatamise teatises (4) ja ajutises määruses esitatud vaatlusaluse toote ja samasuguse toote määratluse alla.
(12)
Üks isik kordas oma väidet, et nn kõrgtehnilised tooteliigid on erinevad ega ole asendatavad muude vaatlusaluse toote liikidega. Ta väitis, et sellest tulenevalt tuleks need toote määratlusest välja jätta. Kui määratakse kindlaks, et tegemist on toodetega, mis on sarnased, nii et need kuuluvad sama tooteliigi alla, tuleb kooskõlas kohtupraktikaga hinnata, kas neil on samad tehnilised ja füüsikalised omadused, samad põhilised lõppkasutajad ning sama hinna ja kvaliteedi suhe. Sellega seoses tuleks samuti hinnata nende toodete asendatavust ja nende vahel valitsevat konkurentsiolukorda (5). Uurimise tulemusel leiti, et asjaomase isiku viidatud nn kõrgtehnilistel tooteliikidel on samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused mis muudel uurimisega hõlmatud toodetel. Need on valmistatud roostevabast terasest ja tegemist on traadiga. Traat kujutab endast terasest pooltoodet (mida enamikul juhtudel töödeldakse täiendavalt, et toota laia valikut valmistooteid) ning hõlmavad sarnast tootmisprotsessi, milles kasutatakse sarnaseid seadmeid ning mis võimaldab tootjatel lülituda ühe tootevariandi tootmiselt teise variandi tootmisele vastavalt nõudlusele. Sellepärast konkureerivad tootjad suurt roostevaba terastraadi valikut hõlmavate lepingute pärast, kuigi eri liiki traadid ei ole vahetult asendatavad ega konkureeri otseselt üksteisega. Peale selle, neid tooteliike toodab ja müüb liidu tootmisharu ning toodavad ja müüvad ka India eksportivad tootjad, kasutades sarnast tootmismeetodit. Seetõttu ei saa selle väitega nõustuda.
(13)
Vastusena lõplikule avalikustamisele väitis üks isik, et analüüs, mille komisjoni koostas selle kindlaks määramiseks, kas uurimine peaks hõlmama nn kõrgtehnilisi tooteliike, ei ole piisavalt põhjalik. See väide lükati tagasi. Uurimise tulemusel tehti kindlaks, et kõrgtehnilised tooteliigid kuuluvad põhjenduses 12 osutatud tootemääratluse alla. Huvitatud isik on ekslikult eeldanud, et kõik kohtupraktikas osutatud kriteeriumid peavad olema täidetud üheaegselt - see ei ole nii. Kohtupraktika kohaselt on komisjonil toote määratluse piiritlemisel lai otsustusõigus (6) ja ta peab oma hinnangus tuginema Euroopa Liidu Kohtu välja töötatud kriteeriumidele. Sageli, nagu ka käesoleva juhtumi puhul, võivad teatavad kriteeriumid kallutada hinnangut ühele või teisele poole; sellises olukorras peab komisjon koostama üldhindamise, nagu käesoleval juhul on tehtud. Seepärast on huvitatud isik ekslikult eeldanud, et sama tootemääratluse alla kuulumiseks peavad tooteliigi kõik omadused olema samad.
(14)
Mõned kasutajad väitsid, et nn 200. seeria roostevaba terastraat tuleks toote määratlusest välja jätta. Eelkõige väitsid nad, et seda liiki traati liidu tootmisharu praktiliselt ei tooda. See väide ei ole siiski põhjendatud. Esiteks ei ole asjaolu, et liidu tootmisharu ei tooda teatavat tooteliiki, piisav põhjus selleks, et jätta asjaomane tooteliik uurimisega hõlmamata, kui tootmisprotsess on selline, et liidu tootjad võiksid kõnealust tooteliiki tootma hakata. Teiseks leiti - nagu ka kõrgtehnilise traadi puhul (vt põhjendus 12) -, et need vaatlusaluse toote liigid on füüsikaliste, keemiliste ja tehniliste põhiomaduste poolest identsed või sarnased muude samasuguse toote liikidega, mida toodab või müüb liidu tootmisharu. Seetõttu ei saa selle väitega nõustuda.
(15)
Teiseks väitsid kõnealused kasutajad, et vaatlusaluse toote määratlusega tuleks hõlmata ka valtstraat. Kuigi valtstraati kasutatakse toormena vaatlusaluse toote tootmisel, võib seda kasutada ka teistsuguste toodete, näiteks kinnituste ja naelte tootmisel. Erinevalt uurimisalusest tootest ei kujuta valtstraat endast seega terasest valmistoodet. Külmvormimist hõlmava tootmisprotsessi abil saab muu hulgas ka valtstraadi muuta vaatlusaluseks tooteks või samasuguseks tooteks. Sellest tulenevalt ei saa valtstraati hõlmata toote määratlusega algmääruse tähenduses.
(16)
Eespool esitatud teavet arvesse võttes kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 21-24 esitatud vaatlusaluse toote ja samasuguse toote määratlus.
3. SUBSIDEERIMINE
3.1. Sissejuhatus
(17)
Ajutise määruse põhjenduses 25 viidati järgmistele kavadele, mis väidetavalt hõlmavad tasakaalustatavate subsiidiumide andmist:
a)
imporditollimaksude hüvitamise kava (Duty Entitlement Passbook Scheme - DEPB-kava);
b)
tollimaksu tagastamise kava (Duty Drawback Scheme - DD-kava);
c)
eellubade kava (Advance Authorisation Scheme);
d)
kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme - EPCG-kava);
e)
ekspordi krediteerimise kava (Export Credit Scheme - EC-kava);
f)
sihtturgude kava (Focus Market Scheme - FM-kava);
g)
erimajandustsoonide / ekspordisuunitlusega üksuste kava (Special Economic Zones/Export Oriented Units Scheme - SEZ/EOU-kava).
(18)
Liidu tootmisharu väitis, et komisjon ei olnud võtnud arvesse mitut, eelkõige regionaalset subsideerimiskava, ning leidis sellest tulenevalt, et India tootjate puhul kindlaks tehtud subsiidiume oli alahinnatud. Selline väide ei ole põhjendatud. Komisjon uuris kõiki kaebuses märgitud riiklikke ja kohalikke subsideerimiskavu. Komisjon leidis siiski, et uurimisperioodil olid valimisse kaasatud eksportivad tootjad saanud subsiidiume ainult seoses eespool põhjenduses 14 loetletud kavadega.
(19)
Liidu tootmisharu väitis ka, et kuna andmed, mille valimisse kaasatud India tootjad esitasid paralleelse dumpinguvastase uurimise raames, leiti olevat usaldusväärsed ja kohaldati nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (7) artiklit 18, oleks käesoleva uurimise raames pidanud samuti kohaldama algmääruse vastavat artiklit 28. Algmääruse artiklit 28 kohaldatakse siiski ainult juhul, kui on täidetud selle tingimused. Valimisse kaasatud India tootjate esitatud teabega seoses see aga nii ei ole. Seetõttu ei saa selle väitega nõustuda.
(20)
Uurimine on näidanud, et DEPB-kava, DD-kava ja eellubade kava on kõik ühe subsideerimismehhanismi, nimelt tollimaksu tagastamise mehhanismi osad. India on pikka aega kasutanud selle mehhanismi eri liike, muutes sageli üksikuid alammehhanisme. Uurimine on näidanud, et neid alammehhanisme on asjakohane analüüsida koos, sest eksportijad peavad tavaliselt nende vahel valima (need on üksteist vastastikku välistavad) ja ühe alammehhanismi lõpetamise korral teise kasutamisele üle minema.
(21)
Kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 25-28.
3.2. Imporditollimaksude hüvitamise kava (DEPB-kava)
(22)
Üks valimisse kaasatud India eksportiv tootja väitis, et DEPB-kava ei tohiks käsitada tasakaalustatava subsiidiumina, sest kava eesmärk on imporditollimaksude hüvitamine. Lisaks väideti, et uurimisaluse toote puhul puudub sisendite omamaine tootmine, mistõttu on mõistlik eeldada, et kogu import on maksustatud 5 %-ga ning et India valitsuse kehtestatud ülempiiri abil tagatakse, et ülemäärast hüvitamist ei toimu. Nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 38, ei saa seda kava käsitada lubatava tollimaksu tagastamise süsteemina või asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemina algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses, sest see ei vasta algmääruse I lisa punktis i ning II lisas (tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) sätestatud eeskirjadele. Eelkõige ei ole DEPB-kava alusel kasu saav eksportija tegelikult kohustatud tollimaksuvabalt imporditud kaupa oma tootmisprotsessis tarbima ning krediidisumma arvutamise aluseks ei ole kasutatud sisendite tegelik väärtus. Lisaks on eksportijal õigus saada DEPB-kava alusel toetust sõltumata sellest, kas ta üldse sisendeid impordib. Toetuse saamiseks piisab, kui eksportija lihtsalt ekspordib kaupu, tõendamata sisendmaterjalide importimist.
India valitsus ei olnud kehtestanud süsteemi, mis seob imporditud sisendite tollimaksuvabastuse asjaomaste sisendite tarbimisega eksporditavates toodetes. India valitsus väidab, et ka kava alusel kasu saavad äriühingud ei olnud seadnud sisse mehhanismi, mis näitaks, et nad ei saanud ülemäärast hüvitist. Lisaks ei suutnud äriühing kõnealusel konkreetsel juhul tõestada, et ta ei saanud ülemäärast hüvitist. Ta oli võinud saada hüvitist näiteks muude imporditud kaupade eest või imporditud sisendite eest, mida ta ei kasutanud vaatlusaluse toote tootmiseks. Samuti tuleb märkida, et väide sisendite omamaise tootmise puudumise kohta ei ole tõene, sest vähemalt üks uurimisega hõlmatud äriühingutest toodab neid oma riigis, samal ajal kui teised kaks uurimisega hõlmatud äriühingut ostsid neid omamaiselt tootjalt ja mitte omamaiselt importivalt ettevõtjalt. Seetõttu ei saa nende väidetega nõustuda.
(23)
Üks huvitatud isik väitis, et DEPB-kava litsentsi müügi puhul oli tegelik müügihind litsentsi väärtusest väiksem ja sellepärast oli tasakaalustatav kasu esialgu kindlaksmääratust väiksem. Kõneluse kava raames saadav kasu arvutati siiski litsentsi raames antud krediidi summa alusel, olenemata sellest, kas litsentsi kasutati imporditollimaksude hüvitamiseks või kas litsents tegelikult müüdi. Litsentsi müümine nimiväärtusest madalama hinnaga on puhtalt äriline otsus, mis ei muuda kõnealuse kava raames saadud kasu suurust. Seetõttu ei saa väitega nõustuda.
(24)
India valitsus väitis, et DEPB-kava kohaldamine on uurimisperioodil lõpetatud ja sellepärast ei tuleks seda tasakaalustada. India valitsus väitis lisaks, et kuna tollimaksu tagastamise kava ei ole DEPB-kava järglane, ei või DEPB-kava tasakaalustada. DEPB-kava kohaldamine lõppes tõepoolest uurimisperioodi jooksul 30. septembril 2011. aastal. Kuid subsideerimine jätkus. Leiti, et DEPB-kava alternatiivina said eksportijad kasu eellubade kava ja eelkõige DD-kava raames. Nagu on kirjeldatud ajutise määruse põhjendustes 42-44, kohandati eellubade kava ja DD-kava eesmärgiga tagada sujuv üleminek DEPB-kava kohaldamiselt. Ühtlasi on nende kolme kava alusel saadava kasu - st tulu, millest loobuti tollimaksuvabastuse andmisega - laad täpselt samasugune. Seega on äriühingutel võimalus valida, millist kava tollimaksude hüvitamiseks kasutada. Sellepärast tuleks - olenemata asjaolust, et uurimisperioodi keskel lõpetati DEPB-kava kohaldamine - India valitsuse poolt uurimisperioodil antud subsiidiume tasakaalustada, sest jätkus üldise soodustuste süsteemi kohaldamine, kuna eespool põhjenduses 20 esitatud põhjustel moodustavad kõik tagastamise kavad ühe subsideerimismehhanismi, millel on erinevad ja sageli muutuvad alammehhanismid. Seetõttu ei saa selle väitega nõustuda.
(25)
Vastuses lõplikule avalikustamisele kordas India valitsus oma väiteid seoses DEPB-kava tühistamisega enne lõplikku avalikustamist. Kuna lõppenud DEPB-kava kohase subsideerimise asendamise kohta tehtud järelduse muutmiseks uusi seisukohti ei esitatud, ei saa selle väitega nõustuda.
(26)
Kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 29-47.
(27)
Lisaks leiti, et India eksportiv tootja KEI Industries kasutas uurimisperioodil DEPB-kava. Subsiidiumi määr ulatus 0,50 %ni.
3.3. Tollimaksu tagastamise kava (DD-kava)
(28)
India valitsus väitis, et DD-kava ei tohiks käsitada tasakaalustatava subsiidiumina, sest kava eesmärk on imporditollimaksude ja sisenditelt makstud aktsiiside hüvitamine. Nagu on selgitatud ajutise määruse põhjendustes 58-60, ei saa seda kava käsitada lubatava tollimaksu tagastamise süsteemina või asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemina algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses, sest see ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II ja III lisas sätestatud eeskirjadele. Eelkõige ei ole olemas süsteemi või menetluskorda, mis kinnitaks, milliseid sisendeid eksporditud kaupade tootmise protsessis kasutatakse või kas on esinenud imporditollimaksude ülemäärast maksmist algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses. Pealegi on eksportijal õigus saada DD-kava alusel soodustusi, olenemata sellest, kas ta impordib sisendmaterjale või mitte. Soodustuse saamiseks piisab, kui eksportija lihtsalt ekspordib kaupu, tõendamata sisendmaterjalide importimist. Eespool esitatud teavet kinnitasid äriühingute külastamisel tehtud järeldused ja asjakohased õigusaktid, nimelt India valitsuse ringkiri nr 24/2001, nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 60. Lisaks tunnistas India valitsus ise esitatud teabe punktis 32, et DD-kava kohaldamine võib põhjustada ülemäärast hüvitamist. Seetõttu ei saa India valitsuse väitega nõustuda.
(29)
India valitsus väitis ka, et kuigi tarbitavate sisendite kontrolli süsteem ei olnud täielik tulenevalt eelkõige abisaajate suurest arvust ja nende kõigi kontrollimisega seotud halduskoormusest, tuleks väljavõttelisel uuringul põhinev olemasolev kontrollimehhanism vastuvõetavaks tunnistada. Selle väitega ei saa siiski nõustuda, sest algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktiga ii, I lisa punktiga i, II ja III lisaga ei ole sellist väljavõttelist uuringut ette nähtud.
(30)
Kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 48-64.
(31)
Lisaks leiti, et India eksportiv tootja KEI Industries kasutas uurimisperioodil DD-kava. Subsiidiumi määr ulatus 0,29 %ni.
3.4. Eellubade kava
(32)
Üks valimisse kaasatud India eksportiv tootja väitis, et eellubade kava tuleks käsitada tollimaksu tagastamise süsteemina, sest imporditud materjale kasutatakse eksporditava kauba tootmiseks. Nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 76, ei saa praegusel juhul kasutatud allkava pidada lubatavaks tollimaksu tagastamise süsteemiks või asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II ja III lisas sätestatud eeskirjadele. India valitsus ei rakendanud tõhusalt kontrollisüsteemi või -menetlust, et kindlaks teha, kas ja millises koguses kasutati eksporditud toote valmistamisel sisendeid (algmääruse II lisa II jao punkt 4 ja asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi korral algmääruse III lisa II jao punkt 2). Peale selle, vaatlusaluse toote jaoks kehtestatud standardsed sisend- ja väljundnormid ei olnud piisavalt täpsed ning neid ei saa käsitada tegeliku tarbimise kontrolli süsteemina. Nimetatud standardsete normide ülesehitus ei võimalda India valitsusel piisava täpsusega kontrollida, milline kogus sisendeid kasutati ära eksporditud toodete valmistamisel. Samuti ei viinud India valitsus läbi tegelikult kasutatud sisenditel põhinevat edasist uurimist, nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 73, kuigi seda tuleks tulemuslikult rakendatud kontrollisüsteemi puudumisel tavaliselt teha (algmääruse II lisa II jao punkt 5 ja III lisa II jao punkt 3). Seepärast on kõnealune allkava tasakaalustatav ja väitega ei saa nõustuda.
(33)
Kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 65-80.
(34)
Leiti, et India eksportiv tootja KEI Industries ei kasutanud uurimisperioodil eellubade kava.
3.5. Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (EPCG-kava)
(35)
Lõpliku avalikustamise käigus esitas üks India eksportivatest tootjatest märkused arvutusvea kohta. Märkus oli osaliselt õigustatud ja seda võeti subsiidiumisumma arvutamisel arvesse. Kuna nimetatud äriühingu subsiidiumimarginaal jäi juba enne nimetatud korrigeerimist allapoole de minimis-läve, siis ei muuda kohandus äriühingu puhul ei tasakaalustava tollimaksu lõplikku suurust ega ka valimisse kaasamata koostööd tegevate äriühingute keskmist subsiidiumimarginaal või üleriigilist subsiidiumimarginaali.
(36)
Peale eespool kirjeldatu kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 81-91.
(37)
Leiti, et India eksportiv tootja KEI Industries ei saanud seoses vaatlusaluse tootega uurimisperioodil kasu EPCG-kava alusel.
3.6. Ekspordi krediteerimise kava (EC-kava)
(38)
India valitsus väitis, et ajutise määruse põhjenduses 92 ei ole komisjon tsiteerinud õigesti EC-kava õiguslikku alust. India valitsus märkis, et koondringkirju DBOD nr DIR(Exp.) BC 01/04.02.02/2007-2008 (edaspidi „koondringkiri 2007-2008”) ja DBOD nr DIR(Exp.) BC 09/04.02.02/2008-2009 (edaspidi „koondringkiri 2008-2009”) ajakohastati ning uurimisperioodil olid EC-kava õiguslikuks aluseks koondringkirjad DBOD nr DIR(Exp.) BC 06/04.02.002/2010-2011 (edaspidi „koondringkiri 2010-2011”) ja DBOD nr DIR(Exp.) BC 04/04.02.002/2011-2012 (edaspidi „koondringkiri 2011-2012”). India valitsuse tähelepanek selles küsimuses on tõepoolest asjakohane.
(39)
India valitsus väitis lisaks, et kui oleks arvesse võetud korrektset ajakohastatud õiguslikku alust, oleks komisjon pidanud võtma arvesse asjaolu, et ekspordikrediidi puhul kohaldatav maksimaalne piirintressimäär, mille India Reservpank oli varasemalt muutnud kommertspankade jaoks kohustuslikuks, kaotati enne uurimisperioodi seoses ruupiates antud ekspordikrediidiga. Sellepärast ei saa kõnealust kava enam käsitada subsiidiumina ruupiates antud ekspordikrediidi puhul. Uurimine näitas, et kaks valimisse kaasatud äriühingut said praktikas kasu ekspordikrediidist, mida eraomandis olevad pangad pakkusid India keskpanga kehtestatud viitemäärast madalama määraga. Uurimise tulemusena ei ole selgunud, milline oli nende eraomandis olevate pankade äriline põhjendus anda krediiti diskonteeritud ja näiliselt kahjumlike määradega. Pankade sellised laenamistavad võivad tähendada valitsuse jätkuvat seotust. Uurimise tulemusena ei saadud siiski tõendeid WTO eeskirjade kohaselt nõutava taseme kohta, mis näitaks kommertspankadele jätkuvat ülesannete või juhiste andmist. Sellepärast otsustas komisjon jätta kõnealuse allkava kohase subsiidiumina arvesse võtmata diskonteeritud määrade alusel saadud kasu, sest puudusid piisavad tõendid, mis näitaksid, et India valitsus andis juhiseid ja/või rahalist toetust.
(40)
Lisaks väitis India valitsus, et viimase ajakohastatud koondringkirjaga DBOD nr DIR(Exp.) BC 06/04.02.002/2012-2013 (edaspidi „koondringkiri 2012-2013”), mis jõustus kaks kuud pärast uurimisperioodi lõppu, olid kaotatud ekspordikrediidi puhul kohaldatavad maksimaalsed piirintressimäärad ka seoses välisvaluutas antava krediidiga. India valitsus väidab subsiidiumivastase algmääruse artikli 15 lõikele 1 tuginedes, et sellisel juhul ei tohiks ka seda ekspordikrediidi kava elementi tasakaalustada, sest on kõrvaldatud valitsuse võimalus anda pankadele juhiseid. Kuigi esitatud koondringkiri 2012-2013 sisaldab sätet, mis India valitsuse sõnul võimaldab kommertspankadel määrata kindlaks välisvaluutas antava ekspordikrediidi puhul kohaldatavad intressimäärad alates 2012. aasta maist, ei oleks selline juhiste andmise õiguse üleminek uurimisperioodil India Reservpangalt eraõiguslikele pankadele iseenesest piisav kõnealuse kava uurimise alt väljajätmiseks, sest valitsuse mõju võib jätkuda mitteametlikus vormis, mida tuleks täiendavalt uurida. Pidades silmas ruupiates antud ekspordikrediiti käsitleva allkava kohta eespool tehtud järeldust, otsustas komisjon praeguses etapis jätta see allkava tasakaalustamata seoses välisvaluutas antud krediidiga.
(41)
Eespool esitatud teavet arvesse võttes kohandatakse tollimaksumäärasid, kui see on asjakohane.
3.7. Sihtturgude kava (FM-kava)
(42)
Lõpliku avalikustamise käigus esitas India valitsus märkused FM-kava kohta. India valitsus väitis, et kava on geograafiliselt seotud nende riikidega, kes ei kuulu liitu, ja seega ei saa liidu tasakaalustavat tollimaksu kehtestada. Ometi ei olnud India valitsus võimeline vaidlustama kava praktilist rakendamist ega seda, et asjaomase toote puhul saab kasutada FM-kava tulemusena saadud kasu, nimelt asjaolu, et FM-kava kohast tollimaksukrediiti saab vabalt üle kanda ja kasutada seejärel mis tahes sisendite või toodete, sealhulgas kapitalikaupade suhtes kehtestatud tollimaksude tasumiseks. Seega ei olnud selle väitega võimalik nõustuda, kuna uurimine oli näidanud, et asjaomase toote ekspordi korral liitu võib nimetatud kavast kasu saada ja seda ka saadi.
(43)
Kuna muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 101-111.
(44)
Leiti, et India eksportiv tootja KEI Industries ei kasutanud uurimisperioodil FM-kava.
3.8. Ekspordisuunitlusega üksuste kava (Export Oriented Units Scheme - EOU-kava)
(45)
Lõpliku avalikustamise käigus esitas kava kohta märkusi üks uurimise all olev EOU-kava kasutav eksportiv tootja. Äriühing väitis, et komisjon peaks EOU-kava kohaste toetuste arvutamiseks kasutama teistsugust meetodit. Äriühing väitis, et teatavaid EOUS-kava kohaseid toetusi tuleks pidada lubatavaks tollimaksu tagastamise skeemiks algmääruse II ja III lisa tähenduses ning seetõttu ei tohiks nad olla tasakaalustatavad.
(46)
Siiski leiti, et sõltumata arvutusmeetodist ei või nimetatud kava kohane subsiidiumi määr ületada 0,95 %, mis tähendab, et kõnealuse äriühingu subsiidiumimarginaal jääb allapoole de minimis-läve. Seepärast ei peetud vajalikuks seda väidet käesoleva uurimise käigus edasi analüüsida.
(47)
Kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 112.
(48)
Leiti, et India eksportiv tootja KEI Industries ei saanud uurimisperioodil kasu EOU-kava raames.
3.9. Tasakaalustatavate subsiidiumide suurus
(49)
Pärast otsust jätta subsiidiumina arvesse võtmata EC-kava alusel saadud kasu, nagu on kirjeldatud põhjendustes 38-41, ja EPCG-kava alusel saadava kasu arvutuse korrigeerimist ühe äriühingu puhul, nagu on kirjeldatud põhjenduses 35, on tollimaksumäärasid vajaduse korral kohandatud. Kooskõlas algmäärusega kindlaks määratud tasakaalustatavate subsiidiumide lõplik väärtuseline suurus jääb nüüd vahemikku 0,79-3,72 %.
Kava
Äriühing
Raajratna
Venus Group
Viraj
KEI
DEPB-kava (8)
0,58 %
0,93 %, 1,04 %, 1,32 %, 2,04 %
-
0,50 %
DD-kava (8)
0,61 %
1,14 %, 1,77 %, 1,68 %, 1,91 %
-
0,29 %
Eellubade kava (8)
2,43 %
0,15 %, 0 %, 0 %, 0 %
-
-
EPCG-kava (8)
0,09 %
0,02 %, 0 %, 0 %, 0 %
0,03 %
-
EC-kava (8)
-
-
-
-
FM-kava (8)
-
0,13 %, 0,71 %, 0,07 %, 0 %
-
-
EOU- kava (8)
-
-
0,95 %
-
KOKKU
3,72 %
3,03 % (9)
0,98 % (10)
0,79 % (10)
(50)
Valimist välja jäänud koostööd tegevate äriühingute puhul on ümberarvutatud subsiidiumimarginaal 3,41 %.
(51)
Ümberarvutatud üleriigiline subsiidiumimarginaal on 3,72 %.
4. LIIDU TOOTMISHARU
4.1. Liidu tootmisharu
(52)
Mõned kasutajad seadsid kahtluse alla ajutise määruse põhjenduses 116 märgitud liidu tootjate arvu. Nad väidavad, et tootjate arvu hinnati valesti ning et tegelikult on liidu turul vähem tootjaid.
(53)
Komisjon märgib, et eespool nimetatud väidet ei ole põhjendatud, ning kinnitab pärast kontrollimist ajutise määruse põhjenduses 116 esitatud teavet, nimelt seda, et uurimisperioodil tootis vaatlusalust toodet liidus 27 liidu tootjat. See arv on kindlaks tehtud kaebuse alusel, esialgses etapis ja uurimise ajal. Komisjon võttis ühendust kõigi teadaolevate liidu tootjatega ja sai teavet, mida kasutati käesoleva uurimise raames.
4.2. Liidu toodang ja liidu tootjate väljavõtteline uuring
(54)
Kuna märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 117-119.
5. KAHJU
5.1. Liidu tarbimine
(55)
Mõni kasutaja väitis, et kahju analüüsimisel oleks tulnud jätta arvesse võtmata 2009. aastat käsitlevad andmed, sest kõnealusel aastal aset leidnud finantskriis avaldas moonutavat mõju, seda eelkõige liidu tarbimisele. Isegi kui 2009. aasta andmed oleksid analüüsist välja jäetud, oleks tarbimine ikkagi näidanud kasvutrendi (+ 5 %), mis on märk turu kosumisest. Peale selle, finantskriisi negatiivset mõju tunnistatakse ajutise määruse põhjenduses 120, kuid järelduses leiti, et turuolukord on paranenud. Kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 120.
5.2. Asjaomasest riigist pärit import liitu
(56)
Äriühingu KEI Industries puhul kindlaks tehtud subsiidiumimarginaal jääb allapoole algmääruse artikli 14 lõikes 5 ette nähtud de minimis-läve (vt eespool põhjendus 49). Sellepärast leitakse, et kõnealune eksportiv tootja ei saanud uurimisperioodil subsiidiumikavade alusel kasu algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 mõistes. Selle tulemusena jäeti tema impordimahud Indiast pärit subsideeritud impordi mahtude hulgast välja. Üks eksportiv tootja, nimelt kontsern Venus Group, väitis, et teatavad tehingud on ekslikult kahekordselt arvesse võetud. Komisjon nõustus eksportiva tootjaga, mistõttu need tehingud jäeti Indiast pärit subsideeritud impordi kogumahtude hulgast välja. Sellest tulenevalt muudeti subsideeritud impordi mahtu, turuosa ja keskmist hinda.
(57)
Subsideeritud impordi maht ja turuosa:
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Maht (tonnides)
11 620
20 038
25 326
24 415
Indeks (2009 = 100)
100
172
218
210
Turuosa
8,8 %
10,7 %
12,9 %
12,4 %
Indeks (2009 = 100)
100
121
146
140
Allikas:
Eurostati andmed ja küsimustike vastused.
(58)
Äriühing KEI Industries eksportis vaatlusalust toodet uurimisperioodil piiratud koguses ja äriühingu Venus Group eespool nimetatud tehingud hõlmasid samuti piiratud koguseid, mistõttu ei toonud nende impordimahtude Indiast pärit subsideeritud impordi kogumahust mahaarvamine kaasa muutusi ajutise määruse põhjendustes 123 ja 124 kirjeldatud suundumustes. Seega kinnitatakse need ajutise määruse põhjendused.
(59)
Subsideeritud impordi keskmine hind:
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Keskmine hind
(eurot/MT)
2 419
2 856
3 311
3 259
Indeks (2009 = 100)
100
118
137
135
Allikas:
Eurostati andmed ja küsimustike vastused.
(60)
Nagu eespool on selgitatud, eksportis äriühing KEI Industries uurimisperioodil piiratud koguseid ning teatavate kontserni Venus Group tehingute väljajätmine mõjutas ainult piiratud koguseid. Äriühingu KEI Industries impordimahtude ja kontserni Venus Group eespool nimetatud tehingute väljajätmine Indiast pärit subsideeritud impordi kogumahust ei too seega kaasa mingit märkimisväärset muutust Indiast pärit subsideeritud impordi keskmises hinnas või hinna allalöömise arvutustes. Hinna allalöömise ümberarvutatud marginaal on 11,7 %. Ülejäänud impordi puhul kinnitati ajutise määruse põhjendustes 128-130 kirjeldatud tulemuste põhjal tehtud järeldused.
(61)
Vastusena lõplikule avalikustamisele väitis India valitsus, et komisjon on subsideeritud impordi proportsionaalset vähendamist kohaldanud ainult koostööd tegevate eksportivate tootjate impordimahtude suhtes, et võtta arvesse äriühingu KEI Industries de minimis-tulemusi ja teatavate kontserni Venus Group tehingute ekslike topeltarvestuste eemaldamist. See väide põhineb vääritimõistmisel. Komisjon on kohaldanud proportsionaalset vähendamist kogu impordimahu suhtes, sealhulgas koostööst keeldunud importijate suhtes. Seetõttu tuli väide tagasi lükata.
5.3. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
(62)
Mõni huvitatud isik väitis, et ülemaailmset majanduskriisi arvesse võttes tuleks liidu tootmisharu saavutatud tulemusi pidada mõistlikult positiivseteks ning et peale ühe kahjunäitaja - turuosa - ei osutanud ükski teine kahjunäitaja kahju olemasolule.
(63)
Üks isik väitis, et liidu tootmisharu keskmine müügihind suurenes ligikaudu 34 %, kusjuures liidu tootmisharu tootmiskulud suurenesid samal perioodil vaid 13 %. Sellega seoses tuleb märkida, et vaatlusaluse perioodi alguses, nimelt 2009. aastal, müüs liidu tootmisharu tooteid tootmiskuludest madalama hinnaga ning alles alates 2011. aastast õnnestus müüa tootmiskuludest kõrgema hinnaga.
(64)
Uurimine näitas, et kuigi mõni kahjunäitaja, näiteks tootmismaht ja tootmisvõimsuse rakendamine, näitas positiivset arengutrendi või püsis stabiilsena, nagu tööhõive, ei järginud paljud teised liidu tootmisharu finantsolukorraga seotud näitajad, nimelt kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus, vaatlusalusel perioodil rahuldavat arengutrendi. Kuigi investeeringuid käsitlev näitaja 2010. aastal paranes, langes see 2011. aastal ja uurimisperioodil allapoole 2009. aasta taset. Aastatel 2009-2011 investeeringutasuvus küll tõepoolest paranes, saavutades 6,7 % taseme, kuid uurimisperioodil vähenes jälle 0,8 %-le. Samamoodi paranesid kuni 2011. aastani ka kasumlikkuse ja rahavooga seotud näitajad, ehkki uurimisperioodil hakkasid need jälle halvenema. Sellepärast võib järeldada, et liidu tootmisharu olukord hakkas paranema pärast 2009. aastat, kuid seejärel aeglustas taastumist Indiast pärit subsideeritud import.
(65)
Ühe huvitatud isiku taotlusel kinnitatakse, et ajutise määruse põhjenduses 153 kindlaks määratud varude tase on seotud valimisse kaasatud liidu äriühingute tegevusega.
(66)
Liidu tootmisharu väitis, et esialgses etapis kasumimarginaali sihtväärtuseks seatud 5 % oli liiga väike. Seda väidet ei põhjendatud piisavalt. Ajutise määruse põhjenduses 148 selgitatakse, millistel põhjustel valiti selline kasumimarginaal, ning uurimine ei paljastanud mingeid põhjuseid selle muutmiseks. Sellepärast säilitatakse lõplike järelduste tegemiseks kasumimarginaali sihtväärtus 5 %.
(67)
Üks eksportiv tootja väitis, et liidu tootmisharu raskused on suures osas põhjustatud struktuursetest probleemidest. Ka sellepärast oli kasumimarginaali sihtväärtus 5 % tasemel ebarealistlik.
(68)
Tuletatakse meelde, et vastavalt kohtupraktikale (11) peavad institutsioonid määrama kindlaks kasumimarginaali, millele liidu tootmisharu saaks tavapärastel konkurentsitingimustel ja subsideeritud impordi puudumise korral mõistlikul määral tugineda. Antud juhul on osutunud võimatuks teha seda analüüsi vaatlusaluse toote kohta liidu tootmisharu puhul järgmistel põhjustel. Vaatlusaluse tootega seotud kasumimarginaali arvutamiseks piisav teave on kättesaadav ainult alates 2007. aastast. Aastal 2007 oli kasumimarginaal 3,7 %. Alates 2008. aastast on see finants- ja majanduskriisi mõjul muutunud negatiivseks. Kaebuse esitaja väitis ja uurimise tulemusena tehti kindlaks, et subsideeritud import hakkas liidu turule saabuma alates 2007. aastast, mil impordimahud suurenesid 17 727 tonnilt 2006. aastal 24 811,3 tonnile. Sellepärast on institutsioonid määranud kasumimarginaali sihtväärtused kindlaks tegeliku kasumi alusel, mida täheldati terasetööstuse muudes osades, mis ei ole kannatanud dumpinguhinnaga ja subsideeritud impordi (12) tõttu.
5.4. Järeldused kahju kohta
(69)
Sellest tulenevalt järeldab komisjon, et liidu tootmisharu on uurimisperioodil kandnud olulist kahju.
6. PÕHJUSLIK SEOS
6.1. Subsideeritud impordi mõju
(70)
Üks eksportiv tootja väitis, et ajutises määruses eirati asjaolu, et liidu tootmisharul oli alates 2009. aastast võimalik saada kasu tarbimise suurenemisest, ning et komisjon ei saa eeldada, et liidu tootmisharu suudab oma turuosa piiramata ajaks säilitada.
(71)
Vastuseks nendele väidetele tuleb märkida, et uurimine näitas, et Indiast pärit subsideeritud impordi turuosa suurenes kiiremas tempos kui tarbimine liidu turul. Indiast pärit subsideeritud impordi maht kasvas 110 %, samal ajal kui tarbimine suurenes samal perioodil 50 %. Peale selle selgus uurimise tulemusena samuti, et Indiast pärit impordi keskmine hind oli samal perioodil pidevalt väiksem liidu tootmisharu keskmisest hinnast ning uurimisperioodil toimus liidu tootmisharu keskmise hinna allalöömine 11,7 % võrra. Selle tulemusena saab järeldada, et kuigi liidu tootmisharu sai tõepoolest teataval määral kasu suurenenud tarbimisest ja tal õnnestus suurendada ka oma müügimahtu 40 %, ei suutnud ta säilitada oma turuosa, mida oleks võinud eeldada paranenud turutingimustes ja liidu tootmisharu kasutamata tootmisvõimsust arvesse võttes.
6.2. Muude tegurite mõju
6.2.1. Subsideerimata import
(72)
Teatavad huvitatud isikud väitsid, et subsideerimata impordi mõju tuleb hinnata uuesti, võttes arvesse asjaolu, et äriühing KEI Industries sai de minimis-subsiidiumimarginaali, ja asjaolu, et analüüsist eemaldati teatavad kontserni Venus Group tehingute ekslikud topeltarvestused. Samuti väitsid nad, et subsideerimata impordi hinnad olid madalamad kui subsideeritud impordi omad.
(73)
Allpool tabelis on näidatud subsideerimata ekspordi mahu ja hindade arengut vaatlusalusel perioodil. Selle maht moodustas uurimisperioodil ligikaudu ühe kolmandiku India ekspordist ja see järgis sama suundumust kui subsideeritud import.
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Maht (tonnides)
5 227
9 015
11 394
10 938
Maht (indeks)
100
172
218
210
Keskmine hind (eurot/MT)
2 268
2 678
3 105
3 056
Keskmine hind (indeks)
100
118
137
135
Allikas:
küsimustiku vastused ja Eurostat.
(74)
Seega on õige, et subsideerimata impordi hinnad olid madalamad kui subsideeritud impordi omad. Siiski moodustab subsideerimata impordi maht ainult kolmandiku subsideeritud impordi mahust. Seega ei likvideeri subsideerimata impordi tekitatud kahju põhjuslikku seost Indiast pärit subsideeritud impordi ja materiaalse kahju vahel, mida kandis liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil.
6.2.2. Import kolmandatest riikidest
(75)
Üks India eksportiv tootja ja India valitsus kordasid väidet, et Hiina Rahvavabariik oleks tulnud uurimisega hõlmata ning et Hiina Rahvavabariigist pärit impordi mõju liidu turule ja liidu tootmisharule oli alahinnatud.
(76)
Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 170, ei ilmnenud menetluse algatamise etapis ega lõpliku otsuse tegemise etapis mingeid tõendeid subsideerimise kohta, mis oleksid võinud anda alust algatada subsiidiumivastase menetluse Hiina Rahvavabariigist pärit impordi suhtes. Seetõttu pole põhjendatud väide, et Hiina Rahvavabariik oleks tulnud uurimisega hõlmata, ja see lükatakse tagasi.
(77)
Vaatlusalusel perioodil näitas Hiina Rahvavabariigist pärit import siiski kasvutrendi ja saavutas uurimisperioodil 8,3 % suuruse turuosa, nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 168. Peale selle olid Hiinast pärit impordi hinnad madalamad liidu tootmisharu hindadest ja India eksportivate tootjate poolt liidu turul küsitavatest hindadest. Seega uuriti täiendavalt, kas Hiina Rahvavabariigist pärit import võis suurendada liidu tootmisharu kantud kahju ja kõrvaldada põhjusliku seose nimetatud kahju ja Indiast pärit subsideeritud impordi vahel.
(78)
Esialgses etapis kasutada oleva teabe põhjal oli alust arvata, et Hiinast pärit importtoodete valik oli erinev ning et Hiina tooteid turustati teistsugustes turusegmentides võrreldes liidu tootmisharu toodetega või võrreldes liidu turul müüdavate Indiast pärit toodetega.
(79)
Pärast ajutise meetme avalikustamist sai komisjon mitu kaebust, mis osutasid võimalusele, et odav Hiinast pärit import vaatlusalusel perioodil ei kõrvalda põhjuslikku seost dumpinguhinnaga Indiast pärit impordi ja liidu tööstusharu kantud materiaalse kahju vahel.
(80)
Uurimisaluseid CN-koode käsitleva impordistatistika põhjal tehtud analüüs näitas, et 29 % Hiinast pärit impordist toimus madalamas turusegmendis (CN-koodi 7223 00 99 all). See selgitab osaliselt, miks Hiina toodete keskmised hinnad on madalamad liidu tootmisharu ja India eksportivate tootjate küsitavatest hindadest. CN-koodi 7223 00 99 kohta esitatud statistika näitas ka, et Hiina tootjate kliendid asusid peamiselt Ühendkuningriigis, kus liidu tootmisharu ei olnud praktiliselt esindatud.
Keskmine hind
(eurot/MT)
2009
2010
2011
Uurimisperiood
72 230 019
2 974
3 286
3 436
2 995
72 230 099
765
1 458
1 472
1 320
Allikas:
Eurostat.
(81)
Mis puutub CN-koodi 7223 00 19, siis toote kontrollnumbrite põhjal tehtud analüüsid näitasid, et nii liidu tootmisharu kui ka India tootjad konkureerisid peamiselt kõrgemas turusegmendis, kus sama CN-koodiga (13) toodete hinnad võisid olla kuni neli korda kõrgemad kui madalamas turusegmendis. Uurimise tulemusena ilmnes ka, et üldiselt olid hinnaerinevused seotud tooteliigiga ja niklisisaldusega. Lisaks näitas uurimine, et Hiina eksportijad müüvad peamiselt halvema kvaliteediga tooteliike, mis kuuluvad liidu turul eespool nimetatud CN-koodi alla. Seega on Hiinast pärit impordi hindamisel kõige olulisem tegur tootevalik.
(82)
Seoses Hiina Rahvavabariigist pärit impordi hinnatasemega tuleb rõhutada, et alates aastast 2009 kuni vaatlusaluse perioodini on Hiinast pärit impordi keskmine hind jäänud kallimaks subsideeritud India eksportivate tootjate hindadest, nagu võib näha järgmise tabeli põhjal, milles on esitatud CN-koodi 7223 00 19 alla kuuluva subsideeritud India ekspordi keskmine hind.
Keskmine hind
(eurot/MT)
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Uurimisperiood + 1
73 320 019
2 974
3 286
3 436
2 995
3 093
Allikas:
Eurostat.
(83)
Vaatlusalusel perioodil langes Hiinast pärit impordi keskmine hind esimest korda allapoole India subsideeritud impordi hinda. Siiski leiti, et see on ajutine, kuna Hiinast pärit impordi hinnatase oli aastal pärast vaatlusalust perioodi jälle kõrgem India hindadest.
(84)
Peale selle, Indiast ja Hiina Rahvavabariigist pärit impordi mahtude võrdlus näitas, et vaatlusaluse perioodi mis tahes hetkel, eelkõige uurimisperioodil, olid Hiina Rahvavabariigist pärit impordi mahud palju väiksemad kui Indiast pärit impordi mahud. Hiina Rahvavabariigist pärit impordi mahud moodustasid tavaliselt vähem kui poole Indiast pärit koguimpordist.
(85)
Eespool esitatud teabe põhjal leiab kinnitust, et oluline osa Hiinast pärit impordist erines uurimisperioodil liidu tootmisharu tootevalikust ning et igasugune vahetu konkurents liidu tootmisharu toodetavate ja müüdavate toodetega on piiratud.
(86)
Sellest tulenevalt ei saanud Hiina Rahvavabariigist pärit import mõjutada liidu tootmisharu olukorda sellisel määral, et oleks kõrvaldatud põhjuslik seos Indiast pärit subsideeritud impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 168.
6.2.3. Konkurents teiste liidu tootjatega
(87)
Üks isik väitis, et liidu tootjate kehvad majandustulemused võisid olla tingitud konkureerimisest teiste liidu tootjatega, kes ei kuulunud kaebuse esitajate hulka ega väljendanud oma toetust uurimisele juhtumi algatamise etapis.
(88)
Teiste liidu tootjate turuosa areng oli järgmine:
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Maht (tonnides)
34 926
55 740
55 124
55 124
Näitaja (2009 = 100)
100
160
158
158
Teiste liidu tootjate turuosa
26,6 %
29,8 %
28,1 %
27,9 %
Allikas:
Kaebus.
(89)
Nende liidu tootjate müük, kes ei kuulunud kaebuse esitajate hulka ja kes ei väljendanud spetsiaalselt oma toetust uurimisele, moodustas 44 % liidu kogumüügist, nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 139. Nende müügimaht suurenes 58 % hinnanguliselt 34 926 tonnilt 2009. aastal 55 124 tonnile vaatlusalusel perioodil. Selline kasv on siiski suhteliselt tagasihoidlik võrreldes Indiast pärit subsideeritud impordi kasvuga samal perioodil (+ 110 %). Lisaks püsis nende liidu tootjate turuosa vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilsena ning ei leitud tõendeid selle kohta, et nende hinnad oleksid madalamad valimisse kaasatud liidu tootjate hindadest. Sellepärast järeldatakse, et nende müük liidu turul ei mõjutanud liidu tootmisharu kantud kahju suurust.
6.3. Kokkuvõte põhjusliku seose kohta
(90)
Kuna märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 176-179.
7. LIIDU HUVID
7.1. Üldised kaalutlused
(91)
Kuna märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 180.
7.2. Liidu tootmisharu huvid
(92)
Kuna märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 181-188.
7.3. Kasutajate huvid
(93)
Pärast ajutiste meetmete kehtestamist võtsid seitse kasutajat ja üks kasutajate ühing komisjoniga ühendust ning näitasid üles huvi teha uurimise raames koostööd. Pärast taotluse saamist saadeti neile küsimustikud 2013. aasta aprillis. Ainult kaks kasutajat saatsid vastused kogu küsimustikule ning üldiselt esindasid koostööd tegevad kasutajad 12 % Indiast pärit koguimpordist uurimisperioodil ja 2,5 % liidu kogutarbimisest. Küsimustikule saadetud vastustes sisalduvate uute andmete põhjal hinnati uuesti majanduslikku mõju, mida meetmed kasutajatele avaldavad, ning esitatud teabe kontrollimiseks tehti kontrollkäik kahe kasutaja juurde.
(94)
Kasutajad väitsid, et ajutise määruse põhjenduses 191 märgitud kasumlikkuse tase 9 % oli liiga kõrge ega olnud kasutajate tootmisharu puhul tüüpiline. Pärast küsimustikule täiendavate vastuste saamist arvutati uuesti koostööd tegevate kasutajate keskmine kasumlikkus ja selleks määrati 2 % käibest.
(95)
Samuti leiti, et koostööd tegevate kasutajate puhul moodustasid ostud Indiast keskmiselt 44 % vaatlusaluse toote koguostudest ning India oli ainsaks tarneallikaks kahe koostööd tegeva kasutaja jaoks. Uurimisperioodil moodustas vaatlusaluse tootega seotud kaubakäive keskmiselt 14 % koostööd tegevate kasutajate käibest.
(96)
Kui eeldada, et käiku läheb liidu turu jaoks halvim stsenaarium, st olukord, kus turustusahelale ei ole võimalik üle kanda mingit potentsiaalset hinnatõusu ja kasutajad jätkavad ostmist Indiast varasemas mahus, tähendaks tollimaks, et kasutajate poolt vaatlusaluse tootega või selle kasutamisega seotud tegevuse tulemusena saavutatud kasumlikkus väheneks keskmiselt umbes 0,25 protsendipunkti 1,75 %-le.
(97)
Komisjon tunnistab, et individuaalsel tasandil on mõju suurem nende kasutajate jaoks, kelle import pärineb eranditult Indiast. Kuid selliseid kasutajaid on suhteliselt vähe (kaks koostööd tegevat kasutajat). Pealegi on neil - tingimusel, et nende India tootja teeb koostööd - võimalus taotleda tollimaksutagastust kooskõlas algmääruse artikliga 21, kui on täidetud kõik sellise tagastuse saamise tingimused.
(98)
Mõni kasutaja väljendas taas kord muret, et meetmed avaldavad eriti suurt mõju teatavat liiki traadile, mida Euroopas ei toodeta, nimelt nn 200. seeria traadile, nagu on kirjeldatud ajutise määruse põhjenduses 194. Kasutajate sõnul on liidu tootmise puudumine tingitud piiratud nõudlusest ja tootmisprotsessi spetsiifilisusest.
(99)
Uurimine seevastu näitas, et liidu tootmisharu toodab siiski sellist liiki roostevaba terastraati ning et see moodustab piiratud osa liidu turust. Dumpinguvastaste ja subsiidiumivastaste meetmetega hõlmamata riikidest pärit kasutajate jaoks on olemas ka alternatiivsed tarneallikad. Lisaks määrati kahele India eksportivale tootjale tasakaalustava tollimaksu määr 0 %, mistõttu ei avalda meetmete kehtestamine olulist mõju nende tehtavatele tarnetele. Peale selle, samal eesmärgil saab kasutada muud liiki roostevaba terastraati. Sellepärast ei saa meetmete kehtestamine avaldada suurt mõju liidu turule ja nimetatud kasutajatele. Seega lükatakse kõnealune väide tagasi.
(100)
Mõni kasutaja juhtis tähelepanu asjaolule, et samasuguse toote puhul on liidu tootjate pakutav tarneaeg pikem, kui see on Indiast pärit vaatlusaluse toote puhul. Kauplejate ja ettevõtjate võimalus varusid koguda ja tagada nende kiire kättesaadavus ei muuda siiski faktilisi tõendeid subsideeritud impordi negatiivse mõju kohta. Seega tuleb see väide tagasi lükata.
(101)
Eespool esitatud teavet arvesse võttes leitakse, et isegi kui mõnele kasutajale võivad Indiast pärit impordi suhtes kehtestatavad meetmed avaldada suuremat negatiivset mõju kui teistele kasutajatele, saab liidu turg hoopis kasu meetmete kehtestamisest. Eelkõige leitakse, et õiglaste kaubandustingimuste taastamine liidu turul võimaldaks liidu tootmisharul viia oma hinnad kooskõlla tootmiskuludega, säilitada tootmine ja tööhõive, võita tagasi varasemalt kaotatud turuosa ja saada kasu suuremast mastaabisäästust. See peaks tootmisharul võimaldama saavutada mõistlikud kasumimarginaalid, mis võimaldavad keskpikas ja pikas perspektiivis tõhusalt tegutseda. Samal ajal parandab tootmisharu oma üldist finantsolukorda. Lisaks tehti uurimise raames kindlaks, et meetmed avaldavad üldist piiratud mõju kasutajatele ja sõltumatutele importijatele. Seetõttu järeldatakse, et meetmete alusel saadav üldine kasu näib kaaluvat üles vaatlusaluse toote kasutajatele liidu turul avalduva mõju.
7.4. Sõltumatute importijate huvid
(102)
Kuna märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 197-199.
7.5. Järeldus liidu huvide kohta
(103)
Eespool esitatud teavet arvesse võttes kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 200 ja 201 esitatud hinnang.
8. LÕPLIKUD TASAKAALUSTUSMEETMED
8.1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase
(104)
Kuna märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 203-206.
8.2. Järeldus kahju kõrvaldamise taseme kohta
(105)
Äriühingu KEI Industries jaoks ei arvutatud individuaalset kahjumarginaali, sest kõnealuse äriühingu lõplik subsiidiumimarginaal oli de minimis-tasemel, nagu on märgitud eespool põhjenduses 49.
(106)
Ajutises määruses kasutatud metoodika kinnitatakse.
8.3. Lõplikud meetmed
(107)
Eespool esitatud teavet silmas pidades ja kooskõlas algmääruse artikli 15 lõikega 1 tuleks kehtestada lõplik tasakaalustav tollimaks tasemel, mis on piisav subsideeritud impordi tekitatud kahju kõrvaldamiseks, ületamata seejuures kindlaksmääratud subsiidiumimarginaali.
(108)
Seetõttu kehtestati tasakaalustavad tollimaksu määrad kahju- ja subsiidiumimarginaalide võrdluse põhjal. Kavandatavad tasakaalustavate tollimaksude määrad on järgmised:
Äriühing
Subsiidiumimarginaal
Kahjumarginaal
Tasakaalustava tollimaksu määr
Raajratna Metal Industries
3,7 %
17,2 %
3,7 %
Venus Group
3,0 %
23,4 %
3,0 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
0,9 %
Puudub
0,0 %
KEI Industries Limited
0,7 %
Puudub
0,0 %
Koostööd tegevad valimisse kaasamata äriühingud
3,4 %
19,3 %
3,4 %
Kõik teised äriühingud
3,7 %
23,4 %
3,7 %
(109)
Käesoleva töödokumendi kohased äriühingute suhtes kehtestatavad individuaalsed tasakaalustava tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Sellepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise käigus kindlaks nende äriühingute puhul. Nimetatud tollimaksu määrasid (erinevalt üleriigilisest tollimaksust, mida kohaldatakse kõikide teiste äriühingute suhtes) kohaldatakse eranditult selliste toodete impordi puhul, mis on pärit Indiast ning mille on tootnud nimetatud konkreetsed juriidilised isikud. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine äriühing, keda ei ole käesoleva töödokumendi regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksu määr.
(110)
Mis tahes taotlus kohaldada äriühingu suhtes individuaalse tasakaalustava tollimaksu määrad (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva üksuse asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (14) koos kõigi vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalike muudatuste korral äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse vastavalt lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtestamist käsitlevat määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.
8.4. Ajutiste tasakaalustavate tollimaksude lõplik sissenõudmine
(111)
Võttes arvesse kindlakstehtud subsiidiumimarginaalide suurust ja pidades silmas liidu tootmisharule tekitatud kahju taset, leitakse, et ajutise määruse kohaselt ajutise tasakaalustava tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleb kehtestatud lõplike tollimaksude ulatuses lõplikult sisse nõuda,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks roostevaba terastraadi impordi suhtes, mis
i)
sisaldab 2,5 massiprotsenti või rohkem niklit, välja arvatud traat, mis sisaldab 28 massiprotsenti või rohkem, kuid mitte üle 31 massiprotsendi niklit, ning 20 massiprotsenti või rohkem, kuid mitte üle 22 massiprotsendi kroomi,
ii)
sisaldab alla 2,5 massiprotsendi niklit, välja arvatud traat, mis sisaldab 13 massiprotsenti või rohkem, kuid mitte üle 25 massiprotsendi kroomi, ning 3,5 massiprotsenti või rohkem, kuid mitte üle 6 massiprotsendi alumiiniumi,
praegu liigitatud CN-koodide 7223 00 19 ja 7223 00 99 alla ning on pärit Indiast.
2. Lõpliku tasakaalustava tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja järgmises tabelis loetletud äriühingute valmistatud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmine:
Äriühing
Tollimaksu määr (%)
TARICi lisakood
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
3,7
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
3,0
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
3,0
B777
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
3,0
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
3,0
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra
0,0
B780
KEI Industries Limited, New Delhi
0,0
B925
Lisas loetletud äriühingud
3,4
Kõik teised äriühingud
3,7
B999
3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse tollimakse käsitlevaid kehtivaid õigusnorme.
Artikkel 2
Lõplikult nõutakse sisse summad, mis on tagatud ajutise tasakaalustava tollimaksu kehtestamisega vastavalt määrusele (EL) nr 419/2013 roostevaba terastraadi impordi suhtes, mis
i)
sisaldab 2,5 massiprotsenti või rohkem niklit, välja arvatud traat, mis sisaldab 28 massiprotsenti või rohkem, kuid mitte üle 31 massiprotsendi niklit, ning 20 massiprotsenti või rohkem, kuid mitte üle 22 massiprotsendi kroomi,
ii)
sisaldab alla 2,5 massiprotsendi niklit, välja arvatud traat, mis sisaldab 13 massiprotsenti või rohkem, kuid mitte üle 25 massiprotsendi kroomi, ning 3,5 massiprotsenti või rohkem, kuid mitte üle 6 massiprotsendi alumiiniumi,
praegu liigitatud CN-koodide 7223 00 19 ja 7223 00 99 alla ning on pärit Indiast.
Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõplikud tasakaalustava tollimaksu määrad, vabastatakse.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 2. september 2013