РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 570/2014 НА КОМИСИЯТА
от 26 май 2014 година
за прекратяване на частичното възобновяване на антидъмпинговото разследване по отношение на вноса на някои мастни алкохоли и техните смеси с произход от Индия, Индонезия и Малайзия
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 от него,
като има предвид, че
А. СЪЩЕСТВУВАЩИ МЕРКИ
(1)
С Регламент за изпълнение (ЕС) № 1138/2011 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои мастни алкохоли и техните смеси (FOH) с произход от Индия, Индонезия и Малайзия („регламент за окончателните мерки“). Регламентът за окончателните мерки беше предшестван от Регламент (ЕС) № 446/2011 на Комисията (3) за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои мастни алкохоли и техните смеси с произход от Индия, Индонезия и Малайзия („регламент за временните мерки“). Констатациите, които доведоха до налагането на окончателно антидъмпингово мито, ще бъдат наричани „констатациите от първоначалното разследване“.
(2)
На 21 януари 2012 г. PT Ecogreen Oleochemicals, производител износител на FOH от Индонезия, Ecogreen Oleochemicals (Сингапур) Pte. Ltd и Ecogreen Oleochemicals GmbH (наричани по-долу заедно „Ecogreen“), подадоха жалба пред Общия съд (дело T-28/12) с искане за отмяна на регламента за окончателните мерки, доколкото той засяга антидъмпинговото мито по отношение на Ecogreen. Ecogreen оспори корекцията на своята експортна цена, извършена на основание на член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент с цел тази експортна цена да бъде сравнена с установената за дружеството нормална стойност.
(3)
С решението по дело T-249/06 (Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) и Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT)/Съвет на Европейския съюз) Общият съд отмени член 1 от Регламент (ЕО) № 954/2006 по отношение на Interpipe NTRP VAT, inter alia, на основание на явна грешка в преценката при извършването на корекцията по член 2, параграф 10, буква и), а по отношение на Interpipe Niko Tube ZAT - на други основания. На 16 февруари 2012 г. Съдът на Европейския съюз отхвърли жалбата, подадена от Съвета и Комисията (съединени дела C-191/09 P и C-200/09 P).
(4)
Като се има предвид, че фактическите обстоятелства за Ecogreen са сходни с тези за Interpipe NTRP VAT по отношение на корекцията, извършена съгласно член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент, беше сметнато за уместно да се преизчисли дъмпинговият марж за Ecogreen, без да се извършва корекция по член 2, параграф 10, буква и).
(5)
Ето защо на 21 декември 2012 г. беше публикуван Регламент за изпълнение (ЕС) № 1241/2012 на Съвета от 11 декември 2012 г. за изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) № 1138/2011 на Съвета за налагане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на някои мастни алкохоли и техните смеси с произход от Индия, Индонезия и Малайзия (4), с прилагане с обратна сила, считано от 12 ноември 2011 г. („регламентът за изменение“).
(6)
Установеният в него дъмпингов марж за Ecogreen беше de minimis в съответствие с член 9, параграф 3 от основния регламент. Поради тази причина разследването по отношение на Ecogreen беше прекратено, без да бъдат наложени мерки. Вследствие на това на 9 април 2013 г. Общият съд реши, че липсва основание за произнасяне по жалбата, подадена по дело T-28/12.
(7)
Въпреки че по отношение на всички останали производители износители от Индия, Индонезия и Малайзия продължиха да се прилагат антидъмпингови мита, констатациите от първоначалното разследване, по-специално относно вредоносното въздействие на дъмпинговия внос, следва да бъдат подложени на повторна оценка в оглед на преразгледаните констатации относно дъмпинга, съдържащи се в регламента за изменение.
Б. ПОВТОРНА ОЦЕНКА НА КОНСТАТАЦИИТЕ ОТ ПЪРВОНАЧАЛНОТО РАЗСЛЕДВАНЕ
1. Рамка на повторната оценка
(8)
На 28 февруари 2013 г. беше публикувано известие за частично възобновяване („възобновяването“) на антидъмпинговото разследване по отношение на вноса на някои мастни алкохоли и техните смеси с произход от Индия, Индонезия и Малайзия („разглежданите държави“) (5). В известието се посочва, че възобновяването е ограничено по обхват до проучването на въздействието, което определените нови дъмпингови маржове може да окажат върху констатациите, свързани по-специално с вредата и причинно-следствената връзка, установени в първоначалното разследване („повторното разследване“).
(9)
Комисията уведоми официално производителите износители, вносителите и потребителите, за които се знае, че са засегнати, както и промишлеността на Съюза, за частичното възобновяване на антидъмпинговото разследване. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да обявят становищата си в писмен вид и да бъдат изслушани в рамките на определения в известието писмен срок.
(10)
Няколко страни заявиха, че не е ясно на базата на какво правно основание Комисията е възобновила първоначалното разследване и какви данни ще събира, за да установи фактите и да направи заключения в настоящото повторно разследване.
(11)
Страните заявиха също, че не е ясно какъв вид разследване е предприето и какъв би могъл да бъде окончателният резултат с оглед на окончателните мерки, какъв период ще бъде обхванат и кои аспекти на първоначалното разследване се подлагат на повторна оценка.
(12)
Следва да се припомни, че настоящото възобновяване е неизбежна последица от приемането на регламента за изменение, като самият той е резултат от констатациите на Общия съд по дело T-249/06 (Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) и Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT)/Съвет на Европейския съюз.
(13)
Следва да се припомни, че в първоначалното разследване т.нар. разследван период („РП“) обхвана периода от 1 юли 2009 г. до 30 юни 2010 г. Оценката на вредата обхвана периода от 1 януари 2007 г. до края на РП - „разглеждания период“.
(14)
Предмет на настоящото повторно разследване са същият РП и същият разглеждан период. Направените при първоначалното разследване констатации относно вредата и причинно-следствената връзка за тези периоди са подложени на повторна оценка предвид установените в регламента за изменение нови дъмпингови маржове за индонезийските износители.
(15)
По-конкретно и както е посочено в известието за възобновяване, целта на настоящото разследване е да се определи дали дъмпинговият марж „de minimis“, установен за един производител износител от Индонезия, и промяната в равнищата на дъмпинговите маржове за другите индонезийски дружества, установени с регламента за изменение, може да имат някакво въздействие върху констатациите от първоначалното разследване, свързани с вредата и причинно-следствената връзка.
(16)
Резултатите от повторното разследване са изложени по-долу. Както при първоначалното разследване, някои данни и видове информация са представени под формата на индекси по-специално с цел да се запази поверителността на първоначално предоставените данни.
2. Разглеждан продукт и сходен продукт
(17)
Следва да се припомни, че разглежданият продукт е определеният в първоначалното разследване, а именно наситени мастни алкохоли с дължина на въглеродната верига от C8, C10, C12, C14, C16 или C18 (не се включват разклонените изомери), включително наситените мастни алкохоли с една дължина на въглеродната верига (наричани също наситени мастни алкохоли с еднакъв брой на въглеродните атоми) и смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (обикновено категоризирани като C8-C10), смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (обикновено категоризирани като C12-C14), и смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C16-C18, с произход от Индия, Индонезия и Малайзия, класирани понастоящем в кодове по КН ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 и ex 3823 70 00 („мастни алкохоли“).
(18)
Констатациите в регламента за изменение не засягат констатациите от първоначалното разследване по отношение на разглеждания продукт и сходния продукт.
3. Дъмпинг
(19)
Както е посочено в съображение 7 от регламента за изменение, дъмпинговият марж за всички останали дружества от Индонезия, с изключение на другия производител износител с индивидуален марж, който беше изчислен на базата на дъмпинговия марж на оказалия съдействие индонезийски производител износител с най-висок дъмпингов марж, беше преразгледан, за да се вземе предвид преизчисленият дъмпингов марж за Ecogreen.
(20)
Дъмпинговите маржове, установени в съображение 23 от регламента за окончателните мерки за производители износители от Индия и в съображение 55 - за производители износители от Малайзия, не бяха засегнати от регламента за изменение.
(21)
Както е посочено в съображение 6 от регламента за изменение, дъмпинговият марж за Ecogreen беше установен под 2 % и следователно е под прага de minimis в съответствие с член 9, параграф 3 от основния регламент. Поради това в повторното разследване вносът в Съюза на този производител износител следва да се счита за недъмпингов внос.
(22)
В таблицата по-долу е показано развитието на обема, цената и пазарния дял на недъмпинговия внос, осъществен от посочения индонезийски износител, през разглеждания период. Както е посочено в съображение 16 по-горе, предоставените данни са под формата на индекси.
Внос
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Тонове
Индекс: 2007 г. = 100
100
110
107
115
Годишно изменение (в проценти)
9,6
- 2,3
7,5
Пазарен дял
Индекс: 2007 г. = 100
100
107
110
113
Годишно изменение (в проценти)
6,8
2,9
2,8
Средна цена в евро/тон
Индекс: 2007 г. = 100
100
110
91
91
Годишно изменение (в проценти)
9,9
- 17,0
0,2
Източник: отговори на въпросника.
(23)
Като се имат предвид таблицата в съображение 70 от регламента за временните мерки, която беше потвърдена в съображение 64 от регламента за окончателните мерки, и таблицата по-горе, разследването показа, че недъмпинговият внос е представлявал ограничен дял от общия внос от разглежданите държави и че като съотношение през разглеждания период се е увеличил в по-малка степен от дъмпинговия внос. Недъмпинговият внос е представлявал около 15-18 % от общия обем на вноса от разглежданите държави през 2007 г. и едва около 10-13 % през РП.
(24)
Повторното разследване показва, че през разглеждания период средните цени на недъмпинговия внос от Ecogreen са намалели с 9 %, но са останали стабилни между 2009 г. и РП.
4. Вреда
4.1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(25)
Констатациите относно производството на Съюза и промишлеността на Съюза, изложени в съображения 57-61 от регламента за окончателните мерки, не са засегнати от повторното разследване и се потвърждават.
4.2. Потребление на Съюза
(26)
Констатациите, изложени в съображения 64-66 от регламента за временните мерки, които бяха потвърдени в съображение 62 от регламента за окончателните мерки, остават непроменени. Потвърждава се, че, както е посочено в таблицата по-долу, потреблението на мастни алкохоли в Съюза е било сравнително стабилно и през разглеждания период се е увеличило съвсем слабо - с 2 %. Както е посочено в съображение 64 от регламента за временните мерки, информацията относно потреблението е представена под формата на индекси, за да се запази поверителността на данните.
Потребление
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
102
97
102
Годишно изменение (в проценти)
2,2
- 4,8
4,6
4.3. Внос в Съюза от разглежданите държави и подбиване на цените
4.3.1. Кумулативна оценка на дъмпинговия внос
(27)
Както при първоначалното разследване, беше анализирано дали все още е необходимо дъмпинговият внос от трите разглеждани държави да се оценява кумулативно в съответствие с разпоредбите на член 3, параграф 4 от основния регламент с оглед на преразгледаните дъмпингови маржове за индонезийските производители износители, посочени в съображения 19 и 21 по-горе.
(28)
Следва да се припомни, че в член 3, параграф 4 от основния регламент се посочва, че когато вносът на продукт от повече от една държава е едновременно предмет на антидъмпингово разследване, въздействието на такъв внос се оценява кумулативно само ако се установи, че: а) дъмпинговият марж, определен спрямо вноса от всяка държава, е по-висок от маржa de minimis, както е определен в член 9, параграф 3 от посочения регламент, и обемът на този внос от всяка държава не е несъществен и б) кумулативната оценка на въздействието на вноса е допустима от гледна точка на условията за конкуренция между внесените продукти и тези между внесените продукти и сходния с тях продукт с произход от Съюза.
(29)
Констатациите по отношение на обемите и цените на дъмпинговия внос за всяка от разглежданите държави бяха подложени на повторна оценка за разглеждания период. По отношение на Малайзия и Индия информацията за обема на вноса, използвана за установяване на средните цени, посочени в съображение 63, буква б) от регламента за окончателните мерки, остава непроменена. Данните за Индонезия бяха преразгледани, за да се вземе предвид фактът, както беше посочено в съображение 21 по-горе, че за един производител износител вече не се счита, че продава продуктите си на дъмпингови цени на пазара на Съюза. Установената нова динамика на дъмпинговия внос е показана по-долу. С оглед на съображение 16 по-горе информацията за обема на вноса е представена под формата на индекси за всяка от разглежданите държави.
Обем на дъмпинговия внос
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Малайзия
Индекс: 2007 г. = 100
100
161
141
137
Годишно изменение (в проценти)
61,4
- 12,5
- 2,9
Индия
Индекс: 2007 г. = 100
100
118
104
143
Годишно изменение (в проценти)
18,2
- 11,8
37,5
Индонезия
Индекс: 2008 г. = 100
100
142
168
Годишно изменение (в проценти)
42,1
17,9
(30)
Разследването показа, че обемът на дъмпинговия внос от всяка от разглежданите държави не е бил незначителен през РП и наличието на дъмпингов внос на пазара на Съюза е останало значително през разглеждания период, по-специално през РП. Фактът, че за един от индонезийските производители износители в регламента за изменение беше установено, че не продава продуктите си на дъмпингови цени, не променя това заключение.
(31)
Констатациите относно цените на дъмпинговия внос за всяка от разглежданите държави също бяха подложени на повторна оценка за разглеждания период и са представени в таблицата по-долу. Цените, посочени в таблицата в съображение 63, буква б) от регламента за окончателните мерки, остават непроменени по отношение на Малайзия и Индия. Данните относно Индонезия бяха преразгледани, за да се вземе предвид фактът, както беше посочено в съображение 21 по-горе, че за един производител износител вече не се счита, че продава продуктите си на дъмпингови цени на пазара на Съюза. С оглед на съображение 16 по-горе информацията за цената на износителя от Индонезия, за когото беше установено, че продава продуктите си на дъмпингови цени, е посочена под формата на индекс.
Внос въз основа на данни от Евростат (коригирани с цел да бъдат обхванати разглежданият продукт и дъмпинговият внос)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Средна цена в евро/тон Малайзия
911
944
799
857
Индекс: 2007 г. = 100
100
104
88
94
Годишно изменение (в проценти)
3,6
- 15,4
7,3
Средна цена в евро/тон Индия
997
1 141
897
915
Индекс: 2007 г. = 100
100
114
90
92
Годишно изменение (в проценти)
14,4
- 21,4
2,1
Средна цена в евро/тон Индонезия
Индекс: 2008 г. = 100
100
70
72
Годишно изменение (в проценти)
- 30,0
2,6
Източник: Евростат и отговори на въпросника.
(32)
Разследването показа, че освен за 2007 г., когато не е имало внос от Индонезия, цените на индонезийските производители износители са останали почти същите като при първоначалното разследване. Следователно може да бъде потвърдена констатацията в съображение 63, буква б) от регламента за окончателните мерки, че цените и ценовите практики на разглежданите държави в голяма степен са били сходни, по-специално през РП. Фактът, че за един от производителите износители от Индонезия в регламента за изменение беше установено, че не продава продуктите си на дъмпингови цени, не променя това заключение.
(33)
Освен това в сила остават и констатациите, изложени в съображение 127 от регламента за временните мерки и потвърдени в съображение 122 от регламента за окончателните мерки, по-специално че нивата на отстраняване на вредата, установени за разглежданите държави, са били значително над прага de minimis от 2 %. Освен това каналите за продажба и ценовите тенденции за всяка от разглежданите държави бяха подложени на анализ и беше установено, че са сходни, както се вижда от таблицата по-горе. Както показа разследването, цените на вноса от разглежданите държави са следвали низходяща тенденция след постигнатите максимални стойности през 2008 г. и като цяло са били изключително ниски в сравнение със средните цени на промишлеността на Съюза.
(34)
От таблицата по-долу е видно, че през разглеждания период пазарният дял на дъмпинговия внос от всяка от разглежданите държави като цяло се е увеличил. С оглед на съображение 16 по-горе информацията е представена под формата на индекси за всяка от разглежданите държави.
Пазарен дял на дъмпинговия внос
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Малайзия
Индекс: 2007 г. = 100
100
157
145
135
Годишно изменение (в проценти)
57
- 8
- 7
Индия
Индекс: 2007 г. = 100
100
115
107
141
Годишно изменение (в проценти)
15
- 7
31
Индонезия
Индекс: 2008 г. = 100
100
142
168
Годишно изменение (в проценти)
50
13
(35)
Въз основа на горепосочените факти и съображения повторното разследване показва, че направените в първоначалното разследване констатации по отношение на кумулирането остават непроменени. Поради това се счита, че установените в член 3, параграф 4 от основния регламент условия за кумулативната оценка на дъмпинговия внос от разглежданите държави продължават да бъдат изпълнени. Следователно въздействието на дъмпинговия внос с произход от разглежданите държави може да бъде оценено съвместно за целите на повторното разследване по отношение на вредата и причинно-следствената връзка.
4.3.2. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос
(36)
За да се установи кумулативното равнище на дъмпинговия внос на пазара на Съюза по време на разглеждания период, се взема под внимание фактът, че в регламента за изменение са потвърдени положителните констатации по отношение на дъмпинга за всички производители износители от Индонезия, с изключение на Ecogreen. Техният внос се счита за дъмпингов и поради това спрямо него продължават да се прилагат антидъмпингови мита.
(37)
По подобен начин при повторното разследване се взема под внимание фактът, че дъмпинговите маржове, установени в първоначалното разследване за всички производители износители от Индия и Малайзия, остават непроменени, и че техният внос се счита за дъмпингов, като спрямо него продължават да се прилагат антидъмпингови мита.
(38)
Обемът на дъмпинговия внос от разглежданите държави беше коригиран, като от него беше приспаднат обемът на недъмпинговия внос на един производител износител от Индонезия, както е посочено в съображение 29 по-горе.
(39)
Въз основа на изложеното по-горе данните, посочени в съображение 70 от регламента за временните мерки и потвърдени в съображение 64 от регламента за окончателните мерки, както и констатациите от съображения 71-73 от регламента за временните мерки относно оценката на дъмпинговия внос по време на разглеждания период, потвърдени в съображение 65 от регламента за окончателните мерки, са преразгледани, както е показано по-долу. С оглед на съображение 16 по-горе информацията относно общия обем на вноса и пазарния дял на дъмпинговия внос е представена под формата на индекси.
Дъмпингов внос от разглежданите държави
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Тонове
Индекс: 2007 г. = 100
100
167
155
165
Годишно изменение (в проценти)
67,0
- 7,3
6,5
Пазарен дял
Индекс: 2007 г. = 100
100
163
159
162
Годишно изменение (в проценти)
62,7
- 2,3
1,8
Средна цена на дъмпинговия внос в евро/тон
931
1 007
827
878
Индекс: 2007 г. = 100
100
108
89
94
Годишно изменение (в проценти)
8,2
- 17,9
6,1
Източник: Евростат и отговори на въпросника.
(40)
През разглеждания период обемът на дъмпинговия внос от разглежданите държави, установен при настоящото повторно разследване, се е увеличил значително - с 65 %. Най-голямото увеличение е отбелязано между 2007 и 2008 г., когато вносът се е увеличил с 67 %. След това през 2009 г. вносът леко се е понижил, преди да се повиши отново почти до равнището от 2008 г. през РП.
(41)
Преразгледаните средни цени на дъмпинговия внос от разглежданите държави силно са варирали през разглеждания период, като отбелязват общ спад от 6 %. Следва обаче да се отбележи, че между 2008 г. и РП спадът е достигнал цели 14 %. По време на целия разглеждан период средните цени на вноса от разглежданите държави винаги са били по-ниски от цените, установени в останалата част на света, и са подбивали тези на промишлеността на Съюза, което е довело до нарастване на пазарния дял на дъмпинговия внос.
(42)
През разглеждания период пазарният дял на дъмпинговия внос от разглежданите държави се е увеличил значително - с 62 %. Най-голямото увеличение е отбелязано в периода 2007-2008 г. Вносът е отбелязал лек спад по време на икономическата криза, което е довело до леко намаляване на пазарния дял на разглежданите държави - с 4 % между 2008 и 2009 г., след което обаче те са успели да възвърнат пазарния си дял преди края на разглеждания период.
(43)
Следователно изключването на недъмпинговия внос от Ecogreen не променя по никакъв начин констатациите, направени при първоначалното разследване по отношение на обема, цената и пазарния дял на дъмпинговия внос, поради което констатациите се потвърждават.
4.3.3. Подбиване на цените
(44)
Следва да се припомни, че границите на подбиването на цените, установени при първоначалното разследване, бяха обяснени в съображения 74 и 75 от регламента за временните мерки и потвърдени в съображение 67 от регламента за окончателните мерки. Отделните изчисления за всеки от разглежданите износители не бяха засегнати от регламента за изменение. Следователно тези констатации се потвърждават.
(45)
Средният процент на подбиване, установен за дъмпинговия внос, оценен общо за трите държави след изключването на недъмпинговия внос, е 2 %. Този очевидно нисък процент на подбиване трябва да се разглежда на фона на обстоятелството, че самата промишленост на Съюза беше принудена да намали цените си поради наличието на вноса на ниски цени на пазара на ЕС. Тези цени обаче не покриват производствените разходи, по-специално през РП. Средното подбиване на цените за кумулативно оценения дъмпингов внос след изключването на Ecogreen е 22 %.
(46)
В отговор на оповестяването на констатациите на Комисията вносител на FOH с произход от Индонезия заяви, че средната цена на недъмпинговия внос би била по-ниска от средната цена на вноса, произвеждан от индонезийския производител износител, по отношение на когото мерките продължават да се прилагат. Това твърдение обаче не засяга констатациите относно подбиването на цените от кумулативно оценения дъмпингов внос.
4.4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(47)
Констатациите относно икономическото състояние на промишлеността на Съюза, изложени в съображения 76-91 от регламента за временните мерки и потвърдени в съображения 71-84 от регламента за окончателните мерки, не са засегнати от регламента за изменение и поради това могат да бъдат потвърдени.
(48)
Следва да се припомни, че според данните от първоначалното разследване повечето показатели за вреда, като производството (- 17 %), използването на капацитета (- 15 %), обемът на продажбите (- 18 %), пазарният дял (- 12 %) и заетостта (- 13 %), са се влошили по време на разглеждания период. По-специално сериозно са били засегнати показателите за вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричните потоци и рентабилността. Това означава, че способността на Съюза да привлича капитали е била намалена, по-специално през РП.
(49)
С оглед на изложеното по-горе се потвърждава заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
5. Причинно-следствена връзка
(50)
След като се потвърди, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, беше извършена повторна оценка на това дали с оглед на преразгледаните констатации относно дъмпинга, установени в регламента за изменение, все още съществува причинно-следствена връзка между посочената вреда и преразгледания дъмпингов внос от разглежданите държави.
5.1. Въздействие на дъмпинговия внос
(51)
Както беше отбелязано в съображение 26 по-горе, потреблението в Съюза се е запазило относително стабилно и се е увеличило само с 2 % по време на разглеждания период.
(52)
Таблицата в съображение 39 по-горе, която не включва вноса, осъществен от индонезийския производител износител, за когото в регламента за изменение беше установено, че не продава продуктите си на дъмпингови цени на пазара на Съюза, показва, че преразгледаният обем на дъмпинговия внос от трите разглеждани държави продължава да бъде значителен и през разглеждания период се е увеличил значително - с повече от 60 000 тона в абсолютно изражение и с повече от 60 % в относително изражение. Пазарният дял на дъмпинговия внос също се е увеличил значително и е нараснал с повече от 5 процентни пункта през този период.
(53)
Тези тенденции са много сходни с установените при първоначалното разследване, по-специално с тези в съображение 86-94 от регламента за окончателните мерки. Увеличението на пазарния дял, чието равнище при първоначалното разследване беше установено на 57 %, през разглеждания период въз основа на преразгледаните данни вече надхвърля 60 %.
(54)
Повторното разследване действително потвърди, че дъмпинговият внос от разглежданите държави е оказвал натиск върху промишлеността на Съюза още от 2008 г., когато дъмпинговият внос е нараснал с 67 %. През посочената година цените на дъмпинговия внос, посочени в съображение 39, са били много по-ниски в сравнение с цените на промишлеността на Съюза. Това е довело до значителна загуба в обема на продажбите (- 15,4 %) и пазарния дял на промишлеността на Съюза, които не са могли да бъдат възстановени през останалата част от разглеждания период. Същевременно пазарният дял на дъмпинговия внос от разглежданите държави е нараснал с 9 процентни пункта.
(55)
В съображение 72 от регламента за окончателните мерки е посочено, че за да реагира на този натиск, промишлеността на Съюза е трябвало значително да намали продажните цени - с 16,9 % през 2009 г. и още повече - с 5,3 % през РП. Дори ако тази ценова практика е дала възможност на промишлеността на Съюза да ограничи загубата на пазарен дял, тя е довела до натрупване на значителни загуби през разглеждания период, както е посочено в съображение 86 от регламента за временните мерки и се потвърждава в съображение 78 от регламента за окончателните мерки. Това съвпада с наличието на големи обеми дъмпингов внос на ниски цени на пазара на Съюза, по-специално през РП.
(56)
През 2009 г., въпреки че абсолютният обем на дъмпинговия внос от разглежданите държави е намалял със 7,3 % успоредно с икономическия спад и със свиването на пазара на ЕС, се отбелязва, че средната цена на дъмпинговия внос се е понижила със 17,9 %, т.е. повече от цената на промишлеността на Съюза, която се е понижила с 16,9 %. През РП промишлеността на Съюза е трябвало да намали цените си и е натрупала финансови загуби.
(57)
Горепосочените съображения показват тежките последици от наличието на големи обеми дъмпингов внос на ниски цени на пазара на Съюза за ценовата практика на промишлеността на Съюза на нейния основен пазар и отрицателното въздействие, което това е оказало върху икономическото ѝ състояние, по специално по време на РП.
(58)
Горепосоченият вносител заяви, че в анализа на причинно-следствената връзка останалият дъмпингов внос от Индонезия следва да се оцени отделно от вноса с произход от Индия и Малайзия въз основа на фактори като стабилния пазарен дял, по-високото равнище на цените, липсата на подбиване на цените, по-ниския марж на понижение на цените на този внос от Индонезия и успоредното развитие на пазарните дялове на промишлеността на Индонезия и на Съюза. Освен това вносителят заяви, че не съществува причинно-следствена връзка между вредата и дъмпинговия внос от Индонезия, след като той бъде оценен отделно.
(59)
Твърдението беше отхвърлено, тъй като посочените от износителя фактори, които в някои случаи са избирателни, не са тези, които са счетени за уместни съгласно член 3, параграф 4 от основния регламент, за да се определи дали следва да се приложи кумулиране, по-специално по отношение на условията на конкуренция между внесените продукти и сходните с тях продукти с произход от Съюза. При първоначалното разследване действително беше направено заключението, че разглежданият продукт е междинен продукт, използван главно като материал за влагане в производството на сулфати на мастен алкохол, етоксилати и етер сулфати, и че внесеният продукт се конкурира пряко с произведения в Съюза продукт независимо от държавата на произход. Поради това еднаквата степен на конкуренция на пазара на Съюза налага извършването на кумулативна оценка на вноса по смисъла на член 3, параграф 4, буква б) от основния регламент. Доводите на износителя не засягат тази констатация и биха могли да бъдат от значение едва когато се извърши отделно оценяване. Предвид факта, че не е налице основание за промяна на констатациите относно кумулирането, анализът на въздействието на дъмпинговия внос се потвърждава.
(60)
Освен това следва да се отбележи, че останалият внос от Индонезия е осъществен на дъмпингови ценови равнища, пазарният му дял се е увеличил съществено през разглеждания период и той е подбивал продажните цени на промишлеността на Съюза.
(61)
И накрая, вносителят посочи, че Ecogreen е подбивал продажните цени в по-голяма степен от другия производител износител от Индонезия и следователно, тъй като въздействието на вноса на Ecogreen се счита за незначително, същото заключение се прилага a fortiori по отношение на останалия внос от Индонезия.
(62)
Това заключение се основава на неправилни доводи. Решението на Съда доведе до промяна в изчисляването на дъмпинга на Ecogreen, който беше определен на равнище de minimis. Единствено поради тази причина въздействието на вноса на Ecogreen трябваше да бъде счетено за незначително. Поради това твърдението се отхвърля.
(63)
Въз основа на горепосочените констатации беше направено заключението, че дъмпинговият внос е нанесъл съществена вреда на промишлеността на Съюза.
5.2. Въздействие на други фактори
(64)
Въздействието на други фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза с оглед на причинно-следствената връзка също беше преразгледано.
5.2.1. Недъмпингов внос от Индонезия
(65)
Както е посочено в съображение 23 по-горе, недъмпинговият внос като съотношение се е увеличил в по-малка степен от дъмпинговия внос и е представлявал съвсем ограничен дял от общия внос от разглежданите държави през РП. Освен това разследването показа, че този внос е имал скромен пазарен дял по време на разглеждания период и по-специално през РП.
(66)
Обемът на дъмпинговия внос се е увеличил с 6,5 % между 2009 г. и РП, т.е. в по-голяма степен от възстановяването на пазара, което е видно от увеличението с 4,6 % на потреблението на Съюза, и следователно е увеличил пазарния си дял.
(67)
Поради това се счита, че всяко въздействие, което недъмпинговият внос може да е оказал върху пазара на Съюза по време на РП, не може да компенсира значителното неблагоприятно въздействие на дъмпинговия внос, описано подробно в съображения 51-57.
(68)
Въз основа на горепосочените констатации се счита, че наличието на недъмпингов внос от Ecogreen на пазара на Съюза по време на РП не е такова, че да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза по време на РП.
5.2.2. Други фактори, проучени при първоначалното разследване
(69)
Във връзка с потенциалните причини за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, при първоначалното разследване бяха проучени следните други фактори: вносът в Съюза от останалата част от света, равнището на износа на промишлеността на Съюза, въздействието на икономическата криза и продажбите на разклонени изомери, които не са включени в продуктовия обхват.
(70)
Като се има предвид, че тези фактори не са засегнати от преразгледаните дъмпингови маржове, установени за индонезийските производители износители, констатациите и заключението, направени в съображения 95-100 от регламента за окончателните мерки по отношение на тези фактори, се потвърждават. Въздействието на тези фактори не е такова, че да наруши причинно-следствената връзка, установена между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
5.3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(71)
Настоящото повторно разследване показва, че все още съществува ясна и пряка връзка между увеличението на обема и неблагоприятното въздействие на цените на дъмпинговия внос и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза по време на РП.
(72)
Изложеният по-горе анализ показва, че обемът на недъмпинговия внос е бил ограничен в сравнение с големия обем на дъмпинговите продукти, внесени от разглежданите държави. В условия на сравнително стабилно потребление този дъмпингов внос се е увеличил значително както в абсолютно, така и в относително изражение през разглеждания период и наличието му е имало съществено неблагоприятно въздействие върху пазара на Съюза. Беше отбелязано, че поради нарушеното нормално функциониране на пазара промишлеността на Съюза е трябвало да намали значително своите цени - с 22,2 % от 2008 г. нататък, и не е могла да възстанови разходите си и да постигне разумно равнище на печалба, по-специално по време на РП.
(73)
Повторното разследване потвърди също така, че въздействието на други фактори, различни от дъмпинговия внос, не би могло да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(74)
Следователно повторното разследване показва, че съществува причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от Индия, Индонезия и Малайзия и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза по време на РП. Заключенията, направени в съображения 101 и 102 от регламента за окончателните мерки, се потвърждават.
6. Интерес на Съюза
(75)
Заключението относно интереса на Съюза, изложено в съображение 118 от регламента за окончателните мерки, се потвърждава, тъй като не е доказано, че е засегнато от регламента за изменение.
В. ПОВТОРНА ОЦЕНКА НА ОКОНЧАТЕЛНИТЕ МЕРКИ
(76)
Както беше посочено по-горе, повторното разследване на съответните факти и констатации, установени при първоначалното разследване, като се вземат под внимание новите дъмпингови маржове, установени в регламента за изменение, показа, че останалият дъмпингов внос от Индия, Индонезия и Малайзия на пазара на Съюза нанася съществена вреда на промишлеността на Съюза през РП.
(77)
С оглед на заключенията от първоначалното разследване по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза и предвид факта, че настоящото повторно разследване потвърди наличието на причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и останалия дъмпингов внос от разглежданите държави, окончателните мерки, наложени с регламента за изменение, следва да бъдат потвърдени на същото равнище. Вследствие на това се прави заключението, че настоящото повторно разследване следва да бъде прекратено, без да се изменят окончателните мерки, наложени с регламента за окончателните мерки.
(78)
Действащите антидъмпингови мерки, установени с Регламент за изпълнение (ЕС) № 1138/2011 и изменени с Регламент за изпълнение (ЕС) № 1241/2012, продължават да бъдат валидни и поради това следва да останат в сила. Следва да се припомни, че наложените мерки представляват специфични мита, определени за всеки разглеждан производител износител, както следва:
Държава
Дружество
Окончателно специфично антидъмпингово мито
(в евро на тон нето)
Индия
VVF (India) Ltd
46,98
Всички други дружества
86,99
Индонезия
P.T.Ecogreen Oleochemicals
0,00
P.T. Musim Mas
45,63
Всички други дружества
45,63
Малайзия
KL-Kepong Oleomas Sdn.Bhd.
35,19
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd.
61,01
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd
51,07
Всички други дружества
61,01
(79)
Органите на разглежданите държави, износителите и техните сдружения, всички заинтересовани страни в Съюза, по-специално промишлеността на Съюза, вносителите, както и сдруженията на потребители и търговци бяха информирани за основните факти и съображения, на които се основава намерението да бъде прекратено частичното възобновяване на повторното антидъмпингово разследване по отношение на вноса на мастни алкохоли с произход от разглежданите държави, като им беше предоставена възможност да представят коментари и да бъдат изслушани. Представените от тези страни устни и писмени коментари бяха разгледани, но не промениха направените в настоящия регламент заключения.
(80)
Един производител износител предложи ценова гаранция в съответствие с член 8, параграф 1 от основния регламент.
(81)
По-специално беше установено, че въпросният производител износител произвежда гама от продукти освен разглеждания продукт и продава тези други продукти на същите клиенти. Това би породило сериозен риск от взаимно компенсиране и би затруднило изключително много ефективното наблюдение на гаранцията, което подкопава ефективността на ценовата гаранция в настоящия случай. Въз основа на това Комисията стигна до заключението, че предложението за гаранция не може да бъде прието.
(82)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на комитета, създаден съгласно член 15, параграф 1 от основния регламент,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Частичното възобновяване на антидъмпинговото разследване по отношение на вноса на наситени мастни алкохоли с дължина на въглеродната верига от C8, C10, C12, C14, C16 или C18 (не се включват разклонените изомери), включително наситените мастни алкохоли с една дължина на въглеродната верига (наричани също наситени мастни алкохоли с еднакъв брой на въглеродните атоми) и смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (обикновено категоризирани като C8-C10), смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (обикновено категоризирани като C12-C14), и смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C16-C18, класирани понастоящем в кодове по КН ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 и ex 3823 70 00 (кодове по ТАРИК 29051628510, 2905190060, 3823700011 и 3823700091), с произход от Индия, Индонезия и Малайзия, се прекратява без изменение на действащите мита.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 26 май 2014 година.
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 570/2014,
26. mai 2014,
teatavate Indiast, Indoneesiast ja Malaisiast pärit rasvalkoholide ja nende segude importi käsitleva dumpinguvastase uurimise osalise taasalustamise lõpetamise kohta
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4,
ning arvestades järgmist:
A. KEHTIVAD MEETMED
(1)
Nõukogu on kehtestanud rakendusmäärusega (EL) nr 1138/2011 (2) (edaspidi „lõplik määrus”) teatavate Indiast, Indoneesiast ja Malaisiast pärit rasvalkoholide ja nende segude impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Lõplikule määrusele eelnes komisjoni määrus (EL) nr 446/2011, (3) millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Indiast, Indoneesiast ja Malaisiast pärit rasvalkoholide ja nende segude impordi suhtes (edaspidi „ajutine määrus”). Järeldusi, mis viisid lõplike dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamiseni, nimetatakse edaspidi „esialgse uurimise järeldusteks”.
(2)
21. jaanuaril 2012 esitasid PT Ecogreen Oleochemicals (Indoneesias paiknev rasvalkoholide ja nende segude eksportiv tootja), Ecogreen Oleochemicals (Singapur) Pte. Ltd ja Ecogreen Oleochemicals GmbH (edaspidi ühise nimetusega „Ecogreen”) üldkohtule taotluse (kohtuasi T-28/12), milles taotleti lõpliku määruse tühistamist Ecogreeni suhtes kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu osas. Ecogreen vaidlustas kohanduse, mis oli tehtud algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti i alusel ekspordihinnas selleks, et võrrelda ekspordihinda äriühingu normaalväärtusega.
(3)
Üldkohus tühistas kohtuasjas T-249/06 (Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) ja Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT) versus Euroopa Liidu Nõukogu) seoses äriühinguga Interpipe NTRP VAT määruse (EÜ) nr 954/2006 artikli 1 muu hulgas hinnangu ilmse vea tõttu, mis oli tekkinud artikli 2 lõike 10 punkti i alusel kohanduse tegemisel, ja seoses äriühinguga Interpipe Niko Tube ZAT muudel põhjustel. 16. veebruaril 2012 lükkas Euroopa Kohus nõukogu ja komisjoni esitatud apellatsioonkaebuse tagasi (liidetud kohtuasjad C-191/09 P ja C-200/09 P).
(4)
Arvestades, et vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile i tehtud kohandusele olid Ecogreeniga seotud faktilised asjaolud samasugused nagu äriühingu Interpipe NTRP VAT puhul, leiti, et on asjakohane arvutada Ecogreeni dumpingumarginaal uuesti, tegemata artikli 2 lõike 10 punkti i alusel kohandust.
(5)
Seepärast avaldati 21. detsembril 2012 nõukogu 11. detsembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1241/2012, (4) millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1138/2011, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Indiast, Indoneesiast ja Malaisiast pärit rasvalkoholide ja nende segude impordi suhtes ning nõutakse lõplikult sisse sellise impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks, ning mida kohaldatakse tagasiulatuvalt 12. novembrist 2011 (edaspidi „muutmismäärus”).
(6)
Selles määruses Ecogreeni suhtes kindlaks tehtud dumpingumarginaal oli algmääruse artikli 9 lõike 3 kohaselt miinimumtasemel. Seetõttu lõpetati Ecogreeni suhtes uurimine meetmeid kehtestamata. Üldkohus otsustas seejärel 9. aprillil 2013, et otsus hagi üle kohtuasjas T-28/12 ei ole vajalik.
(7)
Ehkki kõigi teiste India, Indoneesia ja Malaisia eksportivate tootjate suhtes jäid tollimaksud kehtima, tuleks esialgse uurimise järeldusi, eriti dumpinguhinnaga impordi kahjulikku mõju hinnata muutmismääruses sisalduvaid dumpingu kohta tehtud uusi järeldusi silmas pidades.
B. ESIALGSE UURIMISE JÄRELDUSTE UUESTI HINDAMINE
1. Uuesti hindamise raamistik
(8)
Teade teatavate Indiast, Indoneesiast ja Malaisiast (edaspidi „asjaomased riigid”) pärit rasvalkoholide ja nende segude importi käsitleva dumpinguvastase uurimise osalise taasalustamise kohta avaldati 28. veebruaril 2013 (5) (edaspidi „taasalustamine”). Teates on märgitud, et taasalustamise raames uuriti üksnes äsja kehtestatud dumpingumarginaalide võimalikku mõju järeldustele, mis on seotud eeskätt esialgse uurimise käigus kindlaks tehtud kahju ja põhjuslike seostega (edaspidi „kordusuurimine”).
(9)
Komisjon teavitas ametlikult kõiki teadaolevalt asjast huvitatud eksportivaid tootjaid, importijaid ja kasutajaid ning liidu tootmisharu uurimise osalisest taasalustamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist teates sätestatud tähtaja jooksul.
(10)
Mitu huvitatud isikut väitis, et on ebaselge, millisel seaduslikul alusel komisjon esialgset uurimist taasalustas ning milliseid andmeid on komisjonil kavas koguda asjaolude kindlakstegemiseks ja järeldustele jõudmiseks praeguse kordusuurimise käigus.
(11)
Ühtlasi väitsid huvitatud isikud, et puudub selgus, mis tüüpi uurimine algatati, milline on selle lõpptulemus seoses lõplike meetmete tasemega, millist perioodi käsitletakse ning milliseid esialgse uurimise aspekte ümber hinnatakse.
(12)
Meenutatakse, et taasalustamise tingis paratamatult muutmismäärus, mis omakorda tulenes üldkohtu järeldustest kohtuasjas T-249/06 (Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) ja Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT) versus Euroopa Liidu Nõukogu).
(13)
Meenutatakse, et esialgse uurimise käigus vältas uurimisperiood 1. juulist 2009 kuni 30 juunini 2010. Kahju hindamine käsitles ajavahemikku 1. jaanuarist 2007 kuni uurimisperioodi lõpuni ning sellele osutati kui „vaatlusalusele perioodile”.
(14)
Praeguses kordusuurimises vaadeldakse sama uurimisperioodi ning sama vaatlusalust perioodi. Nimetatud perioodide kohta esialgse uurimise käigus tehtud järeldusi kahju ja põhjuslike seoste kohta hinnatakse ümber Indoneesia eksportijate suhtes äsja muutmismääruses kehtestatud dumpingumarginaale silmas pidades.
(15)
Täpsemalt, nagu on märgitud ka taasalustamist käsitlevas teates, on praeguse kordusuurimise eesmärk teha kindlaks, kas ühe Indoneesia eksportiva tootja suhtes kehtestatud miinimumtasemega dumpingumarginaal ning muutmismäärusega sätestatud muutus teiste Indoneesia äriühingute dumpingumarginaalide tasemes võivad mõjutada esialgse uurimise järeldusi kahju ja põhjuslike seoste kohta.
(16)
Kordusuurimise tulemused on esitatud allpool. Nagu esialgse uurimise puhul, on teatavad andmed ja teave esitatud võrdlusaluse põhjal, et säilitada eeskätt algselt esitatud andmete konfidentsiaalsust.
2. Vaatlusalune toode ja samasugune toode
(17)
Tuletatakse meelde, et vaatlusalune toode on sama, mis esialgses uurimises määratletud, nimelt Indiast, Indoneesiast ja Malaisiast pärit küllastunud rasvalkoholid, mille süsinikuahela pikkus on C8, C10, C12, C14, C16 või C18 (välja arvatud hargahelaga isomeerid), sealhulgas individuaalsed küllastunud rasvalkoholid ja segud, mis sisaldavad peamiselt süsinikuahelaid pikkusega C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (mida üldiselt liigitatakse C8-C10 alla), ning segud, mis sisaldavad peamiselt süsinikuahelaid pikkusega C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (mida üldiselt liigitatakse C12-C14 alla), ning segud, mis sisaldavad peamiselt süsinikuahelaid pikkusega C16-C18, ja mida praegu liigitatakse CN-koodide ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 ja ex 3823 70 00 alla (edaspidi „rasvalkohol”).
(18)
Muutmismääruse järeldused ei mõjuta esialgse uurimise käigus tehtud järeldusi vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kohta.
3. Dumpinguhinnaga müük
(19)
Nagu märgitud muutmismääruse põhjenduses 7, vaadati läbi kõikide Indoneesia äriühingute suhtes kehtivad dumpingumarginaalid, välja arvatud Indoneesia teise eksportiva tootja puhul, kelle individuaalne dumpingumarginaal põhineb koostööd teinud Indoneesia eksportivate tootjate kõrgeimal dumpingumarginaalil, et võtta arvesse Ecogreeni jaoks uuesti arvutatud dumpingumarginaali.
(20)
Muutmismäärus ei mõjutanud lõpliku määruse põhjenduses 23 India eksportivatele tootjatele kehtestatud dumpingumarginaale ega põhjenduses 55 Malaisia eksportivatele tootjatele kehtestatud dumpingumarginaale.
(21)
Nagu märgitud muutmismääruse põhjenduses 6, määrati Ecogreeni dumpingumarginaaliks vähem kui 2 %, mis on seega alla algmääruse artikli 9 lõikega 3 ette nähtud minimaalse piirmäära. Kõnealuse eksportiva tootja importi liitu tuleks seega kordusuurimisel käsitleda dumpinguvaba impordina.
(22)
Nimetatud Indoneesia eksportiva tootja dumpinguvaba impordi maht, hind ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil vastavalt alltoodud tabelile. Nagu märgitud põhjenduses 16, on andmed esitatud võrdlusaluse kujul.
Import
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Tonni
Võrdlusalus: 2007 = 100
100
110
107
115
Δ % aastas
9,6
- 2,3
7,5
Turuosa
Võrdlusalus: 2007 = 100
100
107
110
113
Δ % aastas
6,8
2,9
2,8
Keskmine hind eurodes tonni kohta
Võrdlusalus: 2007 = 100
100
110
91
91
Δ % aastas
9,9
- 17,0
0,2
Allikas: küsimustiku vastused.
(23)
Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 70 esitatud tabelis, mida on kinnitatud lõpliku määruse põhjenduses 64, ning eespool olevas tabelis, näitas uurimine, et dumpinguvaba import moodustas piiratud osa asjaomaste riikide koguimpordist ning kasvas vaatlusaluse perioodi vältel proportsionaalselt vähem kui dumpinguhinnaga import. Dumpinguvaba import moodustas 2007. aastal tõepoolest ligikaudu 15-18 % asjaomaste riikide koguimpordist ning uurimisperioodil vaid ligikaudu 10-13 %.
(24)
Kordusuurimisest nähtub, et Ecogreeni dumpinguvaba impordi keskmised hinnad vähenesid vaatlusalusel perioodil 9 %, kuid püsisid stabiilsena 2009. aasta ja uurimisperioodi vahel.
4. Kahju
4.1. Liidu toodang ja liidu tootmisharu
(25)
Kordusuurimine ei mõjuta lõpliku määruse põhjendustes 57-61 esitatud järeldusi liidu toodangu ja liidu tootmisharu kohta ja need järeldused kinnitatakse.
4.2. Liidu tarbimine
(26)
Ajutise määruse põhjendustes 64-66 esitatud järeldustele, mida kinnitas lõpliku määruse põhjendus 62, mõju puudub. Nagu alljärgnevast tabelist näha võib, oli rasvalkoholide tarbimine liidus küllaltki stabiilne ning kasvas vaatlusaluse perioodi jooksul vaid 2 %. Nagu märgitud ajutise määruse põhjenduses 64, esitati tarbimist käsitlev teave võrdlusaluse kujul, et säilitada andmete konfidentsiaalsust.
Tarbimine
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Võrdlusalus: 2007 = 100
100
102
97
102
Δ % aastas
2,2
- 4,8
4,6
4.3. Asjaomastest riikidest pärit import liitu ja hinna allalöömine
4.3.1. Dumpinguhinnaga impordi kumulatiivne hindamine
(27)
Sarnaselt esialgse uurimisega vaadeldi, kas dumpinguhinnaga impordi kumulatiivne hindamine kolme asjaomase riigi puhul on endiselt põhjendatud algmääruse artikli 3 lõike 4 sätete kohaselt, võttes arvesse Indoneesia eksportivate tootjate korrigeeritud dumpingumarginaale põhjendustes 19 ja 21.
(28)
Meenutatakse, et algmääruse artikli 3 lõikes 4 on sätestatud, et kui dumpinguvastast uurimist kohaldatakse samaaegselt toote impordi suhtes, mis pärineb rohkem kui ühest riigist, hinnatakse sellise impordi mõju kumulatiivselt ainult sel juhul, kui on kindlaks tehtud, et: a) igast riigist pärineva impordi puhul kindlaks määratud dumpingumarginaal on suurem kõnealuse määruse artikli 9 lõikes 3 määratletud miinimumtasemest ning et igast kõnesolevast riigist pärit impordi maht ei ole tähtsusetu; ja b) impordi mõju kumulatiivne hindamine on importtoodete vahelise konkurentsi tingimusi ning importtoodete ja samasuguste liidu toodete vahelise konkurentsi tingimusi arvesse võttes asjakohane.
(29)
Järeldused dumpinguhinnaga impordi mahu ja hinna kohta iga asjaomase riigi puhul ning vaatlusalust perioodi arvestades hinnati ümber. Impordikogusega seotud teave, mida kasutati lõpliku määruse põhjenduse 63 punkti b tabelis esitatud keskmiste hindade määramiseks, jäävad Malaisia ja India puhul muutmata. Indoneesiat käsitlevad andmed vaadati läbi, et võtta arvesse põhjenduses 21 nimetatud asjaolu, et üks eksportiv tootja ei müünud oma tooteid liidu turule enam dumpinguhinnaga. Äsja kehtestatud dumpinguhinnaga import muutus vastavalt alljärgnevale tabelile. Nagu on märgitud põhjenduses 16, esitatakse impordikogust käsitlev teave võrdlusaluse kujul iga asjaomase riigi kohta eraldi.
Dumpinguhinnaga impordi maht
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Malaisia
Võrdlusalus: 2007 = 100
100
161
141
137
Δ % aastas
61,4
- 12,5
- 2,9
India
Võrdlusalus: 2007 = 100
100
118
104
143
Δ % aastas
18,2
- 11,8
37,5
Indoneesia
Võrdlusalus: 2008 = 100
100
142
168
Δ % aastas
42,1
17,9
(30)
Uurimine näitas, et dumpinguhinnaga impordi kogus iga asjaomase riigi puhul oli uurimisperioodil märkimisväärne ning et dumpinguhinnaga impordi kogus liidu turul jäi märkimisväärseks vaatlusalusel perioodil ja eriti uurimisperioodil. Asjaolu, et ühe Indoneesia eksportiva tootja puhul muutmismääruse kohaselt dumpingut ei tuvastatud, ei muuda seda järeldust.
(31)
Dumpinguhinnaga impordi hinnakujundust käsitlevad järeldused hinnati iga asjaomase riigi ja vaatlusaluse perioodi puhul samuti ümber ning need on esitatud alljärgnevas tabelis. Lõpliku määruse põhjenduse 63 punkti b tabelis esitatud keskmised hinnad jäävad Malaisia ja India puhul muutmata. Indoneesiat käsitlevad andmed vaadati läbi, et võtta arvesse põhjenduses 21 nimetatud asjaolu, et üks tootja ei ekspordi dumpinguhinnaga tooteid liidu turule. Nagu on märgitud põhjenduses 16, esitatakse dumpinguhinnaga eksportiva Indoneesia tootja hindasid käsitlev teave võrdlusaluse kujul.
Import Eurostati andmetel (asjaomase toote ja dumpinguhinnaga impordi kohta)
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Keskmine hind (eurodes tonni kohta) Malaisias
911
944
799
857
Võrdlusalus: 2007 = 100
100
104
88
94
Δ % aastas
3,6
- 15,4
7,3
Keskmine hind (eurodes tonni kohta) Indias
997
1 141
897
915
Võrdlusalus: 2007 = 100
100
114
90
92
Δ % aastas
14,4
- 21,4
2,1
Keskmine hind (eurodes tonni kohta) Indoneesias
Võrdlusalus: 2008 = 100
100
70
72
Δ % aastas
- 30,0
2,6
Allikas: Eurostati andmed ja küsimustike vastused.
(32)
Uurimine näitas, et kui välja arvata 2007. aasta, mil importi Indoneesiast ei olnud, jäi Indoneesia eksportivate tootjate hinnakujundus peaaegu samaks, nagu esialgse uurimise puhul. Seega võib kinnitada lõpliku määruse põhjenduse 63 punktis b tehtud järeldust, et asjaomaste riikide hinnakujundus ja hinnadünaamika olid suuresti sarnased eeskätt uurimisperioodil. Asjaolu, et ühe Indoneesia eksportiva tootja puhul muutmismääruse kohaselt dumpingut ei tuvastatud, ei muuda seda järeldust.
(33)
Lisaks sellele jäävad kehtima ajutise määruse põhjenduses 127 tehtud ning lõpliku määruse põhjenduses 122 kinnitust leidnud järeldused selle kohta, et asjaomaste riikide suhtes kehtestatud kahju kõrvaldamise tasemed olid minimaalsest 2 % piirmäärast tunduvalt kõrgemal. Lisaks analüüsiti iga asjaomase riigi puhul müügikanaleid ja hinnasuundumisi ja leiti, et need on sarnased, nagu näitab eespool olev tabel. Asjaomastest riikidest imporditud toodete hinnad järgisid pärast 2008. aasta tipptaset langustendentsi ning olid, nagu uurimine näitas, globaalsel tasandil eriti madalad, võrreldes liidu tootmisharu keskmiste hindadega.
(34)
Allolevast tabelist võib näha, et igast asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa tervikuna suurenes vaatlusaluse perioodi vältel. Nagu on märgitud põhjenduses 16, esitatakse teave võrdlusaluse kujul.
Dumpinguhinnaga impordi turuosa
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Malaisia
Võrdlusalus: 2007 = 100
100
157
145
135
Δ % aastas
57
- 8
- 7
India
Võrdlusalus: 2007 = 100
100
115
107
141
Δ % aastas
15
- 7
31
Indoneesia
Võrdlusalus: 2008 = 100
100
142
168
Δ % aastas
50
13
(35)
Eespool esitatud asjaolude ja kaalutluste põhjal nähtub kordusuurimisest, et esialgse uurimise järeldused kumulatsiooni kohta on jäänud kehtima. Seega võib väita, et algmääruse artikli 3 lõikes 4 esitatud tingimused asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi kumulatiivse hindamise kohta on endiselt täidetud. Asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi mõju võib seega kahju ja põhjuslikke seoseid käsitleva kordusuurimise seisukohast hinnata ühiselt.
4.3.2. Dumpinguhinnaga impordi maht, hind ja turuosa
(36)
Selleks, et määrata kindlaks liidu turule jõudnud dumpinguhinnaga impordi kumulatiivne tase vaatlusalusel perioodil, võetakse arvesse asjaolu, et muutmismäärus kinnitas dumpingu olemasolu kõigi Indoneesia eksportivate tootjate puhul, välja arvatud Ecogreen. Nende eksporti võib pidada dumpinguks ja seega kehtivad selle suhtes dumpinguvastased tollimaksud.
(37)
Ühtlasi on kordusuurimises võetud arvesse asjaolu, et esialgse uurimise põhjal kehtestatud dumpingumarginaalid kõikide India ja Malaisia eksportivate tootjate suhtes jäävad muutumatuks ning et nende importi võib pidada dumpinguks, mille suhtes kehtivad dumpinguvastased tollimaksud.
(38)
Asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi mahtu on kohandatud, lahutades sellest ühelt Indoneesia tootjalt pärineva dumpinguvaba impordi mahu, nagu märgitud põhjenduses 29.
(39)
Eelnevat arvesse võttes korrigeeritakse alljärgnevalt ajutise määruse põhjenduses 70 nimetatud ja lõpliku määruse põhjenduses 64 kinnitust leidnud andmeid ning ajutise määruse põhjendustes 71-73 sisalduvaid järeldusi, mis käsitlevad dumpinguhinnaga impordi hindamist vaatlusalusel perioodil, nagu on kinnitatud lõpliku määruse põhjenduses 65. Nagu on märgitud põhjenduses 16, esitatakse impordi kogumahtu ja dumpinguhinnaga impordi turuosa käsitlev teave võrdlusaluse kujul.
Asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import
2007
2008
2009
Uurimisperiood
Tonni
Võrdlusalus: 2007 = 100
100
167
155
165
Δ % aastas
67,0
- 7,3
6,5
Turuosa
Võrdlusalus: 2007 = 100
100
163
159
162
Δ % aastas
62,7
- 2,3
1,8
Dumpinguhinnaga impordi keskmine hind eurodes tonni kohta
931
1 007
827
878
Võrdlusalus: 2007 = 100
100
108
89
94
Δ % aastas
8,2
- 17,9
6,1
Allikas: Eurostati andmed ja küsimustike vastused
(40)
Asjaomastest riikidest pärit ning kordusuurimise käigus kindlaks tehtud dumpinguhinnaga impordi maht suurenes vaatlusaluse perioodi jooksul märkimisväärselt ehk 65 %. Kasv oli suurim 2007-2008, kui import suurenes 67 %. Import vähenes seejärel pisut 2009. aastal, kuid suurenes uurimisperioodi jooksul jälle peaaegu 2008. aasta tasemeni.
(41)
Asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi korrigeeritud keskmised hinnad kõikusid vaatlusaluse perioodi jooksul märkimisväärselt, näidates üldist 6 % langust. Väärib aga märkimist, et 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel oli langus koguni 14 %. Kogu vaatlusaluse perioodi vältel olid asjaomaste riikide keskmised impordihinnad alati madalamad kui muu maailma hinnad ja lõid alla ka liidu tootmisharu hinnad, mille tulemuseks oli seega dumpinguhinnaga impordi turuosa suurenemine.
(42)
Asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa suurenes vaatlusaluse perioodi jooksul märkimisväärselt ehk 62 %. Suurim tõus toimus 2007.-2008. aastal. Import vähenes pisut majanduskriisi ajal, mis vähendas 2008.-2009. aastal asjaomaste riikide turuosa 4 % võrra, kuid seejärel taastasid nad turuosa vaatlusaluse perioodi lõpuks.
(43)
Ecogreenilt pärineva dumpinguvaba impordi väljajätmine ei muuda seega mingil moel esialgse uurimise järeldusi dumpinguhinnaga impordi mahu, hinna ja turuosa suhtes ning need järeldused on seega kinnitatud.
4.3.3. Hinna allalöömine
(44)
Meenutatakse, et esialgse uurimise käigus kindlaks tehtud hinna allalöömise vahemikke on selgitatud ajutise määruse põhjendustes 74 ja 75 ning kinnitatud lõpliku määruse põhjenduses 67. Muutmismäärus ei mõjutanud iga asjaomase eksportija kohta eraldi koostatud arvutusi. Need järeldused seega kinnitatakse.
(45)
Dumpinguhinnaga impordi puhul kindlaks tehtud keskmine hindade allalöömine, mida hinnati kumulatiivselt kolme riigi kohta pärast dumpinguvaba impordi väljajätmist, on 2 %. Selle näiliselt väikese allalöömise puhul tuleks silmas pidada asjaolu, et liidu tootmisharu oli sunnitud hindu langetama madala hinnaga imporditud toodete olemasolu tõttu ELi turul. Nimetatud hinnad ei sisaldanud aga tootmiskulusid, seda eeskätt uurimisperioodi vältel. Kumulatiivselt hinnatud dumpinguhinnaga importi, kui Ecogreen välja arvata, müüdi turuhinnast keskmiselt 22 % madalama hinnaga.
(46)
Reaktsioonina komisjoni järelduste avalikustamisele väitis üks Indoneesiast pärit rasvalkoholide ja nende segude importija, et dumpinguvaba impordi keskmine hind on madalam kui nendel imporditud toodetel, mida toodab Indoneesia eksportiv tootja, kelle suhtes meetmed jäävad kehtima. Selline väide ei mõjuta aga järeldust hinna allalöömise kohta kumulatiivselt hinnatud dumpinguhinnaga impordi puhul.
4.4. ELi tootmisharu majanduslik olukord
(47)
Ajutise määruse põhjendustes 76-91 tehtud ja lõpliku määruse põhjendustes 71-84 kinnitatud järeldusi liidu tootmisharu majandusliku olukorra kohta muutmismäärus ei mõjuta ja seega võib need kinnitada.
(48)
Meenutatakse, et esialgse uurimise tulemusena selgus, et enamik liidu tootmisharuga seotud kahjunäitajatest nagu tootmismaht (-17 %), tootmisvõimsuse rakendamine (-15 %), müügimaht (-18 %), turuosa (-12 %) ja tööhõive (-13 %) halvenesid vaatlusalusel perioodil. Eeskätt halvenesid tunduvalt liidu tootmisharu finantstulemustega seotud näitajad nagu rahavoog ja kasumlikkus. See tähendab, et ka liidu tootmisharu suutlikkus kaasata kapitali vähenes eelkõige uurimisperioodil.
(49)
Eelöeldut arvesse võttes võib kinnitada järeldust, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.
5. Põhjuslik seos
(50)
Täienduseks kinnitusele, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju, on antud uus hinnang küsimuses, kas muutmismääruses sätestatud dumpingu korrigeeritud järeldustest tuleneva ülalnimetatud kahju ning asjaomastest riikidest pärineva ja korrigeeritud dumpinguhinnaga impordi vahel on endiselt olemas põhjuslik seos.
5.1. Dumpinguhinnaga impordi mõju
(51)
Nagu on märgitud põhjenduses 26, oli liidu tarbimine küllaltki stabiilne ja kasvas vaatlusaluse perioodi jooksul kõigest 2 %.
(52)
Põhjenduse 39 tabelist, millest on välja jäetud selle Indoneesia eksportija import, kes muutmismääruse kohaselt ei eksportinud dumpinguhinnaga tooteid liidu turule, selgub, et dumpinguhinnaga impordi korrigeeritud maht kolmest asjaomasest riigist oli vaatlusalusel perioodil märkimisväärne ning suurenes absoluutarvudes 60 000 tonni võrra ja suhtarvuna enam kui 60 %. Ühtlasi suurenes dumpinguhinnaga impordi turuosa märkimisväärselt, kasvades kõnealuse perioodi jooksul enam kui viis protsendipunkti.
(53)
Need suundumused on väga sarnased esialgse uurimise käigus tuvastatud ning eriti lõpliku uurimise põhjendustes 86-94 esitatud suundumustega. Turuosa suurenemine vaatlusalusel perioodil, mis esialgse uurimise põhjal oli 57 %, on nüüdseks korrigeeritud andmete põhjal enam kui 60 %.
(54)
Kordusuurimine kinnitaski, et dumpinguhinnaga import asjaomastest riikidest avaldas survet liidu tootmisharule eriti alates 2008. aastast, kui kõnealune import kasvas 67 %. Kõnealusel aastal olid dumpinguhinnaga impordi hinnad, nagu selgub põhjendusest 39, märksa madalamad liidu tootmisharu hindadest. See põhjustas liidu tootmisharule märkimisväärset langust müügimahus (-15,4 %) ja turuosas, mida ülejäänud vaatlusaluse perioodi jooksul ei suudetud taastada. Samal ajal suurenes asjaomastest riikidest pärineva dumpinguhinnaga impordi turuosa enam kui üheksa protsendipunkti võrra.
(55)
Lõpliku määruse põhjenduses 72 on märgitud, et sellisele survele reageerimiseks pidi liidu tootmisharu langetama oma müügihindu märkimisväärselt (16,9 %) 2009. aastal ning tegema seda uurimisperioodi jooksul täiendavalt veelgi (5,3 %). Isegi kui selline hinnadünaamika võimaldas liidu tootmisharul turuosa kaotust piirata, põhjustas see vaatlusaluse perioodi jooksul tervikuna märkimisväärseid kaotusi, nagu selgub ajutise määruse põhjendusest 86 ning mida kinnitab lõpliku määruse põhjendus 78. Selle olukorraga kaasnes suure koguse odavate dumpinguhinnaga importtoodete kättesaadavus liidu turul eeskätt uurimisperioodi vältel.
(56)
Ehkki 2009. aastal vähenes asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi absoluutmaht 7,3 %, millega kaasnes majanduslangus ja ELi turu kahanemine, langes dumpinguhinnaga impordi keskmine hind 17,9 %, mis on enam kui liidu tootmisharu hinnalangus 16,9 %. Uurimisperioodi vältel pidi liidu tootmisharu langetama hindu ja vähendama kuhjunud finantskahju.
(57)
Eespool esitatud kaalutlustest selgub, kui tõsised tagajärgi põhjustab suure koguse odavate dumpinguhinnaga importtoodete olemasolu liidu turul liidu tootmisharu hinnadünaamikale oma peamisel turul ning kui negatiivset mõju avaldas see tootmisharu majanduslikule olukorrale eeskätt uurimisperioodi vältel.
(58)
Eespool nimetatud importija väitis, et põhjusliku seose analüüsimisel tuleks ülejäänud osa Indoneesiast pärit dumpinguhinnaga impordist lahutada Indiast ja Malaisiast pärinevast impordist, tuues põhjuseks tegurid nagu kõnealuse Indoneesiast pärit impordi stabiilne turuosa, kõrgem hinnatase, allalöömise puudumine ja turuhinnast odavama müügi madalam marginaal ning Indoneesia ja liidu tootmisharu turuosade paralleelne areng. Lisaks sellele väitis importija, et koguimpordist lahutatud Indoneesiast pärit dumpinguhinnaga impordi ja kahju vahel ei ole põhjuslikku seost.
(59)
See väide lükati tagasi, sest importija esitatud kohati selektiivsed tegurid ei ole algmääruse artikli 3 lõike 4 järgi asjakohased, et hinnata kumulatsiooni rakendamise otstarbekust, eriti seoses konkurentsitingimustega importtoodete ja liidu toodete vahel. Esialgses uurimises järeldati tõepoolest, et asjaomane toode on vahetoode, mida kasutatakse peamiselt lähteainena rasvalkoholi sulfaatide, etoksülaatide ja eetersulfaatide tootmiseks, ning et imporditud toode konkureerib otseselt liidus toodetud tootega, sõltumata päritoluriigist. Liidu turu konkurentsi ühtsus nõuab seega impordi kumulatiivset hindamist algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti b tähenduses. Importija ei käsitle seda järeldust oma argumentides, mis võivad osutuda asjakohasteks üksnes pärast koguimpordist lahutamist. Võttes arvesse, et esialgse uurimise järeldusi kumulatsiooni kohta ei ole põhjust muuta, kinnitatakse dumpinguhinnaga impordi mõjude analüüs.
(60)
Lisaks sellele tuleb märkida, et Indoneesiast pärit ülejäänud tooted imporditi dumpinguhindadega, need suurendasid vaatlusalusel perioodil tunduvalt oma turuosa ning neid müüdi liidu tootmisharu turuhindadest odavamalt.
(61)
Lõpuks märkis importija, et Ecogreen müüs turuhinnast veelgi odavamalt kui teine Indoneesia eksportiv tootja ning et seetõttu, võttes arvesse Ecogreeni impordi tühist mõju, peaks sama järeldus seda enam kehtima Indoneesiast pärit ülejäänud impordi suhtes.
(62)
See järeldus põhineb valel eeldusel. Kohtu otsus põhjustas muutuse Ecogreeni dumpinguarvutustes, millega saavutati miinimumtase. See on ainus põhjus, miks Ecogreeni impordi mõju tuli pidada tühiseks. Seega lükatakse väide tagasi.
(63)
Eespool esitatud järelduste põhjal võib teha kokkuvõtte, et dumpinguhinnaga import põhjustas olulist kahju liidu tootmisharule.
5.2. Muude tegurite mõju
(64)
Ühtlasi uuriti uuesti muude tegurite mõju liidu tootmisharu olukorrale põhjuslike seoste kontekstis.
5.2.1. Dumpinguvaba import Indoneesiast
(65)
Nagu on märgitud põhjenduses 23, kasvas dumpinguvaba import proportsionaalselt vähem kui dumpinguhinnaga import ning moodustas uurimisperioodil vältel üksnes piiratud osa asjaomastest riikidest pärit koguimpordist. Lisaks selgus uurimisest, et nimetatud impordi turuosa oli vaatlusalusel perioodil ja eriti uurimisperioodil tagasihoidlik.
(66)
Dumpinguhinnaga impordi maht kasvas 2009. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 6,5 %, mis on enam kui turu taastumine, mida näitab liidu tarbimise kasv 4,6 % võrra, ning seega suurenes ka turuosa.
(67)
Seetõttu võib väita, et dumpinguvaba impordi võimalik mõju liidu turule uurimisperioodi vältel ei kaalu üles dumpinguhinnaga impordi märkimisväärset negatiivset mõju, mida on üksikasjalikult kirjeldatud põhjendustes 51-57.
(68)
Eespool esitatud järelduste põhjal võib väita, et Ecogreenilt pärineva dumpinguvaba impordi olemasolu liidu turul uurimisperioodi vältel ei katkesta põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel sama uurimisperioodi vältel.
5.2.2. Muud esialgse uurimise käigus vaadeldud tegurid
(69)
Muud esialgse uurimise käigus vaadeldud tegurid liidu tootmisharu kantud olulise kahju võimalike põhjuste kontekstis olid: liidu import mujalt maailmast, liidu tootmisharu eksporditegevus, majanduskriisi mõju ning hargahelaga isomeeride müük, mida vaatlusaluse toote määratlus ei hõlma.
(70)
Võttes arvesse, et Indoneesia eksportivate tootjate puhul kindlaks tehtud korrigeeritud dumpingumarginaalid nimetatud tegureid ei mõjuta, võib kinnitada lõpliku määruse põhjendustes 95-100 tehtud järeldusi ja lõppjäreldust seoses kõnealuste teguritega. Nende tegurite mõju ei kõrvalda dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahelist põhjuslikku seost.
5.3. Kokkuvõte põhjusliku seose kohta
(71)
Praegune kordusuurimine näitab, et endiselt on alles selge ja otsene seos dumpinguhinnaga impordi mahu kasvu ja negatiivse hinnamõju ning liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel uurimisperioodi vältel.
(72)
Eelnev analüüs näitab, et dumpinguvaba impordi maht oli asjaomastest riikidest imporditud dumpinguhinnaga toodete kogusega võrreldes piiratud. Küllaltki stabiilse tarbimise kontekstis kasvas kõnealune dumpinguhinnaga import vaatlusaluse perioodi jooksul märkimisväärselt nii absoluut- kui ka suhtarvudes ning sellel oli tugev negatiivne mõju liidu turule. Tõepoolest pidi liidu tootmisharu turu moonutuse tõttu oma hindu alates 2008. aastast märkimisväärselt ehk 22,2 % võrra langetama ning ei suutnud eeskätt uurimisperioodil oma kulusid katta ega mõistlikku kasumit saavutada.
(73)
Kordusuurimine kinnitas ühtlasi, et muude tegurite mõju peale dumpinguhinnaga impordi ei suutnud katkestada põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel.
(74)
Sellest järelduvalt näitab kordusuurimine, et Indiast, Indoneesiast ja Malaisiast pärit dumpinguhinnaga impordi ning uurimisperioodi vältel liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel eksisteerib põhjuslik seos. Käesolevaga kinnitatakse järeldused, milleni jõuti lõpliku määruse põhjenduses 101 ja 102.
6. Liidu huvid
(75)
Muutmismäärus ei ole mõjutanud lõpliku määruse põhjenduses 118 tehtud lõppjäreldust liidu huvi kohta ning käesolevaga kinnitatakse seda.
C. LÕPLIKE MEETMETE UUESTI HINDAMINE
(76)
Nagu eespool nimetatud, selgus esialgse uurimise asjakohaste faktide ja järelduste kordusuurimisest, mille käigus võeti arvesse muutmismäärusega kehtestatud uusi dumpingumarginaale, et ülejäänud dumpinguhinnaga import Indiast, Indoneesiast ja Malaisiast liidu turule põhjustas liidu tootmisharule uurimisperioodi vältel olulist kahju.
(77)
Pidades silmas esialgse uurimise lõppjäreldusi seoses dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvidega ning arvestades, et praegune kordusuurimine on kinnitanud põhjusliku seose olemasolu liidu tootmisharu kantud olulise kahju ning asjaomastest riikidest pärit ülejäänud dumpinguhinnaga impordi vahel, tuleks muutmismäärusega kehtestatud lõplikud meetmed kinnitada samal tasemel. Seega järeldatakse, et kõnealune kordusuurimine tuleb lõpetada ilma lõpliku määrusega kehtestatud lõplikke meetmeid muutmata.
(78)
Nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 1241/2012 muudetud nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 1138/2011 kehtestatud kehtivad dumpinguvastased meetmed on jätkuvalt põhjendatud ja peaksid seega jääma kehtima. Meenutatakse, et kohaldatud meetmed olid koguselised tollimaksud ning need määrati iga eksportiva tootja puhul järgmiselt:
Riik
Äriühing
Lõplik koguseline dumpinguvastane tollimaks
(eurot tonni kohta)
India
VVF (India) Ltd
46,98
Kõik teised äriühingud
86,99
Indoneesia
P.T.Ecogreen Oleochemicals
0,00
P.T. Musim Mas
45,63
Kõik teised äriühingud
45,63
Malaisia
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd.
35,19
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd.
61,01
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd
51,07
Kõik teised äriühingud
61,01
(79)
Asjaomaste riikide ametiasutusi, eksportijaid ja nende ühendusi, kõiki huvitatud isikuid liidus, eriti liidu tootmisharu, importijaid ning tarbijate ja kauplejate ühendusi teavitati peamistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti lõpetada dumpinguvastase kordusuurimise osaline taasalustamine seoses asjaomastest riikidest pärit rasvalkoholide impordiga, ning neile anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks ja taotleda ärakuulamist. Nimetatud isikute suuliselt ja kirjalikult esitatud seisukohad võeti arvesse, kuid need ei muutnud käesoleva määruse järeldusi.
(80)
Üks eksportiv tootja pakkus välja hinnakohustuse kooskõlas algmääruse artikli 8 lõikega 1.
(81)
Seejuures leiti, et kõnealune eksportiv tootja toodab lisaks asjaomasele tootele mitmesuguseid muid tooteid ja müüb neid samadele klientidele. See tekitaks tõsise ristkompenseerimise ohu ning muudaks hinnakohustuse tulemusliku jälgimise äärmiselt raskeks, kahjustades kõnealuse juhtumi puhul hinnakohustuse tulemuslikkust. Eespool kirjeldatu alusel on komisjon seisukohal, et pakutud hinnakohustusega ei saa nõustuda.
(82)
Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas algmääruse artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Dumpinguvastase uurimise osaline taasalustamine Indiast, Indoneesiast ja Malaisiast pärit küllastunud rasvalkoholide suhtes, mille süsinikuahela pikkus on C8, C10, C12, C14, C16 või C18 (välja arvatud hargahelaga isomeerid), sealhulgas individuaalsed küllastunud rasvalkoholid ja segud, mis sisaldavad peamiselt süsinikuahelaid pikkusega C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (mida üldiselt liigitatakse C8-C10 alla), ning segud, mis sisaldavad peamiselt süsinikuahelaid pikkusega C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (mida üldiselt liigitatakse C12-C14 alla), ning segud, mis sisaldavad peamiselt süsinikuahelaid pikkusega C16-C18, ja mida praegu liigitatakse CN-koodide ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 ja ex 3823 70 00 alla (TARICi koodid 2905168510, 2905190060, 3823700011 ja 3823700091), on käesolevaga lõpetatud ilma kehtivaid tollimakse muutmata.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 26. mai 2014