РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 16 декември 2014 година
за прекратяване на антисубсидийната процедура по отношение на вноса на полиестерни щапелни влакна с произход от Китайската народна република, Индия и Виетнам
(2014/918/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 14, параграф 2 от него,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. ЗАПОЧВАНЕ НА ПРОЦЕДУРА
(1)
На 19 декември 2013 г. Европейската комисия („Комисията“) започна антисубсидийно разследване по отношение на вноса в Съюза на полиестерни щапелни влакна с произход от Китайската народна република, Индия и Виетнам („засегнатите държави“) въз основа на член 10 от Регламент (ЕО) № 597/2009 („основния регламент“). Тя публикува известие за започване на процедура в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за започване“).
(2)
Комисията започна разследването вследствие на жалба, подадена на 4 ноември 2013 г. от Международния комитет за изкуствена коприна и синтетични влакна (CIRFS) („жалбоподателя“) от името на седем производители. Жалбоподателят е представлявал над 70 % от общото производство на Съюза на полиестерни щапелни влакна (ПЩВ). Жалбата съдържаше prima facie доказателства за субсидиране и за произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за започване на разследване.
(3)
Преди започването на процедурата и в съответствие с член 10, параграф 7 от основния регламент Комисията уведоми правителството на Китайската народна република (ПК), правителството на Индия (ПИ) и правителството на Виетнам (ПВ), че е получила надлежно документирана жалба, в която се твърди, че субсидираният внос на ПЩВ с произход от тези държави е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза. Съответните правителства бяха поканени на индивидуални консултации с цел да се изясни ситуацията по отношение на съдържанието на жалбата и да се постигне взаимноприемливо решение.
Китайска народна република (Китай)
(4)
ПК не прие предложението за консултации, като заяви, че е налице недоразумение относно датата на подаване на жалбата. Въпреки това ПК предостави коментари във връзка със съдържащите се в жалбата твърдения, че схемите не са подложени на изравнителни мерки.
Индия
(5)
ПИ прие поканата за консултации и те се проведоха. По време на консултациите не се стигна до взаимноприемливо решение. Независимо от това коментарите, направени от ПИ във връзка със схемите, посочени в жалбата, бяха надлежно взети предвид.
Виетнам
(6)
ПВ прие поканата за консултации и те се проведоха. По време на консултациите не се стигна до взаимноприемливо решение. Независимо от това коментарите, направени от ПВ във връзка със схемите, посочени в жалбата, бяха надлежно взети предвид.
1.2. ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ
(7)
В известието за започване Комисията прикани заинтересованите страни да се свържат с нея, за да вземат участие в разследването. Освен това Комисията изрично информира жалбоподателите, други известни производители от Съюза, известните производители износители и ПК, ПИ и ПВ, известните вносители, доставчиците и ползвателите, търговците, както и сдруженията, за които е известно, че са засегнати, за започването на разследването и ги прикани да вземат участие.
(8)
Заинтересованите страни имаха възможността да изразят становището си относно започването на разследването и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури.
а) Извадка
(9)
С оглед на очевидно големия брой производители износители, производители от Съюза и несвързани вносители, всички известни производители износители и несвързани вносители бяха приканени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за започване, основна информация за своята дейност, свързана с ПЩВ по време на периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. Тази информация бе поискана съгласно член 27 от основния регламент с цел Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако е необходимо - да направи подбор на такава. Бяха проведени консултации и с органите на Китай, Индия и Виетнам.
Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(10)
В известието си за започване на процедура Комисията обяви, че е направила временен подбор на извадка от производители от Съюза. Комисията подбра извадката въз основа на продажбите и обема на производство на ПЩВ по време на разследвания период и като взе предвид географското разпределение. Тази извадка се състоеше от четирима производители от Съюза. Включените в извадката производители от Съюза са представлявали 54 % от общото производство в Съюза на ПЩВ.
(11)
Комисията покани всички заинтересовани страни да изложат коментарите си по временната извадка. Такива коментари не бяха получени. Извадката е представителна за промишлеността на Съюза.
Изготвяне на извадка от вносители
(12)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от несвързаните вносители да предоставят информацията, посочена в известието за започване.
(13)
Осем несвързани вносителя предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 27, параграф 1 от основния регламент Комисията първоначално подбра извадка от три несвързани вносителя въз основа на най-големия обем на вноса в Съюза. В съответствие с член 27, параграф 2 от основния регламент всички известни вносители, които са засегнати, бяха консултирани във връзка с подбора на извадката.
(14)
Един от включените в извадката вносители се оттегли от извадката, като уведоми Комисията, че няма да предостави отговор на въпросника. Впоследствие Комисията се отказа от изготвянето на извадка с оглед на ограничения брой оставащи (невключени в извадката) вносители, като всички бяха поканени да предоставят отговори на въпросника. Две дружества, които внасят и използват разглеждания продукт, заявиха, че не желаят да съдействат като вносители, а като ползватели. От останалите пет несвързани вносителя бяха получени четири отговора на въпросника.
Изготвяне на извадка от производители износители в Китай
(15)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички известни производители износители в Китай да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към Представителството на Китай към Европейския съюза с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(16)
Първоначално 23 производители износители/групи от производители износители предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Въз основа на информацията, получена от производителите износители/групите от производители износители и в съответствие с член 27 от основния регламент, Комисията първоначално предложи извадка от петте оказали съдействие производители износители/групи от производители износители с най-голям обем на износ за Съюза по време на разследвания период. Други двама китайски производители износители/групи от производители износители предоставиха поисканата информация на по-късен етап. Размерът на двамата китайски производители износители/групи от производители износители обаче не е от такова естество, че да промени извадката, дори те да бяха предоставили поисканата информация в срок.
(17)
Двамата китайски производители износители/групи от производители износители поискаха извадката да бъде изготвена въз основа на суровините, използвани за производството на ПЩВ. Във връзка с това те заявиха, че в извадката трябва да бъде включен същият брой производители на ПЩВ, използващи пречистена терефталова киселина/моноетилен гликол (ПТК/МЕГ), като броя на производителите на ПЩВ, използващи люспи от PET. Освен това те заявиха, че производствените процеси биват различни в зависимост от използваната суровина и че производителите, които използват различни суровини, не се конкурират на един и същ пазар. Освен това бе заявено, че производителите на ПЩВ, които не използват ПТК/МЕГ като суровини, не са се ползвали от доставката на ПТК/МЕГ на занижени цени, посочени в жалбата.
(18)
Комисията подбра извадката въз основа на най-големия обем на износа за Съюза по време на разследвания период в съответствие с член 27, параграф 1 от основния регламент. При изготвянето на извадката бе взе предвид фактът, че някои от схемите може да не са използвани от всички производители износители от Китай. Освен това бе посочено, че извадката включва дружества, използващи и двата производствени процеса.
(19)
Основаването на извадката единствено на вида на производствения процес би могло да предреши резултата от разследването, като се допусне, че подлежащи на изравнителни мерки субсидии ще бъдат установени само по отношение на производителите на ПЩВ, използващи като суровина ПТК/МЕГ, а не по отношение на производителите на ПЩВ, използващи като суровина люспи от PET. Освен това бе счетено, че подобни критерии за подбор биха били произволни, тъй като изготвената от равен брой дружества извадка не би била представителна от гледна точка на обема на износа за Съюза в съответствие с член 27, параграф 1 от основния регламент и поради тази причина искането бе отхвърлено.
(20)
Един от китайските производители износители/група от производители износители заяви, че извадката следва да се основава на стойността на износа, а не на обема на износа и поиска да бъде включен в извадката. Изготвянето на извадка въз основа на стойностите на износа не би довело до представителни и обективни резултати, тъй като цените могат да бъдат изкривени от субсидирането. Комисията подбра петте най-големи производители износители/групи от производители износители по отношение на обема, които представляват 53 % от общия обем на износа за Съюза от оказалите съдействие китайски износители. Това се счита за най-големия представителен обем на износа, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време в съответствие с член 27, параграф 1 от основния регламент. Поради това искането бе отхвърлено.
(21)
Същата страна заяви, че суровината ѝ се е състояла изцяло от рециклирани текстилни отпадъци и тя не се е ползвала от никакви субсидии, които могат да бъдат свързани с употребата на ПТК/МЕГ. Тя отбеляза, че за нея не следва да се определя марж на субсидията, който е бил изчислен на базата на информация, отнасяща се до дружества, които са използвали като суровина ПТК/МЕГ. Както бе посочено в съображение 18 по-горе, при изготвянето на извадката се взема предвид фактът, че някои от схемите може да не са използвани от всички производители износители от Китай. Поради това искането бе отхвърлено.
(22)
Предварителната извадка от пет производители износители, посочена в съображение 16, бе потвърдена за окончателна извадка.
(23)
След разгласяването жалбоподателят оспори приложената от Комисията методология за изготвяне на извадката. Той изрази съмнения относно представителността на 23-те оказали съдействие китайски производители износители/групи от производители износители, посочени в съображение 16 по-горе, по отношение на общото количество на ПЩВ, изнесено от Китай за Съюза. Освен това той счита, че извадка, изготвена от пет дружества, не е достатъчна с оглед на твърдяния брой от 150 производители на ПЩВ в Китай. В допълнение той заяви, че при изготвянето на извадката не е взето предвид географското разпределение на китайските производители и делът на китайските производители, които използват различни производствени процеси. На последно място, жалбоподателят изтъкна, че Комисията не е разгласила действителния обем на ПЩВ, произведени от включените в извадката китайски дружества, и дали обемът на производството е представителен за общия обем на ПЩВ, произведени в Китай.
(24)
Вносът на 23-те оказали съдействие китайски производители износители/групи от производители износители е представлявал 83 % от общия обем на китайския внос и нивото на съдействие бе счетено за високо. Както бе посочено в съображение 16, Комисията подбра извадка от пет оказали съдействие при разследването производители износители/групи от производители износители с най-голям обем на износ за Съюза по време на разследвания период в съответствие с член 27 от основния регламент. Въз основа на това извадката бе счетена за представителна. От избраните дружества бе поискано да попълнят пълния въпросник. Във всеки случай, производителите износители, които не са готови да окажат съдействие на разследването, не може да бъде избрани в извадката, тъй като Комисията се стреми да прави констатации въз основа на информацията, събрана от оказалите съдействие производители износители чрез техните отговори на въпросника, които са проверявани на място.
(25)
По отношение на подбора на извадка от производители износители с оглед на тяхното географско разпределение в Китай, жалбоподателят не подкрепи твърдението си. По-специално жалбоподателят не обясни защо извадка, изготвена въз основа на критерия за географско разпределение, би била в съответствие с член 27 от основния регламент, който предвижда възможността за извадка въз основа на най-големия обем на износа.
(26)
Що се отнася до твърдението, че представителната извадка не е взела предвид дела на китайските производители, които използват различни производствени процеси, следва да се подчертае, че, както бе обяснено в съображение 18 по-горе, извадката включва дружества, използващи и двата производствени процеса. Освен това най-големите китайски износители използват ПТК/МЕГ за производството на ПЩВ за пазара на Съюза.
(27)
Освен това, макар жалбоподателят да се позовава по-скоро на производството, отколкото на износа за Съюза, следва да се отбележи, че не е необходимо Комисията да представи обема на ПЩВ, произведени от включените в извадката китайски производители износители/групи от производители износители, тъй като целта на настоящата процедура е оценката на субсидирането по отношение на обема на ПЩВ, произведени в Китай и изнасяни за Съюза.
(28)
Поради това всички твърдения на жалбоподателя във връзка с методологията за изготвяне на извадката бяха отхвърлени.
Изготвяне на извадка от производители износители в Индия
(29)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички известни производители износители в Индия да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към Представителството на Индия към Европейския съюза с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(30)
Осем производители износители в Индия предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 27, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от четири дружества въз основа на най-големия представителен обем на износа за Съюза, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. В съответствие с член 27, параграф 2 от основния регламент, всички известни вносители, които са засегнати, и органите на Индия бяха консултирани във връзка с подбора на извадката. Не бяха получени коментари.
(31)
След разгласяването жалбоподателят заяви, че в Индия има 17 производители на ПЩВ и постави под съмнение представителността на извадка от четирима производители износители. Комисията потвърждава, че извадката от четирима индийски производители износители е счетена за представителна, тъй като тя обхваща около 90 % от общия обем на индийския износ за Съюза през разследвания период.
Изготвяне на извадка от производители износители във Виетнам
(32)
Комисията поиска от всички известни производители износители във Виетнам да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към Представителството на Виетнам към Европейския съюза с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(33)
Петима производители износители във Виетнам предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката, но едно от тези дружества не е осъществявало експортни продажби за Съюза по време на разследвания период. Поради това Комисията реши да не разследва това дружество. С оглед на малкия брой на оставащите производители износители Комисията реши, че не е необходимо изготвяне на извадка.
(34)
След разгласяването жалбоподателят посочи, че за Виетнам бяха получени отговори на въпросника от трима от четиримата производители износители и че Комисията би трябвало да се опита да постигне същото покритие и за китайския и индийския износ. Комисията подчертава, че състоянието на промишлеността във Виетнам е било съвсем различно поради силно ограничения брой оказали съдействие производители износители (а именно 3) за разлика от значителния брой производители износители в Китай и Индия. Поради това е налице необходимост от изготвяне на извадка само в последните две държави. Комисията също така пояснява, че тримата оказали съдействие и разследвани виетнамски производители износители представляват над 99 % от общия обем на вноса на разглеждания продукт от Виетнам в Съюза.
б) Индивидуално разглеждане
(35)
Трима производители износители/групи от производители износители в Китай поискаха индивидуално разглеждане съгласно член 27, параграф 3 от основния регламент. Като се има предвид броят на исканията за индивидуално разглеждане и размерът на извадката от производители износители от Китай, разглеждането на тези искания би представлявало прекомерна тежест. Поради това тези искания бяха отхвърлени.
(36)
Един производител износител в Индия поиска индивидуално разглеждане съгласно член 27, параграф 3 от основния регламент. Разглеждането на това искане бе прието. По-специално бе решено, че индивидуалното разглеждане в този конкретен случай не би представлявало прекомерна тежест и не би възпрепятствало навременното приключване на разследването.
в) Отговори на въпросника
(37)
Комисията изпрати въпросници на представителите на Китай (включително специални въпросници за банките и производителите на ПТК и МЕГ), представителите на Индия (включително специални въпросници за банките) и представителите на Виетнам (включително специални въпросници за банките и производителите на ПТК и МЕГ). Освен това Комисията изпрати въпросници до петимата включени в извадката производители износители в Китай, петима производители износители (четиримата включени в извадката производители износители и един невключен в извадката) в Индия, четирима производители износители във Виетнам, четирима производители от Съюза, петима несвързани вносители и 105 ползватели.
(38)
Що се отнася до Китай, отговори на въпросника бяха получени от ПК (Министерството на търговията) и петимата включени в извадката производители износители/групи от производители износители в Китай. Що се отнася до Индия, отговори на въпросника бяха получени от ПИ (Министерството на търговията и промишлеността), четиримата включени в извадката производители износители в Индия и индийския производител износител, който поиска индивидуално разглеждане. Що се отнася до Виетнам, отговори бяха получени от ПВ (Виетнамския орган за защита на конкуренцията, Министерството на промишлеността и търговията, както и редица банки). Един производител износител, който представлява много малък обем на износа за Съюза, прекрати своето съдействие и не отговори на въпросника. Отговори на въпросника бяха получени от останалите трима производители износители (двама от които принадлежат на една и съща група) във Виетнам. Освен това отговори на въпросника изпратиха и четиримата производители от Съюза, четирима несвързани вносители и дванадесет ползватели.
(39)
След разгласяването жалбоподателят заяви, че се наблюдава липса на пропорционалност по отношение на броя на въпросниците, изпратени на включените в извадката производители от Съюза, от една страна, и на вносителите и ползвателите, от друга страна. На първо място, броят на въпросниците, изпратени на една група от стопански субекти (производители от Съюза, производители износители, вносители или ползватели) не е показателен за важността, която Комисията придава на съответното положение. Единствената цел е да се постигне необходимото ниво и количество информация, която да позволи най-добрия възможен анализ на субсидирането, вредата и интереса на Съюза.
(40)
По-конкретно, въпросници бяха изпратени на четиримата включени в извадката производители от Съюза, петимата включени в извадката китайски производители износители, петима индийски производители износители, четирима виетнамски производители износители, петима вносители и всички известни ползватели, които бяха заявили своя интерес. В член 27 от основния регламент на практика не се предвижда изготвяне на извадка от ползватели. Освен това натрупаният до момента опит от разследванията за търговска защита показва, че макар в някои случаи, въз основа на наличната информация, да може да се осъществи контакт с голям брой ползватели, обикновено само малък брой от тях са готови да предоставят отговор на въпросника. Поради това Комисията, и в този случай, положи активни усилия за намиране на съдействие от максимален брой ползватели.
г) Проверки на място
(41)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определянето на субсидирането, произтичащата вреда и интереса на Съюза. В съответствие с член 26 от основния регламент проверки на място бяха извършени в следните държавни органи и финансови институции и дружества:
Правителство на Китай:
-
Министерство на търговията на КНР, Пекин, Китай
Правителство на Индия:
-
Министерство на търговията и промишлеността, Ню Делхи
Правителство на Виетнам:
-
Виетнамски орган за защита на конкуренцията, Министерство на промишлеността и търговията, Ханой
-
Министерство на финансите, Ханой (включително проверки на място в редица банки)
-
митнически органи на Thai Binh, Thai Binh City, провинция Thai Binh
Производители от Съюза:
-
Trevira GmbH, Bobingen, Германия
-
Wellman International Ltd., Kells, Ирландия
-
Greenfiber International S.A., Buzau, Румъния
-
Silon s.r.o., Sezimovo Ústí, Чешка република
Вносители:
-
Elias Enterprises Limited, Altrincham, Обединено кралство
Ползватели:
-
Sandler AG, Schwarzenbach/Saale, Германия
Производители износители в Китай:
-
Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd, Shanghai
-
Jiangsu Huaxicun Co, Huaxi Village, Jiangyin
-
Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co, Suzhou
-
Xiamen Xianglu Chemical Fibre Co, Xiamen
-
Zhejiang Anshun Pettechs Fibre Co, Fuyang
Производители износители в Индия:
-
Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd., Mumbai
-
Ganesha Ecosphere Limited, Kanpur
-
Indo Rama Synthetics Ltd., Nagpur
-
Reliance Industries Limited, Mumbai
-
Polyfibre Industries Pvt. Ltd., Mumbai
Производители износители във Виетнам:
-
Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd., Halong City
-
Thai Binh Polyester Staple Fibre Joint Stock Company, Thai Thuy Town, Thai Binh Province и Hop Than Co. Ltd., Thai Binh City, Thai Binh Province (заедно наричани „групата Thai Binh“).
(42)
След разгласяването жалбоподателят заяви, че повечето китайски производители са регионално концентрирани в югоизточната част на крайбрежните провинции Jiangsu и Zhejiang и нито една от петте проверки на място не е била проведена в някоя от тези две провинции. В тази връзка следва да се отбележи, че Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co и Jiangsu Huaxicun Co са разположени в провинция Jiangsu, а Zhejiang Anshun Pettechs Fibre е разположено в провинция Zhejiang. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(43)
Освен това жалбоподателят заяви, че двама големи китайски производители, от гледна точка на производствения капацитет, не са включени в извадката. В тази връзка се припомня, че, както бе посочено в съображения 16 и 18 по-горе, Комисията подбра извадката въз основа на обема на износа за Съюза и избра петимата най-големи износители/групи от производители износители за Съюза в съответствие с член 27 от основния регламент. Сам по себе си фактът, че в Китай има други големи производители на ПЩВ, не поставя под съмнение представителността на извадката.
(44)
Жалбоподателят направи подобно твърдение и за Виетнам, като заяви, че двама основни виетнамски производители на ПЩВ не са били включени в обхвата на разследването. Както бе пояснено от Комисията в съображения 32-34 по-горе, разследването обхвана всички виетнамски производители износители на ПЩВ за Съюза, и отговори бяха получени от трима производители износители, представляващи почти целия износ на ПЩВ за Съюза. Фактът, че е възможно да съществуват други големи производители на ПЩВ във Виетнам, които не изнасят разглеждания продукт за Съюза, няма отношение към представителността на оказалите съдействие производители износители.
1.3. РАЗСЛЕДВАН ПЕРИОД И РАЗГЛЕЖДАН ПЕРИОД
(45)
Разследването на субсидирането и вредата обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследван период“). Разглеждането на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2010 г. до края на разследвания период („разглеждан период“).
(46)
След разгласяването жалбоподателят отбеляза по отношение на продължителността на разследвания период, че го намира за кратък и поради това е имал отрицателно отражение върху констатациите на Комисията. Той заяви, че при продължителност от дванадесет месеца не е бил взет предвид фактът, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, както се твърди, вече е била нанасяна в продължение на няколко години. Жалбоподателят бе също така на мнение, че субсидиите, изброени в жалбата, не са могли да бъдат анализирани по подходящ начин, като се е използвал разследван период от дванадесет месеца.
(47)
По отношение на анализа на вредата, трябва да се подчертае, че Комисията е направила оценка на 2010 г., 2011 г., 2012 г. и на разследвания период, а не, както твърди жалбоподателят, само на дванадесет месеца от разследвания период. Що се отнася до определянето на субсидирането, Комисията избра, в рамките на своята свобода на преценка и в съответствие с членове 5 и 11 от основния регламент, разследван период от дванадесет месеца. До момента на разгласяването нито жалбоподателят, нито която и да било друга заинтересована страна не изрази становището си по отношение на продължителността на разследвания период, която бе посочена в известието за започване и във въпросниците. Комисията счита, че разследван период от дванадесет месеца е подходящ, за да се направят представителни констатации за целите на разследването. Поради това твърдението се отхвърля.
1.4. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(48)
На 2 октомври 2014 г. Комисията разгласи на всички заинтересовани страни съществените факти и съображения, въз основа на които възнамерява да прекрати процедурата и прикани всички заинтересовани страни да представят коментари. Коментари бяха получени от сдружение на ползвателите, жалбоподателя, един китайски производител износител и неговите филиали, четирима индийски производители износители, ПК и ПВ. Направените коментари бяха разгледани от Комисията и взети под внимание, когато това бе уместно.
(49)
В коментарите, получени от сдружението на ползвателите, се разглежда въпросът за интереса на Съюза, който не бе оценен, тъй като няма основания за налагането на мерки.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ
(50)
Разглежданият продукт са синтетични щапелни полиестерни влакна, некардирани, непенирани и необработени по друг начин, за предене, с произход от Китайската народна република, Индия и Виетнам, класирани понастоящем в код по КН 5503 20 00 („разглежданият продукт“).
(51)
Разглежданият продукт обикновено се произвежда или чрез използване на ПТК (пречистена терефталова киселина) и МЕГ (моноетилен гликол), или чрез използване на рециклирани люспи от бутилки от PET за производството на рециклирани ПЩВ. Продуктът се използва за широк кръг от приложения, например в секторите на облеклото, дрехите и обзавеждането на дома, както и в автомобилната промишленост, секторите, свързани с хигиената и медицинското обслужване, и строителната промишленост.
2.2. СХОДЕН ПРОДУКТ
(52)
Разследването показа, че следните продукти имат едни и същи основни физически, химически и технически характеристики, както и еднакви основни видове употреба:
-
разглежданият продукт;
-
продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар на засегнатите държави; и
-
продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза.
(53)
Комисията прецени, че тези продукти следователно са сходни продукти по смисъла на член 2, буква в) от основния регламент.
2.3. ТВЪРДЕНИЯ ОТНОСНО ОБХВАТА НА ПРОДУКТА
2.3.1. ПЩВ, произведени от ПТК/МЕГ, и ПЩВ, произведени от рециклирани бутилки от PET
(54)
Два правителствени органа и едно сдружение, представляващо производителите износители на една от засегнатите държави, заявиха, че ПЩВ, произведени от ПТК/МЕГ, и ПЩВ, произведени от рециклирани бутилки от PET, следва да бъдат разглеждани като два различни продукта. Твърдението се основаваше на разликата в основните използвани суровини, тъй като за някои ПЩВ се използват ПТК/МЕГ, а за други - люспи от рециклирани бутилки от PET. Във връзка с това като важни разлики бяха изтъкнати и разходите и продажните цени. Също така бе заявено, че са налице значителни разлики в качеството между ПЩВ, произведени от ПТК и МЕГ, и ПЩВ, произведени от рециклирани бутилки от РЕТ, които се отразяват върху употребата и приложенията.
(55)
ПЩВ, произведени от ПТК/МЕГ, и тези, произведени от рециклирани бутилки от PET, в действителност представляват два различни вида ПЩВ в продуктовия обхват. Двата вида обаче имат едни и същи физически и химически характеристики и техните крайни приложения са на практика еднакви. Общопризнат факт е, че не всички видове на продукта са взаимозаменяеми, но при предходни разследвания и при настоящото разследване бе установено, че е налице поне частична взаимозаменяемост и припокриваща се употреба между различните видове на продукта. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(56)
Един производител износител отново подчерта в своето становище, че използването на рециклирани бутилки от PET, вместо люспи от рециклирани бутилки от PET, води до различен производствен процес и представлява различна суровина. Същата заинтересована страна добави, че разходите, продажната цена и качеството на ПЩВ, произведени от рециклирани бутилки от PET, са значително по-ниски от тези на „нормалните ПЩВ“. Комисията остава на мнение, че суровината, било то рециклирани бутилки от PET, или люспи от рециклирани бутилки от PET, по същество е една и съща. За разлика от използването на люспи от РЕТ, при използването на бутилки от РЕТ трябва да се мине през допълнителни етапи, а именно сортиране и измиване на бутилките, последвано от нарязване на бутилките на люспи. Останалите етапи от производството са едни и същи. Освен това крайният продукт има същите характеристики, като се има предвид, че може да са налице разлики в качеството, както е предвидено в КНП. Ценовите разлики (ако има такива) в резултат на разликите в качеството също са отразени в КНП. Поради това твърдението се отхвърля.
2.3.2. Потребителски стоки от ПЩВ и специални ПЩВ
(57)
Един правителствен орган и четирима производители износители заявиха, че потребителските стоки от ПЩВ и специалните ПЩВ трябва да се разглеждат като различни продукти, поради разликите в производствените разходи, продажните цени и употребата. Също така бе заявено, че промишлеността на Съюза е фокусирала производството си върху специални ПЩВ като основен вид ПЩВ, докато засегнатите държави доставят основно потребителски стоки от ПЩВ.
(58)
Правителственият орган и четиримата производители износители, които направиха твърдението, описано в съображение 57, не дадоха определение за специални ПЩВ.
(59)
Специалните ПЩВ, определени от включените в извадката производители от Съюза, варират от ПЩВ, произведени от смес от полиестер и полиетилен за употреба в продукти за хигиенни нужди, оцветени (боядисани) ПЩВ, ПЩВ със специфична здравина, ПЩВ за забавяне на горенето, ПЩВ за техническа употреба (като геотекстил и нетъкани текстилни материали, използвани в строителството), ПЩВ, определени, разработени и персонализирани заедно с клиента за специфични приложения, до ПЩВ, използвани в автомобилната промишленост (по-конкретно, външната част на облицовките на автомобили трябва да бъде в сходен цвят).
(60)
Според включените в извадката производители от Съюза стандартните ПЩВ обхващат ПЩВ, които се отличават с по-голяма гъвкавост на своите спецификации.
(61)
Съгласно предложеното определение на специалните ПЩВ и на потребителските стоки от ПЩВ и двата вида имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики. Фактът, че има няколко вида, категории или качества не означава, че те не могат да се считат за един и същ продукт. Обхватът на възможните употреби на потребителските стоки от ПЩВ изглежда по-широк от този на специалните ПВЩ, но тези различия не са били достатъчни те да се класифицират като два отделни продукта. Въпреки че отделните видове ПЩВ имат различни характеристики, съответстващи на техните специфични цели, основните им физически характеристики, приложения и употреба са еднакви.
(62)
Освен това е необходимо да се уточни, че през разследвания период специалните ПЩВ не са били основните видове ПЩВ, произведени от производителите от Съюза. Средно те са съставлявали около 40 % от всички видове ПЩВ, произведени от включените в извадката производители от Съюза, в съответствие с тяхното собствено определение на потребителските стоки от ПЩВ и специалните ПЩВ.
(63)
След разгласяването един производител износител отново изтъкна, че специалните ПЩВ и потребителските стоки от ПЩВ не са „сходни продукти“ и поради това не могат да бъдат разглеждани заедно. Същата страна заяви, че специалните ПЩВ и потребителските стоки от ПЩВ се различават по своето крайно приложение, производствени разходи и продажни цени. Поради това тя смята, че непреглеждането на разликите в разходите и продажните цени на специалните ПЩВ и потребителските стоки от ПЩВ е пропуск на Комисията. Тя заяви, че не е ясно как са били определени производствените разходи и продажните цени на продукта, предмет на разследването, и поиска от Комисията да разгледа анализа на подбиването на цените, като отдели данните за потребителските стоки от ПЩВ от тези за специалните ПЩВ.
(64)
Комисията потвърждава, че ПЩВ се продават под формата на различни видове на продукта за предене или за приложения като нетъкани текстилни материали. Така например ПЩВ могат да имат едно- или двукомпонентен състав и различни спецификации, като например линейна плътност, здравина, блясък, качество и др. Тези особености са отразени от КНП, за който Комисията не е получила каквито и да било коментари. Общопризнат факт е, че потребителските стоки от ПЩВ и специалните ПЩВ не са взаимозаменяеми във всички възможни приложения, но е налице поне частична взаимозаменяемост и припокриваща се употреба между различните видове на продукта. Както бе описано в съображение 61 и бе установено в предишни процедури, свързани със същия продукт, физическите и химическите характеристики и крайните приложения на тези видове на практика са еднакви. Всички видове се базират на едни и същи суровини (ПТК/МЕГ или на рециклиран PET), които представляват над 60 % от производствените разходи. Освен това могат да бъдат добавени добавки или други компоненти, за да се осигурят определени специфични качества на влакното. КНП обхваща произхода на суровините и други елементи, които оказват отражение върху производствените разходи и продажните цени. Въпреки това няма съществена разлика в производствения процес на потребителските стоки от ПЩВ и специалните ПЩВ. Това може да се види при включените в извадката производители от Съюза: нито един от тях не е произвеждал изключително потребителски стоки от ПЩВ или специални ПЩВ. На последно място, изглежда липсва логично и общоприето определение на специалните ПЩВ. Така например, както е посочено в съображение 59, ПЩВ, използвани в хигиенната промишленост, се считат от някои производители от Съюза за специален вид на продукта. И обратното, редица ползватели и едно сдружение на ползвателите посочиха, че ПЩВ, които се използват в хигиенната промишленост, като например мокрите кърпички, са потребителски стоки, въпреки че е за предпочитане да не бъдат от рециклирани материали от съображения, свързани със здравето и безопасността. Освен това някои производители от Съюза считат, че видовете ПЩВ, които отговарят на специфични изисквания на клиента (напр. конкретен цвят на боята), са специални ПЩВ, въпреки че те могат да следват същия производствен процес и да имат едни и същи производствени разходи като всеки друг вид (потребителска стока). Поради това Комисията не може да се позовава на самопровъзгласена категоризация на потребителски стоки от ПЩВ или специални ПЩВ и следователно твърдението се отхвърля.
2.3.3. Други твърдения, направени по отношение на обхвата на продукта
(65)
Един ползвател и едно сдружение на ползвателите заявиха, че ПЩВ, внасяни от Китай, са с по-високо качество от ПЩВ, произвеждани в Съюза. Един от аргументите бе, че ПЩВ с произход от Китайската народна република не съдържат парчета от твърди полимери. Друг аргумент бе блясъкът на китайските ПЩВ, докато ПЩВ, произведени в Съюза, са, според тях, със сиви нюанси, тъй като повечето от ПЩВ в Съюза се произвеждат от рециклирани бутилки от PET.
(66)
Първият аргумент, а именно, че ПЩВ в Съюза съдържат парчета от твърди полимери, не бе подкрепен с никакви доказателства. Освен това в коментари на други ползватели и в отговори на въпросника за ползвателите бе изказано и обратното твърдение (а именно, че ПЩВ, произведени от производител от Съюза, обикновено са с по-високо качество от ПЩВ, произведени от засегнатите държави).
(67)
Що се отнася до втория аргумент, свързан с блясъка, информацията, предоставена в хода на разследването, потвърждава, че ПЩВ, произведени от ПТК/МЕГ, обикновено са по-блестящи от ПЩВ, произведени от рециклирани бутилки от PET (ако по време на производствения процес не се добавят пигменти и/или избелители). Независимо от това, двата вида ПЩВ имат едни и същи физически и химически характеристики и техните крайни приложения са на практика еднакви. Следва също да се отбележи, че при изчисляването на вредата бе взета предвид основната суровина. С други думи, вносът на ПЩВ, произведени от рециклирани бутилки от PET, ще бъде сравнен единствено с ПЩВ, произведени от рециклирани бутилки от PET в Съюза. Аналогично - внесените ПЩВ, произведени от ПТК и МЕГ, ще бъдат сравнени единствено с ПЩВ, произведени от ПТК и МЕГ в Съюза.
(68)
Едно сдружение на ползвателите, производител износител и правителствен орган заявиха, че ползвателите надолу по веригата, често изискват продуктите да са произведени от ПЩВ с произход от засегнатите държави (по-специално Китай).
(69)
Това твърдение не бе подкрепено с доказателства, нито пък бе обяснена причината, поради която се настоява ПЩВ да бъдат произведени в трите засегнати държави (ако клиентите надолу по веригата действително настояват за това).
(70)
Сдружението на ползвателите заяви по-конкретно, че автомобилната промишленост на Съюза приема само ПЩВ с произход от Китай.
(71)
То обаче не успя да аргументира своето твърдение и да докаже, че ПЩВ, произвеждани от производителите от Съюза, не могат да бъдат използвани от автомобилната промишленост на Съюза. Освен това проверените данни показаха, че производителите от Съюза също продават значителни количества ПЩВ на автомобилната промишленост на Съюза, което свидетелства точно за обратното.
(72)
Един производител износител заяви, че произвежданите от него ПЩВ и ПЩВ, произвеждани от производители от Съюза, са различни продукти, въпреки че и двата вида са произведени от рециклирани бутилки от РЕТ. Според същия производител износител неговите ПЩВ се произвеждат (основно) от рециклирани бутилки от PET (не от люспи), при което се следва различен производствен процес и се използват суровини, различни от суровините, използвани от производителите на ПЩВ, които употребяват люспи от рециклирани бутилки от PET.
(73)
Това твърдение също бе отхвърлено, тъй като бутилките от PET и люспите от бутилки от PET (които представляват натрошени на люспи бутилки от PET) са по същество една и съща суровина, макар и под различна форма.
2.3.4. Заключение
(74)
Следователно бе направено заключението, че всички видове ПЩВ, обхванати от разследването, имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики и техните крайни приложения са на практика едни и същи.
3. СУБСИДИРАНЕ
3.1. КИТАЙ
3.1.1. Общи положения
(75)
Въз основа на информацията, съдържаща се в жалбата, и отговорите на въпросника на Комисията бяха разследвани следните схеми, за които се твърди, че включват отпускането на субсидии от страна на правителствените органи на Китай:
A.
Преференциално кредитиране за промишлеността на ПЩВ от държавни банки и възлагане от страна на държавата на поръчки на частни банки и предоставяне на насоки в тази връзка.
Б.
Държавни доставки на стоки и услуги на занижени цени и възлагане от страна на държавата на поръчки на частни доставчици и предоставяне на насоки в тази връзка;
-
държавни доставки на ПТК и МЕГ на занижени цени;
-
предоставяне от държавата на земя и на права за ползване на земя на занижени цени;
-
държавни доставки на електроенергия;
-
програма за доставка на вода на по-ниски цени.
В.
Отпускане на безвъзмездни помощи и лихвени субсидии за текстилния отрасъл;
-
специален фонд „Go Global“;
-
фонд за насърчаване на търговията в областта на селското стопанство, леката промишленост и текстилните продукти.
Г.
Програми за освобождаване и намаляване на преки данъци;
-
освобождаване от подоходно данъчно облагане за чуждестранни (инвестиционни) предприятия;
-
освобождаване от подоходно данъчно облагане на доходите от дивиденти, изплащани на местни предприятия;
-
намаления на подоходния данък за дружества в сферата на високите или новите технологии;
-
намаления на подоходния данък в специалните икономически зони;
-
намаления на подоходния данък за ориентирани към износ предприятия;
-
данъчни кредити в размер до 40 % от цената на закупуване на оборудване, произведено в страната.
Д.
Програми за косвено данъчно облагане и за налагане на вносни мита;
-
освобождаване от данъка върху добавената стойност и отстъпки при вносните мита за използването на вносно оборудване;
-
ДДС с намалена ставка върху закупено от ПЧУ оборудване, произведено в Китай.
Е.
Други програми на равнище регион/провинция;
-
освобождаване от данъци (и др.) в зоните за развитие в провинция Jiangsu;
-
данъчни облекчения в гр. Changzhou;
-
наеми на преференциални цени в гр. Changzhou;
-
програми за облекчения при осъществяване на износ в провинция Zhejiang;
-
безвъзмездни средства за технологични иновации в провинция Zhejiang;
-
облекчения във връзка с данъци и мита в зоните на развитие в провинция Guangdong;
-
облекчения при осъществяване на износ в провинция Guangdong;
-
възстановяване на правни такси в провинция Guangdong;
-
програма за подпомагане на външната търговия със (специални) средства в провинция Guangdong;
-
субсидии за лихвите по заеми за подпомагане на проекти за технологични иновации в провинция Guangdong;
-
преференциални данъчни ставки в зоните на развитие в провинция Shanghai;
-
преференциална инфраструктура в провинция Shanghai;
-
кредитни и данъчни политики за ориентираните към износ предприятия в провинция Shanghai.
(76)
Комисията провери всички посочени в жалбата схеми. За всяка схема бе разследвано дали, по силата на разпоредбите на член 3 от основния регламент, може да бъде установено финансово участие от страна на ПК и ползи, предоставени на включените в извадката производители износители. При разследването се установи, че в този случай всяка полза, установена за разследваните схеми, е под приложимия праг de minimis, предвиден в член 14, параграф 5 (3) от основния регламент. Следователно бе сметнато, че не е необходимо да се определи дали отделните схеми подлежат на изравнителни мерки.
Подробности за схемите и съответните размери на ползите за отделните дружества са изложени по-долу.
3.1.2. Специфични схеми
Схеми, които не са използвани от включените в извадката китайски производители износители по време на разследвания период
(77)
Установено бе, че посочените по-долу схеми не са били използвани от включените в извадката китайски производители износители/групи от производители износители по време на разследвания период, поради което полза от тях не можа да бъде установена.
-
доставки на ПТК и МЕГ на занижени цени;
-
държавни доставки на електричество на занижени цени;
-
държавни доставки на евтина вода на занижени цени;
-
специален фонд „Go Global“;
-
фонд за насърчаване на търговията в областта на селското стопанство, леката промишленост и текстилните продукти;
-
освобождаване от подоходно данъчно облагане за чуждестранни (инвестиционни) предприятия;
-
намаления на подоходния данък за дружества в сферата на високите и новите технологии;
-
намаления на подоходния данък в специалните икономически зони;
-
намаления на подоходния данък за ориентирани към износ предприятия;
-
данъчни кредити в размер до 40 % от цената на закупуване на оборудване, произведено в страната;
-
други програми на равнище регион/провинция.
(78)
Що се отнася до доставките на ПТК и МЕГ на занижени цени, в жалбата се посочва, че ПК контролира някои сектори и продукти нагоре по веригата с цел да доставя на производителите на ПЩВ суровини на изгодни цени, по-специално ПТК и МЕГ. Въз основа на това производителите на ПЩВ получават подлежащи на изравнителни мерки субсидии, като закупуват ПТК и МЕГ от държавни предприятия на цени, по-ниски от пазарните, т.е. на занижени цени.
(79)
Разследването показа обаче, че китайските производители износители/групи от производители износители на ПЩВ са внасяли по-голямата част от суровините ПТК и МЕГ за производството на ПЩВ, предназначени за износ под режим за активно усъвършенстване.
(80)
В резултат на това за включените в извадката дружества не можаха да бъдат установени никакви субсидии в рамките на твърдяната програма.
(81)
След разгласяването жалбоподателят отбеляза, че Комисията е направила частичен анализ само на една схема за субсидиране, която не е била използвана от включените в извадката китайски производители износители по време на разследвания период, а именно доставките на ПТК/МЕГ на субсидирани цени. По отношение на тази схема жалбоподателят заяви, че начинът на изготвяне на извадката и фактът, че един голям производител на ПЩВ в Китай не е бил включен в разследването, са се отразили върху определянето на субсидирането по тази схема.
(82)
Както бе пояснено в съображения 16 и 18 по-горе, от 23-мата китайски производители износители/групи от производители износители, които оказаха съдействие при разследването, Комисията подбра представителна извадка, включваща петимата най-големи производители износители/групи от производители износители, която бе сметната за представителна по смисъла на член 27 от основния регламент. Китайският производител, на който жалбоподателят се позовава и който не бе включен в извадката, по време на разследвания период не е изнасял за Съюза ПЩВ в значителни количества. Следователно невключването на този производител не е повлияло на представителността на извадката и не е имало значително отражение върху заключенията по отношение на въпросната схема за субсидиране.
(83)
Комисията потвърждава, че е потърсила информация и отговори във връзка с всички схеми за субсидиране, посочени в жалбата, включително и тези, посочени от жалбоподателя в коментарите му относно разгласяването, но бе установено, че тези схеми не са били използвани от включените в извадката производители износители/групи от производители износители. В съображение 78 Комисията предостави допълнителна информация относно доставките на ПТК/МЕГ на занижени цени, тъй като тази схема за субсидиране фигурираше като основно твърдение в жалбата като вероятно предоставяща значителни по размер подлежащи на изравнителни мерки субсидии.
Схеми, използвани от включените в извадката китайски производители износители по време на разследвания период
3.1.3. Преференциални заеми за промишлеността на ПЩВ
(84)
Жалбоподателят заяви, че производителите на ПЩВ се ползват от нисколихвени (субсидирани) заеми, отпускани от стратегическите банки и от държавните банки, в съответствие с политиката на ПК за предоставяне на финансова помощ с цел насърчаване и оказване на подкрепа за растежа и развитието на текстилната промишленост и сектора за производство на химични влакна.
а) Правно основание
(85)
Кредитирането при преференциални условия в Китай е уредено в следните правни разпоредби: Закон на КНР за търговските банки („Закон за банковото дело“), Общи правила относно кредитирането, приети от Китайската народна банка (КНБ) на 28 юни 1996 г., и Решение № 40 на Държавния съвет.
б) Изчисляване на размера на субсидията
(86)
В член 6, буква б) от основния регламент се предвижда, че ползите от преференциално кредитиране следва да се изчислят като разлика между сумата на изплатените лихви и стойността, която предприятието би платило за подобен търговски заем на пазара. Комисията определи пазарна референтна стойност за сравними търговски заеми.
(87)
Референтната стойност бе конструирана въз основа на китайските лихвени проценти, коригирани така, че да отразяват обичайния пазарен риск (т.е. бе прието на всички дружества в Китай да бъде даден само най-високият рейтинг на облигациите - „Non-investment grade“ (BB при Bloomberg) и към стандартния кредитен лихвен процент на Китайската народна банка да бъдат приложени съответните премии, които могат да се очакват от облигации, издадени от дружества с такъв рейтинг).
(88)
Ползата за производителите износители/групите от производители износители бе изчислена въз основа на лихвения диференциал, изразен като процент, умножен по неизплатената част от заема, т.е. неизплатените през разследвания период лихви. Този размер след това се отнася към общия оборот от продажбите на оказалите съдействие производители износители.
в) Заключение
(89)
Установената по тази схема полза варира между 0 % и 0,50 %.
3.1.4. Предоставяне на права за ползване на земя на занижени цени
а) Правно основание
(90)
Предоставянето на право за ползване на земя в Китай e съгласно Закона за управлението на земята на Китайската народна република и Закона за собствеността на Китайската народна република.
б) Практическо приложение
(91)
В член 2 от Закона за управление на земята се предвижда, че всички терени са собственост на държавата, тъй като съгласно китайската конституция и съответните правни разпоредби земята е обща собственост на китайския народ. Земята не може да се продава, но правата за ползване на земя могат да бъдат предоставяни по силата на законодателството. Държавните органи могат да я прехвърлят с публичен търг с явно и тайно наддаване и покани за подаване на оферти.
в) Констатации от разследването
(92)
Оказалите съдействие производители износители/групи от производители износители съобщиха информация за терените, които държат, както и за съответните договори/сертификати за права за ползване на земя, но ПК не представи данни за ценообразуването във връзка с тези права.
г) Изчисляване на размера на субсидията
(93)
Поради заключението, че в Китай получаването на права за ползване на земя не се определя от пазара, явно в Китай изобщо не съществуват частни референтни стойности. Ето защо не е възможно да се извърши корекция за разходите или цените в Китай. При тези обстоятелства се счита, че не съществува пазар в Китай и в съответствие с член 6, буква г), подточка ii) от основния регламент е обосновано използването на външни референтни стойности за оценка на размера на предоставените ползи. Предвид на това, че ПК не представи никакво предложение за външна референтна стойност, Комисията трябваше да използва наличните факти, за да установи подходяща външна референтна стойност. Във връзка с това бе сметнато за целесъобразно за подходяща референтна стойност да се използва информация от Отделната митническа територия на Тайван, поради причините, посочени в съображение 94 по-долу.
(94)
Комисията счита, че цените на земята в Тайван представляват най-добрата алтернатива за зоните в Китай, където са установени оказалите съдействие производители износители. Всички производители износители са установени в източната част на Китай, в развити области с висок БВП (брутен вътрешен продукт), като те се намират в провинции с голяма гъстота на населението.
(95)
Размерът на подлежащата на изравнителни мерки субсидия се изчислява в зависимост от установената през разследвания период полза за получателите. Ползите се изчисляват, като се взема предвид разликата между средствата, платени от всяко дружество за правата за ползване на земя, и средствата, които обичайно би трябвало да бъдат платени на базата на референтната стойност за Тайван.
(96)
При извършването на това изчисление Комисията използва средната цена на земята на квадратен метър в Тайван, коригирана с оглед на обезценката на валутата и промяната на БВП от датите на съответните договори за правата за ползване на земя. Информацията във връзка с цените на промишлените терени беше взета от уебсайта на Индустриалната служба на Министерството на икономическите въпроси в Тайван. Обезценката на валутата и промяната в БВП в Тайван бяха изчислени въз основа на инфлацията и промяната на БВП на глава от населението за текущите цени в USD в Тайван, публикувани от Международния валутен фонд в доклада „Световни икономически перспективи“ за 2011 г. (World Economic Outlook). В съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент този размер на субсидията (числител) се отнася към разследвания период, като се използва нормалният срок на правото за ползване на земя за промишлени цели в Китай, а именно 50 или 70 години. Този размер се отнася към общия оборот от продажбите на включените в извадката оказали съдействие производители износители през разследвания период, тъй като субсидията не зависи от реализирания износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
д) Заключение
(97)
Установената по тази схема полза варира между 0,02 % и 0,82 %.
3.1.5. Програми за освобождаване и намаляване на преки данъци
3.1.5.1. Освобождаване от подоходно данъчно облагане на доходите от дивиденти, изплащани на местни предприятия
а) Правно основание
(98)
Правните основания на това освобождаване от данъчно облагане на доходите от дивиденти са членове 25-26 от Закона за облагането на доходите на предприятията и член 83 от Правилника за прилагане на Закона за подоходното данъчно облагане на предприятията.
б) Практическо приложение
(99)
Тази програма се състои от преференциално данъчно третиране на местни китайски предприятия, които са акционери в други местни китайски предприятия, под формата на освобождаване от данъчно облагане върху доходите от някои дивиденти, бонуси и други капиталови инвестиции на местните предприятия-майки.
в) Констатации от разследването
(100)
В отчета за данъците върху доходите на двамата включени в извадката производители износители/групи от производители износители е записана сума, освободена от данък върху доходите. Тази сума е описана като „Дивиденти, бонуси и други доходи от дялови инвестиции“ на допустимите местни лица и предприятия в съответствие с условията, определени в Допълнение 5 към Декларацията за данъците върху доходите (Годишен отчет относно данъчните преференции). Съответните дружества не са заплатили данък върху доходите за тези суми.
г) Изчисляване на размера на субсидията
(101)
Размерът на подлежащата на изравнителни мерки субсидия се изчислява в зависимост от установената през разследвания период полза за получателите. Предоставената на получателите полза се равнява на размера на общия дължим данък с включен доход от дивиденти от други местни китайски предприятия, след приспадане на размера на действително платения данък след освобождаване от данъка върху доходите от дивиденти. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на тази субсидия (числител) се отнася към общия оборот от продажбите на оказалите съдействие производители износители през разследвания период, тъй като субсидията не зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
д) Заключение
(102)
Установената по тази схема полза варира между 0 % и 0,06 %.
3.1.6. Програми за косвено данъчно облагане и за налагане на вносни мита
3.1.6.1. Освобождаване от данъка върху добавената стойност (ДДС) и отстъпки при вносните мита за използването на вносно оборудване
а) Правно основание
(103)
Правното основание на тази програма е циркулярно писмо на Държавния съвет относно адаптирането на данъчните политики по отношение на вносното оборудване Guo Fa № 37/1997, Обявление на Министерството на финансите, Главното управление на митниците и Държавната администрация относно данъчното облагане [2008 г.] № 43, Известие на НКРР относно въпросите от значение във връзка с връчването на потвърдителни писма за проекти с национално или чуждестранно финансиране, чието развитие се насърчава от държавата, № 316/2006 от 22 февруари 2006 г. и относно Каталога на неподлежащите на освобождаване от мита вносни артикули за предприятия с чуждестранни инвестиции или местни предприятия - 2008 г.
б) Практическо приложение
(104)
Тази програма предвижда освобождаване от ДДС и вносни мита в полза на предприятия с чуждестранно участие или местни предприятия по отношение на вноса на капиталово оборудване, използвано в производствения им процес. С цел да бъде освободено от ДДС, оборудването трябва да не е включено в списък с оборудване, което не отговаря на изискванията, а кандидатстващото предприятие трябва да получи сертификат за насърчаван от държавата проект, издаден от китайските органи или от Националната комисия за развитие и реформи в съответствие със съответното законодателство в областта на инвестициите, данъчното облагане и митниците.
в) Констатации от разследването
(105)
Четирима от включените в извадката китайски производители износители/групи от производители износители докладваха за освобождаване от ДДС и вносни мита за вносно оборудване.
г) Изчисляване на размера на субсидията
(106)
Размерът на подлежащата на изравнителни мерки субсидия се изчислява в зависимост от установената през разследвания период полза за получателите. Тази полза се равнява на освобождаването от ДДС и митата за вносно оборудване. Реализираната полза бе изчислена предвид амортизацията за целия жизнен цикъл на оборудването съгласно обичайните счетоводни процедури на дружеството. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на тази субсидия (числител) се отнася към общия оборот от продажбите на оказалите съдействие производители износители през разследвания период, тъй като субсидията не зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
д) Заключение
(107)
Установената по тази схема полза варира между 0 % и 0,45 %.
3.1.6.2. ДДС с намалена ставка върху закупено от ПЧУ оборудване, произведено в Китай
а) Правно основание
(108)
Правните основания на тази програма са посочени в Циркуляр на Държавната данъчна администрация относно въвеждането на временни мерки на администрацията относно възстановяването на данъци върху произведено в страната оборудване, закупено от ПЧУ № 171, 199, 20.9.1999 г.; Известие на Министерството на финансите и Държавната данъчна администрация относно прекратяване на прилагането на политика за възстановяване на данъците върху произведено в страната оборудване, закупено от предприятия с чуждестранно участие, № 176 [2008 г.], Министерство на финансите.
б) Практическо приложение
(109)
Тази програма предвижда ползи под формата на възстановяване на ДДС, заплатен при закупуването от предприятия с чуждестранно участие на произведено в страната оборудване. Оборудването трябва да не е включено в каталога на неподлежащите на освобождаване артикули и стойността на оборудването не бива да превишава прага на общите инвестиции, определен за дадено предприятие с чуждестранно участие, съгласно Пробните административни мерки във връзка със закупуването на произведено в страната оборудване.
в) Констатации от разследването
(110)
Двамата включени в извадката производители износители/групи от производители износители представиха подробна информация за тази програма, включително относно размера на реализираната полза.
г) Изчисляване на размера на субсидията
(111)
Размерът на подлежащата на изравнителни мерки субсидия се изчислява в зависимост от установената през разследвания период полза за получателите. Предоставените на получателите ползи се равняват на размера на възстановения ДДС върху закупеното произведено в страната оборудване. Реализираната полза бе изчислена предвид амортизацията за целия жизнен цикъл на оборудването съгласно обичайните счетоводни процедури на дружеството.
д) Заключение
(112)
Установената по тази схема полза варира между 0 % и 0,01 %.
3.1.7. Други програми на равнище регион/провинция
(113)
Разследването потвърди, че по време на разследвания период не са били получени ползи по програмите, посочени в съображение 75, от включените в извадката дружества.
3.1.8. Размер на субсидиите
(114)
Размерът на субсидиите за китайските производители износители, определен в съответствие с разпоредбите на основния антисубсидиен регламент, изразен ad valorem, варира между 0,76 % и 1,77 %.
(115)
След разгласяването жалбоподателят заяви, че не е ясно как Комисията е изчислила интервала на общия марж на субсидията. Интервалът на общите агрегирани субсидии за включените в извадката китайски производители износители/групи от производители износители, изразен ad valorem, посочен в съображение 114, представлява най-ниският и най-високият общ марж на субсидията на петимата включени в извадката китайски производители износители/групи от производители износители.
3.1.9. Заключение относно Китай
(116)
Като се имат предвид de minimis размерите на подлежащите на изравнителни мерки субсидии за китайските производители износители, върху вноса на ПЩВ с произход от Китай не следва да бъдат налагани мерки. Бе направено заключението, че разследването трябва да бъде прекратено по отношение на вноса с произход от Китайската народна република, в съответствие с член 14, параграф 3 от основния регламент.
3.2. ИНДИЯ
3.2.1. Общи положения
(117)
Въз основа на информацията, съдържаща се в жалбата, и отговорите на въпросника на Комисията бяха разследвани следните схеми, за които се твърди, че включват отпускането на субсидии от страна на правителствените органи на Индия:
1)
схема за фокусиране върху пазара;
2)
схема за фокусиране върху продукта;
3)
схема за предварителни разрешителни;
4)
схема за възстановяване на мита;
5)
схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване;
6)
освобождаване от данъци и мита и облекчения за експортно ориентирани единици и специални икономически зони;
7)
схема за експортно кредитиране;
8)
схема на освобождаване от подоходен данък;
9)
схема за съдействие на развитието на износа;
10)
схема на лицензионен режим за безмитен внос;
11)
схема за съдействие на развитието на пазара и гаранции по заеми;
12)
схема на правителството на Гуджарат за поощряване на капиталовите инвестиции;
13)
насърчителна схема спрямо данъка върху продажбите в Гуджарат и схема за освобождаване от мито върху електроенергията;
14)
схеми за субсидиране на Западен Бенгал - облекчения и данъчни преференции, включително безвъзмездни помощи и освобождаване от данък върху продажбите;
15)
схема с пакет от насърчителни мерки, предоставян от щата Махаращра, в това число схема за освобождаване от мито върху електроенергията и субсидия за насърчаване на промишлеността.
Схеми за субсидиране, използвани от разследваните индийски производители износители по време на разследвания период
(118)
При разследването бе установено, че през разследвания период проверените производители износители са реализирали ползи по следните схеми:
1)
схема за фокусиране върху пазара (FMS);
2)
схема за фокусиране върху продукта (FPS);
3)
схема за възстановяване на мита (DDS);
4)
схема за предварителни разрешителни (AAS);
5)
схема на лицензионен режим за безмитен внос (DFIA);
6)
схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване (EPCGS);
7)
схема с пакет от насърчителни мерки, предоставян от щата Махаращра (PSI);
(119)
Схемите 1, 2, 4, 5 и 6, посочени в съображение 118 по-горе, се основават на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), който влезе в сила на 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Съгласно Закона за външната търговия ПИ има право да отправя уведомления относно политиката по износ и внос. Те са обобщени в документите „Политиката за външната търговия“ (ПВТ), издавани на всеки пет години и редовно актуализирани от Министерството на търговията. Документът относно политиката за външната търговия, който е от значение за разследвания период в настоящото разследване, е „Политика за външната търговия“, 2009-2014 г. (ПВТ 09-14). Освен това ПИ определя и процедурите, уреждащи ПВТ 09-14, в „Наръчник на процедурите, том I“ (НП I 09-14). Наръчникът на процедурите също се актуализира редовно.
(120)
Схемата за възстановяване на мита, посочена в точка 3 от съображение 118 по-горе, се основава на раздел 75 от Закона за митниците от 1962 г., на раздел 37 от Закона за централните акцизи от 1944 г., на раздели 93А и 94 от Закона за данъците от 1994 г. и на Правилата от 1995 г. относно митниците, централните акцизи и възстановяването на данъка върху услугите. Ставките за възстановяване се публикуват редовно.
(121)
Схемата с пакет от насърчителни мерки, посочена в точка 7 по-горе, се основава на Схемата с пакет от насърчителни мерки от 2007 г., приети от правителството на Махаращра, резолюции № PSI-1707/(CR-50)/IND-8 от 30 март 2007 г.
3.2.2. Схема за фокусиране върху пазара (FMS)
а) Правно основание
Подробно описание на схемата FMS се съдържа в параграф 3.14 от ПВТ 09-14 и в параграф 3.8 от НП I 09-14.
б) Допустимост
(122)
Всеки производител износител или търговец износител може да участва в тази схема.
в) Практическо приложение
(123)
При тази схема износът на всички продукти, който включва износа на ПЩВ за държавите, изброени в таблици 1 и 2 от допълнение 37(В) към НП I 09-14, има право на митнически кредит, който се равнява на 3 % от стойността франко борд. Считано от 1 април 2011 г., износът на всички продукти до държавите, изброени в таблица 3 от допълнение 37(В) (Special Focus Markets), има право на митнически кредит, който се равнява на 4 % от стойността франко борд. От схемата са изключени някои видове eкспортни дейности, като износът на внесени или претоварени стоки, планираният износ, износът на услуги и оборотът от износа на единици, функциониращи в специални икономически зони/експортно ориентирани единици. От схемата са изключени и определени видове продукти, напр. диаманти, благородни метали, руда, зърнени храни, захар и петролни продукти.
(124)
Митническите кредити по схемата FMS могат да се прехвърлят свободно и са валидни за период от 24 месеца от датата на издаване на съответното удостоверение за разрешаване на кредита. Те могат да се използват за плащане на мита върху последващ внос на всякакви суровини или стоки, включително производствено оборудване.
(125)
Удостоверението за разрешаване на кредита се издава от пристанището, от което е направен износът, след извършването на износа или изпращането на стоките. Ако жалбоподателят представи пред органите копия на всички съответни документи за износа (напр. заповед за износ, фактури, товарителници, банкови удостоверения), ПИ няма право на преценка при предоставянето на митническия кредит.
(126)
Четирима от проверените производители износители са използвали тази схема по време на разследвания период.
(127)
При разгласяването трима от включените в извадката индийски производители износители заявиха, че макар и да са отговаряли на условията за схемата, те не са кандидатствали за нея за експортните продажби за Съюза, поради което не може да се направи заключение за възползване от схемата. Те заявиха също така, че схемата FMS е географски обвързана с държави, които не са част от Съюза, и поради това не може да бъде предмет на изравнителни мерки от страна на Съюза. Във връзка с това проверките на място потвърдиха, че за схемата FMS се е кандидатствало по отношение на износа за трети държави, тъй като схемата се отнася главно за износ за трети държави. Въпреки това въпросните производители износители не бяха в състояние да оспорят нито практическото прилагане на схемата, описано в съображения 123-125, нито факта, че ползите по FMS могат да се използват при производството на разглеждания продукт, и по-конкретно че митническите кредити по FMS могат да се прехвърлят свободно и че могат да се използват за плащане на мита върху последващ внос на всякакви суровини или стоки, включително производствено оборудване. По-специално страната не успя да оспори факта, че митническите кредити по FMS, предоставени за износ към отговарящи на условията трети държави, могат да бъдат използвани за компенсиране на вносни мита, дължими върху суровините, вложени в разглеждания продукт, изнасян за Съюза.
(128)
На последно място, тези ползи са осчетоводени в сметките на дружеството при текущо начисляване на датите, на които се извършват експортните сделки, което показва, че правото на полза е създадено в момента на експортната сделка и че няма съмнение, че митническите кредити ще бъдат използвани на по-късен етап. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
г) Заключение относно схемата FMS
(129)
В рамките на FMS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Митническият кредит по схемата FMS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като в крайна сметка кредитът ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение, митническите кредити по FMS предоставят полза на износителя, тъй като подобряват неговата ликвидност.
(130)
Освен това FMS зависи по закон от осъществяването на износ и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(131)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Не съществува система или процедура, чрез която да се потвърди кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е налице прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. Даден износител има право да се възползва от FMS независимо дали изобщо внася суровини. За да може да се ползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износителите, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се ползват от FMS. Освен това даден износител може да се възползва от митническите кредити по FMS, за да внася производствено оборудване, въпреки че то не попада в обхвата на допустимите системи за възстановяване на мита, както е посочено в приложение I, буква и) от основния регламент, тъй като не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(132)
Размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии бе изчислен въз основа на ползата за получателя, установена по време на разследвания период, както е била осчетоводена от оказалия съдействие производител износител при текущо начисляване като приход при осъществяване на експортната сделка. В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тази субсидия (числител) бе отнесен към оборота от износа през разследвания период като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(133)
Ставката на субсидията, определена по отношение на тази схема за четирите засегнати дружества по време на разследвания период, възлиза съответно на 0,15 %, 0,19 %, 0,42 % и 0,63 %.
3.2.3. Схема за фокусиране върху продукта (FPS)
а) Правно основание
(134)
Подробно описание на схемата се съдържа в параграфи 3.15-3.17 от ПВТ 09-14 и в глави 3.9-3.11 от НП I 09-14.
б) Допустимост
(135)
Съгласно параграф 3.15.2 от ПВТ 09-14 износителите на продукти, посочени в допълнение 37D към НП I 09-14, отговарят на условията за участие в схемата.
в) Практическо приложение
(136)
Износител на продукти, включени в списъка от допълнение 37D към НП I 09-14, може да кандидатства за одобрение на митнически кредит в рамките на схемата за FPS в размер на 2 % или 5 % от стойността франко борд на износа. Разглежданият продукт, предмет на разследването, е включен в таблица 1 от допълнение 37D и има право на митнически кредит в размер на 2 %.
(137)
FPS е следекспортна схема, т.е. дружеството трябва да осъществи износ, за да има право на ползите съгласно тази схема. В резултат на това дружеството подава онлайн заявление до съответния орган заедно с копия на поръчката за износ и фактурата, банковата разписка, показваща, че са платени приложимите такси, копие от товарителниците и банковото удостоверение за получено плащане или удостоверение за входящ валутен превод при пряко договаряне на документите. Когато оригиналните екземпляри на товарителниците и/или банковите удостоверения за получено плащане са представени с цел получаване на ползи по друга схема, дружеството може да подаде заверени от него самото копия, като посочи съответния орган, на който са били представени оригиналните документи. Онлайн заявлението за кредити по FPS може да включва не повече от 50 товарителници.
(138)
Бе установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитите по FPS могат да бъдат осчетоводени при текущо начисляване като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ. Тези кредити могат да бъдат използвани за плащането на мита при последващ внос на каквито и да било стоки, с изключение на производствено оборудване и на стоки, за които са въведени ограничения върху вноса. Стоките, внасяни за сметка на такива кредити, могат да бъдат продавани на вътрешния пазар (като се плаща данък върху продажбата) или да бъдат използвани по друг начин. Кредитите по FPS могат да се прехвърлят свободно и са валидни в рамките на 24 месеца от датата на отпускане.
(139)
Петимата проверени производители износители са използвали тази схема по време на разследвания период.
(140)
След разгласяването три от включените в извадката индийски производители износители заявиха, че макар и да са отговаряли на условията за схемата, те не са кандидатствали за нея поне за някои експортни продажби, поради което не може да се направи заключение за възползване от схемата. Въпреки това въпросните производители износители не бяха в състояние да оспорят нито практическото прилагане на схемата, описано в съображения 123-125, нито факта, че ползите по FPS могат да се използват при производството на разглеждания продукт, и по-конкретно че митническите кредити по FPS могат да се прехвърлят свободно и че могат да се използват за плащане на мита върху последващ внос на всякакви суровини или стоки, включително производствено оборудване. Отново се посочва, че тези ползи са осчетоводени в сметките на дружеството при текущо начисляване на датите, на които се извършват експортните сделки, което показва, че правото на полза е създадено в момента на експортната сделка и че няма съмнение, че митническите кредити ще бъдат използвани на по-късен етап.
г) Заключение относно схемата FPS
(141)
В рамките на FPS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Кредитът по FPS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като кредитът в крайна сметка ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Наред с това от кредитите по FPS произтичат ползи за износителя, тъй като по този начин се подобрява неговата ликвидност.
(142)
Освен това, съгласно нормативната уредба, FPS зависи от осъществяването на износ и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, буква а) от основния регламент.
(143)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или като система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, тъй като не отговаря на правилата, определени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. По-специално износителят не е задължен действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Нещо повече, не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са вложени в производствения процес на изнасяния продукт и дали не са платени вносни мита в превишен размер по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител може да бъде допуснат до участие в FPS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може да се ползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се възползват от FPS.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(144)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, бе изчислен с оглед на установената полза за получателя по време на разследвания период. В това отношение бе прието, че ползата е предоставена на получателя в момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ е длъжно да откаже да събира митата, което представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителницата, в която, inter alia, е посочена сумата на кредита по FPS, която следва да се предостави за тази експортна сделка, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията. Предвид на изложеното по-горе се счита за целесъобразно оценката на ползата от FPS да се извършва чрез сумиране на кредитите от сделките за износ, осъществени по тази схема по време на разследвания период.
(145)
При отправени основателни искания таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от кредитите, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на тази субсидия бе отнесен към общия оборот от износа през разследвания период като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(146)
Ставките на субсидията, определени по отношение на тази схема за петте засегнати дружества по време на разследвания период, възлизат съответно на 1,59 %, 1,75 %, 1,77 %, 1,85 % и 1,95 %.
3.2.4. Схема за възстановяване на мита (DDS)
а) Правно основание
(147)
В Митническите правила и правилата за централните акцизи и за възстановяването на митата от 1995 г. (Custom & Central Excise Duties Drawback Rules), изменени с последващи уведомления, е направено подробно описание на DDS.
б) Допустимост
(148)
Всеки производител износител или търговец износител може да участва в тази схема.
в) Практическо приложение
(149)
Износител, който има право да се ползва от тази схема, може да подаде молба за възстановяване на сума, чийто размер се изчислява като процент от стойността франко борд на продуктите, изнасяни по тази схема. Ставките за възстановяване са установени от ПИ за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Те са определени въз основа на средното количество или стойност на материалите, използвани като суровини за производството на даден продукт, и средния размер на митата, платени върху суровините. Те се прилагат независимо дали вносните мита са действително платени, или не. Ставката по схемата DDS за разглеждания продукт през разследвания период бе: 3 % до 9 октомври 2012 г., 2,1 % за периода между 10 октомври 2012 г. и 20 септември 2013 г. и 1,7 %, считано от 21 септември 2013 г., от стойността франко борд.
(150)
За да може да участва в схемата, дружеството трябва да има износна дейност. В момента на вписване на данните за пратката в митническия сървър (ICEGATE) се посочва, че износът се осъществява по DDS и размерът на субсидията се фиксира неотменимо. След като корабоплавателното дружество е подало манифест за износ и митническата служба е направила задоволително сравнение на този документ с данните в товарителницата, са изпълнени всички условия, за да се разреши изплащането на сумата за възстановяване - чрез директно плащане по банковата сметка на износителя или с менителница.
(151)
Износителят също така трябва да представи доказателства за реализиране на постъпленията от износа чрез банково удостоверение. Този документ може да се представи и след изплащането на сумата за възстановяване, но ПИ ще възстанови изплатената сума, ако износителят не предостави банково удостоверение в рамките на определен срок.
(152)
Сумата за възстановяване може да бъде използвана за всякаква цел.
(153)
Установено бе, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти сумата за възстановяване на мита може да бъде осчетоводена на основата на текущо начисляване като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ.
(154)
Двама от проверените производители износители са използвали схемата DDS по време на разследвания период.
г) Заключение относно схемата DDS
(155)
В рамките на DDS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Възстановяването на сума от мита е финансово участие на ПИ, тъй като представлява директен трансфер на средства от страна на ПИ. Освен това със сумата за възстановяване на мита се облагодетелства износителят, тъй като се подобрява неговата ликвидност, при условия, които не са налични на пазара.
(156)
Ставката на схемата за възстановяване на мита при износ се определя от ПИ за всеки отделен продукт. Въпреки че субсидията се определя като възстановяване на мита, схемата няма характеристиките на допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Заплащането в брой на износителя не е свързано с действителното заплащане на вносни мита върху суровини и не представлява митнически кредит за компенсиране на вносни мита върху минал или бъдещ внос на суровини.
(157)
Това се потвърждава от Циркулярен документ № 24/2001 на ПИ, в което е ясно посочено, че „[ставките за възстановяване на мита] нямат връзка с модела на действителното потребление на суровините и с действителното мито върху суровините на конкретен износител или отделни пратки […]“ и което информира регионалните органи, че „компетентните местни органи не могат да изискват представянето на доказателства по отношение на действителните мита, наложени върху внесени суровини или суровини с местен характер […], заедно с [искането на възстановяване], подадено от износителите“.
(158)
Плащането под формата на директно прехвърляне на средства от страна на ПИ след осъществения от износителите износ трябва да се разглежда като директна безвъзмездна помощ от ПИ, която зависи от осъществяването на износ и следователно се счита за специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(159)
С оглед на изложеното по-горе се стигна до заключението, че схемата DDS подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(160)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии бе изчислен с оглед на установената полза за получателя по време на разследвания период. В това отношение бе прието, че ползата е предоставена на получателя в момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ е длъжно да изплати сумата за възстановяване на мита, която представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителницата, в която, inter alia, е посочена сумата за възстановяване на мита, която следва да се предостави за тази експортна сделка, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията, или не. С оглед на изложеното по-горе се счита за целесъобразно оценката на ползата от DDS да се извършва чрез сумиране на възстановените мита по сделките за износ, осъществени по тази схема по време на разследвания период.
(161)
В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерите на тези субсидии бяха отнесени към общия оборот от износа на разглеждания продукт през разследвания период като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(162)
Въз основа на изложеното по-горе ставките на субсидията, определени по отношение на тази схема за двете засегнати дружества по време на разследвания период, възлизат съответно на 0,24 % и 2,12 %.
3.2.5. Схема за предварителни разрешителни (AAS)
а) Правно основание
(163)
Подробно описание на схемата се съдържа в параграфи 4.1.1-4.1.14 от ПВТ 09-14 и в глави 4.1-4.30 от НП I 09-14.
б) Допустимост
(164)
AAS се състои от шест подсхеми, които са описани по-подробно в съображение 165. Тези подсхеми се различават, inter alia, по отношение на обхвата на допустимост. Производителите износители и търговците износители, „обвързани с“ поддържащи производители, отговарят на условията за участие в AAS за „физически износ“ и в подсхеми на AAS за годишни потребности. Производителите износители, които снабдяват крайния износител, имат право да участват в AAS за междинни доставки. Основните изпълнители, които извършват доставки за категориите за „планиран износ“, посочени в параграф 8.2 от ПВТ 09-14, например доставчиците на експортно ориентирани единици, имат право да участват в подсхеми на AAS за планиран износ. И накрая, междинните доставчици на производителите износители могат да се възползват от свързаните с „планирания износ“ ползи в рамките на подсхемите „предварително нареждане за освобождаване“ и „насрещен вътрешен акредитив“.
в) Практическо приложение
(165)
Разрешение по AAS може да бъде издадено за:
а)
физически износ: това е основната подсхема. Тя позволява безмитен внос на суровини за производството на конкретен краен продукт, предназначен за износ. „Физически“ в този контекст означава, че продуктът, предназначен за износ, трябва да напусне територията на Индия. Разрешителното за внос и задължението за износ, включително видът на продукта, предназначен за износ, са посочени в лиценза;
б)
годишни потребности: това разрешително не е свързано с конкретен продукт, предназначен за износ, а с по-широка група продукти (напр. химически продукти и свързани с тях продукти). В рамките на определен праг на стойността, определен от осъществения внос, притежателят на лиценза може да внася безмитно всякакви суровини, предназначени за производството на който и да е от артикулите, попадащи в такава група продукти. Той може да изнася всеки продукт, който попада в групата и за който са били използвани освободени от мито суровини;
в)
междинни доставки: тази подсхема обхваща случаите, при които двама производители възнамеряват да произвеждат един-единствен продукт, предназначен за износ, като разделят производствения процес. Производителят износител, който произвежда междинния продукт, може да внася безмитно суровини и да получи за тази цел AAS за междинни доставки. Крайният износител завършва процеса на производство и е задължен да изнесе готовия продукт;
г)
планиран износ: Тази подсхема позволява главният изпълнител да внася безмитно суровини, които са нужни за производството на стоки, които ще бъдат продавани като „планиран износ“ на категориите от клиенти, посочени в параграф 8.2, букви б)-е), ж), и) и й) от ПВТ 09-14. Според ПИ планираният износ се отнася за онези сделки, при които доставените стоки не напускат страната. Няколко категории доставки са считани за планиран износ, при условие че стоките се произвеждат в Индия, т.е. представляват доставка на стоки на експортно ориентирана единица или на дружество, разположено в специална икономическа зона („SEZ“).
д)
предварително нареждане за освобождаване (ARO): притежателят на разрешително по AAS, който възнамерява да доставя суровини от местни източници, вместо посредством пряк внос, може да използва ARO. В такива случаи предварителните разрешителни се признават за предварителни нареждания за освобождаване и се прехвърлят в полза на местния доставчик при доставката на посочените в тях суровини. Чрез прехвърлянето на ARO местният доставчик получава право на ползите от планирания износ, както е посочено в параграф 8.3 от ПВТ 09-14 (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, отстъпки при планиран износ и възстановяване на крайния акциз). Чрез механизма на ARO се възстановяват данъци и мита на доставчика, а не на крайния износител, под формата на отстъпки или възстановяване на мита. Възстановяването на данъци или мита е възможно както за местни, така и за вносни суровини;
е)
насрещен вътрешен акредитив: тази подсхема също се прилага за местните доставки на притежател на предварително разрешително. Притежателят на предварително разрешително може да се обърне към банка за издаване на насрещен вътрешен акредитив в полза на местен доставчик. Разрешителното ще бъде признато от банката за пряк внос само по отношение на стойността и обема на суровините, които са набавени на местния пазар, а не чрез внос. Местният доставчик ще има право да се ползва от предимствата на планирания износ, предвидени в параграф 8.3 от ПВТ 09-14 (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, отстъпки при планиран износ и възстановяване на крайния акциз).
(166)
Три проверени дружества са получили отстъпки по схемата AAS във връзка с разглеждания продукт по време на разследвания период. Тези дружества са използвали подсхеми а), г) и д), посочени по-горе. Следователно не е необходимо да се установи дали останалите неизползвани подсхеми подлежат на изравнителни мерки.
(167)
За целите на извършването на проверки от страна на индийските органи притежателят на предварително разрешително е правно задължен да води „вярна и точна отчетност за потреблението и оползотворяването на безмитни вносни стоки/стоки от вътрешния пазар“ в определен формат (глави 4.26 и 4.30 и допълнение 23 към НП I 09-14), т.е. регистър на действителното потребление. Този регистър трябва да бъде заверен от външен експерт-счетоводител/счетоводител, експерт по управленско счетоводство, който издава сертификат, удостоверяващ, че определеният регистър и съответните записи са били проверени и информацията, представена съгласно формата от допълнение 23, е вярна и точна във всяко отношение.
(168)
Що се отнася до използването на схемата AAS за физически износ, посочен в буква а) от съображение 165, използвана от две проверени дружества по време на разследвания период, разрешителното за внос и задължението за износ са фиксирани от ПИ по отношение на обема и стойността и са документирани в предварителното разрешително. В допълнение към това, към момента на вноса и износа държавните служители трябва да отразят в предварителното разрешително съответните сделки. Обемът на вноса, разрешен по AAS, се определя от ПИ въз основа на стандартните норми за вложените материали в крайния продукт (SION), които съществуват за повечето продукти, включително за разглеждания продукт.
(169)
Внасяните суровини не могат да се прехвърлят и трябва да бъдат използвани за производството на крайния продукт, предназначен за износ. Задължението за износ трябва да бъде изпълнено в рамките на предвидения срок след издаването на лиценза (24 месеца с възможност за две удължавания от по шест месеца всяко).
(170)
При разследването бе установено, че изискванията за проверка, определени от индийските органи, на практика не са били спазени.
(171)
Само едно от двете проверени дружества, които са използвали тази подсхема, са водили регистър на производството и потреблението. Въпреки това регистърът на потреблението не е дал възможност да се провери кои суровини са били използвани при производството на изнасяния продукт и в какво количество. Що се отнася до изискванията за проверка, посочени по-горе, дружествата не са водели регистри, които да доказват, че е извършен външен одит на регистъра на потреблението. В обобщение се смята, че разследваните износители не са били в състояние да докажат, че са спазени съответните разпоредби на ПВТ.
(172)
Що се отнася до използването на схемата AAS за ARO, посочена в буква д) от съображение 165, използвана от едно проверено дружество по време на разследвания период, обемът на вноса, разрешен по тази схема, се определя като процент от стойността на изнесените крайни продукти. Тези предварителни лицензи уточняват или количеството, или стойността на материалите, за които е разрешен вносът. И в двата случая ставките, използвани за определяне на разрешените за безмитен внос покупки, за по-голямата част от продуктите, сред които и този, предмет на настоящото разследване, се установяват въз основа на SION. Различните видове суровини, които се влагат, уточнени в предварителните лицензи, са елементи, които се използват в производството на крайния изнасян продукт, за който се отнасят.
(173)
Притежателят на предварително разрешително, който възнамерява да доставя суровини от местни източници, вместо посредством пряк внос, може да използва ARO. В такива случаи предварителните лицензи се признават за предварителни нареждания за освобождаване и се прехвърлят в полза на доставчика при доставката на посочените в тях суровини. Чрез прехвърлянето на ARO доставчикът получава право на ползите от планирания износ, като отстъпки при планиран износ и възстановяване на т.нар. краен акциз.
(174)
При разследването бе установено, че изискванията за проверка, определени от индийските органи, на практика не са били спазени.
(175)
Що се отнася до използването на схемата AAS за планиран износ, посочен в буква г) от съображение 165, използвана от едно проверено дружество по време на разследвания период, както разрешителното за внос, така и задължението за износ са фиксирани от ПИ по отношение на обема и стойността и са документирани в разрешителното. В допълнение към това, към момента на вноса и износа държавните служители трябва да отразят в разрешителното съответните сделки. Обемът на вноса, разрешен по тази схема, се определя от ПИ въз основа на SION.
(176)
Задължението за износ трябва да бъде изпълнено в рамките на предписания срок след издаването на разрешението (24 месеца с възможност за две удължавания от по шест месеца всяко).
(177)
Установено бе, че няма връзка между внасяните суровини и изнасяните крайни продукти. Освен това бе установено, че въпреки че това е задължително, заявителят не е водел посочения в съображение 167 регистър на потреблението, който подлежи на проверка от страна на външен счетоводител. Независимо от неспазването на това изискване, заявителят се е възползвал от предимствата, които предоставя схемата AAS.
г) Заключение относно схемата AAS
(178)
Освобождаването от вносни мита е субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент, т.е. представлява финансово участие на ПИ, тъй като намалява приходите от мита, които иначе биха били дължими, и от него произтичат ползи за разследваните износители, тъй като по този начин се подобрява тяхната ликвидност.
(179)
Съгласно нормативната уредба всички подсхеми, разгледани по настоящия случай, несъмнено зависят от осъществяването на износ и следователно се разглеждат като специфични и подлежащи на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Без задължение за износ никое дружество не може да получава ползи от тази схема.
(180)
Нито една от подсхемите, разгледани по настоящия случай, не може да бъде считана за допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на правилата, установени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. ПИ не е приложило ефективно система за проверка или процедура, с която да се потвърди дали и в какви количества са вложени суровини в производството на изнасяния продукт (приложение II, раздел II, точка 4 от основния регламент и, в случай на схеми за възстановяване за заместители, приложение III, раздел II, точка 2 от основния регламент). Също така се счита, че SION за разглеждания продукт не са били достатъчно точни и че те сами по себе си не могат да представляват система за проверка на действителното потребление, тъй като естеството на тези стандартни норми не дава възможност на ПИ да провери с достатъчна точност какво количество суровини са вложени в производството на продукта, предназначен за износ. Освен това ПИ не е провело допълнителна проверка въз основа на действително вложените суровини, макар и по принцип това да се изисква в случаите, в които не е налице ефективно прилагана система за проверка (приложение II, раздел II, точка 5 и приложение III, раздел II, точка 3 от основния регламент).
(181)
След разгласяването един от включените в извадката индийски производители износители заяви, че тази схема не следва да бъде предмет на изравнителни мерки, тъй като дружеството е изпълнило своето правно задължение по отношение на провеждането на независими одити на регистъра на потреблението на суровините и това следва да се разглежда като достатъчна проверка за ПИ. Този довод не може да бъде приет. Проверката на ПИ трябва да се счита за отделна от всички задължения, наложени на дружествата. Проверката на място потвърди, че въведената система за проверка от страна на ПИ не съответства на правилата, предвидени в приложение II, раздел II, точка 4 от основния регламент. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(182)
Същата страна заяви, че обединяването на лицензи в Индия е законна практика и че дружеството не трябва да търпи неблагоприятни последици поради използването на общия оборот на износа, вместо оборота на разглеждания продукт, при изчисляването на маржа на субсидията. Фактът, че обединяването на лицензи в Индия е законна практика обаче, е без значение в този контекст. Разследването разкри, че в резултат на обединяването не би могло да бъде извършено никакво разумно разпределение на лицензи за ПЩВ. Действително, за изчислението на маржа на субсидията е трябвало да бъде използвана ползата на ниво раздел, а не на ниво ПЩВ, тъй като проверената информация не даде възможност за адекватно разпределение на използването на суровини (използвани за производството на други продукти) само в ПЩВ. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(183)
Следователно подсхемите, посочени в съображение 165, букви а), г) и д), подлежат на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(184)
Поради липсата на допустими системи за възстановяване на мита или за възстановяване за заместители, подлежащата на изравнителни мерки полза е освобождаването от задължението за заплащане на всички вносни мита, които по принцип са дължими при вноса на влаганите в продукта суровини. В това отношение следва да се отбележи, че основният регламент не предвижда само изравнителни мерки, които да компенсират „прекомерно“ освобождаване от задължението за заплащане на мита. Съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и приложение I, буква и) от основния регламент прекомерното освобождаване от задължението за заплащане на мита може да бъде предмет на изравнителни мерки, само при условие че са спазени условията на приложения II и III от основния регламент. В конкретния случай обаче тези условия не са изпълнени. Следователно ако не бъде доказано, че е проведен адекватен процес на мониторинг, посоченото по-горе изключение за схемите за възстановяване не е приложимо и се прилага обичайното правило за изравнителните мерки спрямо сумата на неплатените мита (пропуснати приходи), а не спрямо предполагаемо прекомерно освобождаване от задължението за заплащане на мита. Както е посочено в приложение II, раздел II и приложение III, раздел II към основния регламент, изчисляването на такова прекомерно освобождаване от задължението за заплащане на мита не спада към задълженията на разследващия орган. Напротив, съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, той трябва само да установи наличието на достатъчно доказателства, които да опровергаят целесъобразността на твърдяна система за проверка.
(185)
Размерът на субсидията за дружествата, които са използвали AAS, бе изчислен въз основа на пропуснатите вносни мита (основно мито и специално допълнително мито) върху материалите, внесени по подсхемата през разследвания период (числител). В съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от размера на субсидията, когато за това бяха отправени основателни искания. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидията бе отнесен към оборота от износа на разглеждания продукт през разследвания период като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(186)
Ставките на субсидията, определени по отношение на тази схема за трите засегнати дружества по време на разследвания период, възлизат съответно на 0,11 %, 1,89 % и 4,31 %.
3.2.6. Схема на лицензионен режим за безмитен внос (DFIA)
а) Правно основание
(187)
Подробно описание на DFIA се съдържа в параграфи 4.2.1-4.2.47 от ПВТ 09-14 и в глави 4.31-4.36 от НП I 09-14.
б) Допустимост
(188)
Всеки производител износител или търговец износител може да участва в тази схема.
в) Практическо приложение
(189)
DFIA е схема, прилагана преди и след осъществяването на износа, която позволява безмитен внос на стоки, определени съгласно нормите SION, които обаче в случая на подлежаща на прехвърляне DFIA не е необходимо да бъдат непременно използвани в производството на изнасяния продукт.
(190)
DFIA обхваща само суровините, определени в SION. Правото за внос е ограничено до количеството и стойността, посочени в SION, но при поискване могат да бъдат преразгледани от регионалните компетентни органи.
(191)
Към задължението за износ се прилага изискването за минимална добавена стойност от 20 %. Износът може да бъде осъществен в очакване на разрешително за DFIA, като в този случай правото за внос се определя пропорционално на очаквания износ.
(192)
След изпълняване на задължението за износ, износителят може да поиска прехвърлянето на разрешителното за DFIA, което на практика означава позволение за продажба на лиценза за безмитен внос на пазара.
(193)
Един от проверените производители износители е използвал схемата DFIA по време на разследвания период.
г) Заключение относно схемата DFIA
(194)
Освобождаването от вносни мита представлява субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Схемата представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като намалява приходите от мита, които иначе биха били дължими, и от нея произтичат ползи за разследваните износители, тъй като по този начин се подобрява тяхната ликвидност.
(195)
Освен това DFIA зависи по закон от осъществяването на износ и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(196)
Тази схема не може да бъде счетена за допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. По-специално: i) тя позволява възстановяването ex-post на вносни такси върху суровини, които са вложени в производствения процес на друг продукт; ii) не съществува система или процедура за проверка, чрез която да се потвърди кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е налице прекомерна полза по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент; и iii) правото за прехвърляне на удостоверения/разрешителни означава, че даден износител, на който е предоставена схема DFIA, не е задължен действително да използва удостоверението за внос на суровините.
(197)
След разгласяването един от включените в извадката индийски производители износители заяви, че системата за проверка, въведена в Индия, е подходяща, ефективна и в съответствие с търговските практики в Индия, поради което „основната“ причина за прилагане на изравнителни мерки по отношение на схемата вече не съществува. За разлика от това, което бе заявено, разследването не потвърди, че действащата в Индия система позволява да се провери кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е налице прекомерна полза по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. Освен това производителят не оспори нито факта, че системата позволява възстановяването ex-post на вносни такси върху суровини, които са вложени в производствения процес на друг продукт, нито, че правото за прехвърляне на удостоверения/разрешителни означава, че даден износител, на който е предоставена схема DFIA, не е задължен в действителност да използва удостоверението при вноса на суровините. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(198)
Поради липсата на допустими системи за възстановяване на мита или за възстановяване за заместители, подлежащата на изравнителни мерки полза е освобождаването от задължението за заплащане на всички вносни мита, които по принцип са дължими при вноса на влаганите в продукта суровини. В това отношение следва да се отбележи, че основният регламент не предвижда само изравнителни мерки, които да компенсират „прекомерно“ освобождаване от задължението за заплащане на мита.
(199)
Съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и приложение I, буква и) от основния регламент прекомерното освобождаване от задължението за заплащане на мита може да бъде предмет на изравнителни мерки, само при условие че са спазени условията на приложения II и III от основния регламент. В конкретния случай обаче тези условия не са изпълнени. Следователно ако не бъде доказано, че е проведен адекватен процес на мониторинг, посоченото по-горе изключение за схемите за възстановяване не е приложимо и се прилага обичайното правило за изравнителните мерки спрямо сумата на неплатените мита (пропуснати приходи), а не спрямо предполагаемо прекомерно освобождаване от задължението за заплащане на мита. Както е посочено в приложение II, раздел II и приложение III, раздел II към основния регламент, изчисляването на такова прекомерно освобождаване от задължението за заплащане на мита не спада към задълженията на разследващия орган. Напротив, съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, той трябва само да установи наличието на достатъчно доказателства, които да опровергаят целесъобразността на твърдяна система за проверка.
(200)
Размерът на субсидията за дружествата, които са използвали DFIA, бе изчислен въз основа на пропуснатите вносни мита (основно мито и специално допълнително мито) върху материалите, внесени по подсхемата през разследвания период (числител). В съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от размера на субсидията, когато за това бяха отправени основателни искания. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидията бе отнесен към оборота от износа на разглеждания продукт през разследвания период като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(201)
Ставките на субсидията, определени по отношение на тази схема за единственото засегнато дружество по време на разследвания период, възлизат на 4,95 %.
3.2.7. Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване (EPCGS)
а) Правно основание
(202)
Подробното описание на EPCGS се съдържа в глава 5 от ПВТ 09-14, както и в глава 5 от НП I 09-14.
б) Допустимост
(203)
Производителите износители и търговците износители, „обвързани“ с доставчици производители и доставчици на услуги, се допускат до участие в тази схема.
в) Практическо приложение
(204)
При условие че поеме задължение да осъществява износ, дружеството получава разрешение да внася производствено оборудване (ново и употребявано оборудване, но не по-старо от 10 години) при намалена митническа ставка. За тази цел след подаване на заявление и заплащане на такса ПИ издава лиценз по EPCGS. Схемата предвижда намалена митническа ставка от 3 %, приложима за всяко производствено оборудване, внесено по тази схема. С цел да бъде спазено задължението за износ, внесеното производствено оборудване трябва да бъде използвано за производството на определено количество стоки за износ в рамките на определен период от време. Съгласно ПВТ 09-14 производственото оборудване може да бъде внесено с митническа ставка от 0 % по схемата EPCGS, но в този случай срокът за изпълнението на задължението за износ е по-кратък.
(205)
Притежателят на лиценз по EPCGS може да си набави производственото оборудване и на местния пазар. В такъв случай местният производител на производствено оборудване може да се ползва от безмитен внос за компонентите, необходими за изработването му. В противен случай местният производител може да поиска да получи ползите за планиран износ по отношение на доставката на производствено оборудване на притежателя на лиценз по EPCGS.
(206)
Установено бе, че трите дружества в извадката са получили отстъпки по схемата EPCGS, които биха могли да бъдат отнесени към разглеждания продукт през разследвания период.
г) Заключение относно схемата EPCGS
(207)
В рамките на EPCGS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Намаляването на митото представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като тази отстъпка намалява приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение, намалението на митото предоставя ползи на износителя, тъй като спестените при вноса мита подобряват ликвидността на дружеството.
(208)
Освен това схемата EPCGS зависи по закон от осъществяването на износ, тъй като тези лицензи не могат да бъдат получени без поемането на задължение за осъществяване на износ. Следователно схемата се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(209)
EPCGS не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Производственото оборудване не попада в обхвата на подобни допустими системи, както е посочено в приложение I, буква и) към основния регламент, защото не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(210)
Размерът на субсидията бе изчислен в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент въз основа на неплатените мита върху внесеното производствено оборудване, разпределени за период, който съответства на нормалната амортизация на такова производствено оборудване в разглежданата промишленост. Размерът на субсидията за разследвания период следователно бе изчислен, като общата сума на неплатеното мито бе разделена на периода на амортизация. В съответствие с установената практика така изчисленият размер, отнасящ се до разследвания период, бе коригиран с добавянето на лихвите за този период, за да представя общата стойност на ползите през това време. За тази цел бе счетен за подходящ търговският лихвен процент, приложим в Индия по време на разследвания период. В случаите, в които бяха отправени основателни искания, таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент, за да се получи размерът на субсидията като числител.
(211)
В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тази субсидия бе отнесен към съответния оборот от износа през разследвания период като знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(212)
След разгласяването двама включени в извадката индийски производители износители поискаха преразглеждане на изчислението на размера на субсидията. Те заявиха, че може да настъпи анулиране на лиценза за EPCG, което да доведе до набавяне на производствено оборудване от местния пазар, към което ще се прилагат централните акцизи. Тук обаче няма изрично позоваване на конкретни анулирани лицензи. Този въпрос не бе повдигнат и по време на разследването, което би позволило твърдението да бъде надлежно проверено. Във всички случаи, определянето на размера на субсидията се е основавало на проверения регистър на дружеството на суровините, закупени по тази схема. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(213)
Ставката на субсидията, определена по отношение на тази схема за трите засегнати дружества по време на разследвания период, възлиза съответно на 0,37 %, 0,40 % и 0,46 %.
3.2.8. Схема с пакет от насърчителни мерки
а) Правно основание
(214)
С цел да насърчи навлизането на промишлените производства в по-слабо развитите региони, правителството на Махаращра (ПМ) стимулира новоразгръщащи се единици, създавани в развиващите се региони на щата от 1964 г. по схема, известна като „схема с пакет от насърчителни мерки“. От въвеждането ѝ схемата е била многократно изменяна и версиите, приложими за целите на настоящото разследване, са версиите от 2001 и 2007 г. Схема с пакет от насърчителни мерки от 2001 г., 31 март 2001 г., с Резолюция № IDL-1021/(CR-73)/IND-8. Схема с пакет от насърчителни мерки от 2007 г., 30 март 2007 г., с Резолюция № PSI-1707/(CR-50)/IND-8.
б) Допустимост
(215)
Посочените по-горе резолюции съдържат списък на категориите промишлени отрасли и предприятия, за които може да се счита, че отговарят на условията за участие в насърчителните мерки.
в) Практическо приложение
(216)
С цел да насърчи навлизането на промишлените производства в по-слабо развитите региони, правителството на Махаращра осигури пакет от насърчителни мерки за нови/разгръщащи се промишлени единици, създавани в развиващия се регион на щата Махаращра. За целите на схемата приложение I към резолюцията класифицира регионите на щата като отговарящи на условията за насърчителни мерки. За насърчителни мерки по схемата от 2007 г. обаче може да се кандидатства само ако бъде издаден сертификат за право на участие по схемата от 2007 г. и бенефициерът е изпълнил разпоредбите/условията на сертификата за право на участие. Сертификатът се издава от Изпълнителната агенция (държавен орган), който започва да действа от датата на започване на производството с търговска цел от страна на бенефициера (наричан още единица, имаща право на участие).
(217)
PSI се състои от няколко подсхеми, следните две от които са предоставили полза на двама от проверените производители износители по време на разследвания период:
-
схема за освобождаване от данък върху електроенергията (EDE);
-
субсидия за насърчаване на промишлеността (IPS).
(218)
EDE се предоставя на нови единици, имащи право на участие, установени в определени региони за период, определен в сертификатите за право на участие. В този случай двамата засегнати производители износители са освободени от плащане на данък върху електроенергията - съответно за 9 и 7 години. В други части на щата изцяло експортно ориентираните единици, единиците в областта на информационните технологии и биотехнологиите са освободени от задължението да плащат данък върху електроенергията за срок от 10 години.
(219)
По време на разследването бе установено, че един производител износител, установен в Махаращра, се е възползвал от подсхемата за освобождаване от данък върху електроенергията по време на разследвания период.
(220)
Подсхемата IPS дава право на бенефициера на субсидия, равна на 75 - 100 % от размера на допустимите инвестиции, намален с размера на ползите, получени по други подсхеми на схемата PSI, като например EDE. Ползата се предоставя за срок, посочен в сертификата за право на участие, и не може да надвишава размера на ДДС, платен на щата Махаращра през същия период. Допустимите инвестиции са капиталови разходи, направени във връзка със строителни дейности, машини и съоръжения.
(221)
По време на разследването бе установено, че двама производители износители, установени в Махаращра, са се възползвали от подсхемата IPS.
(222)
След разгласяването двама включени в извадката индийски производители износители заявиха, че подсхемата IPS, предлагана от ПМ, не се отнася до етапите на изработване, производство или износ на ПЩВ, пряко или непряко, и че ползата зависи от размера на платените местни данъци. Освен това те заявиха, че целта на схемата не е да се предоставят ползи на производителите износители, а да се компенсират разходите във връзка с изостаналостта на региона и че поради това схемата не подлежи на изравнителни мерки. Освен това те изтъкнаха, че схемата следва да се разглежда като капиталова субсидия, а не като редовна субсидия, и че получената обща полза следва да се разпредели през целия обичаен срок на амортизация на субсидирания капитал. В това отношение разследването показа, както бе посочено в съображение 220, че безвъзмездните средства се изплащат ежегодно за допустимите инвестиции, които са направени във връзка със строителни дейности, машини и съоръжения. Тези инвестиции са пряко свързани с ПЩВ. Сам по себе си фактът, че годишната сума, за която може да се кандидатства, е ограничена до размера на местните данъци, платени на ПМ през същия период, не променя факта, че годишните ползи на ПМ представляват финансово участие на ПИ, което предоставя полза на разследваните производители износители. И на последно място - изплащаните всяка година безвъзмездни средства не представляват капиталова субсидия, дори и ако в основата на това плащане е инвестиция в производствено оборудване. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
г) Заключение относно подсхемите EDE и IPS
(223)
Двете подсхеми представляват субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) и член 3, параграф 2 от основния регламент, тъй като представляват финансово участие от страна на ПИ, като по този начин е реализирана полза за разследваните износители.
(224)
Подсхемите за субсидиране са специфични по смисъла на член 4, параграф 3 от основния регламент предвид това, че самите правни разпоредби, които уреждат дейността на предоставящия субсидията орган, ограничават достъпа до тази схема до определен брой дружества в определен географски регион.
(225)
Поради това субсидията следва да се счита за подлежаща на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(226)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на подлежащата на изравнителни мерки субсидия бе изчислен с оглед на установената полза за получателя във връзка с разглеждания продукт по време на разследвания период. Този размер (числител) бе отнесен към общия оборот от продажбите на разглеждания продукт от производителя износител по време на разследвания период, тъй като субсидията не зависи от реализирания износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества, съгласно член 7, параграф 2 от основния регламент.
(227)
Ставката на субсидията, определена по отношение на подсхемата EDE за единственото дружество, възползвало се от тези ползи, възлиза на 0,31 %.
(228)
Ставките на субсидията, определени по отношение на подсхемата IPS за засегнатите дружества по време на разследвания период, възлизат съответно на 1,03 % и 1,91 %.
3.2.9. Размер на подлежащите на изравнителни мерки субсидии
(229)
Въз основа на констатациите, общият размер на подлежащите на изравнителни мерки субсидии за проверените производители износители, изразен ad valorem, варира от 4,16 % до 7,65 %, както е обобщено в таблицата по-долу.
Таблица 1
Размер на подлежащите на изравнителни мерки субсидии - Индия
(%)
Схема
FMS
FPS
DDS
AAS
DFIA
EPCGS
PSI/EDE
PSI/IPS
Общо
Дружество
Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd.
0,42
1,77
-
-
-
-
0,31
1,91
4,41
Ganesha Ecosphere Ltd.
-
1,95
0,24
0,11
4,95
0,40
-
-
7,65
Indo Rama Synthetics Ltd.
0,15
1,75
-
1,89
-
0,37
-
1,03
5,19
Polyfibre Industries Pvt. Ltd.
0,19
1,85
2,12
-
-
-
-
-
4,16
Reliance Industries Limited
0,63
1,59
-
4,31
-
0,46
-
-
6,99
3.3. ВИЕТНАМ
3.3.1. Общи положения
(230)
Въз основа на информацията, съдържаща се в жалбата, и отговорите на въпросника на Комисията бяха разследвани следните схеми, за които се твърди, че включват отпускането на субсидии от страна на правителството на Виетнам:
А.
държавно кредитиране при преференциални условия за промишлеността на ПЩВ от държавни банки и възлагане от страна на държавата на поръчки на частни банки и предоставяне на насоки в тази връзка, както и подпомагане под формата на лихвен процент;
Б.
държавни доставки на стоки за промишлеността на ПЩВ от държавни предприятия на занижени цени;
В.
предоставяне от държавата на земя на занижени цени и други свързани със земята ползи;
Г.
програми за освобождаване и намаляване на преки данъци;
Д.
програми за косвено данъчно облагане и за налагане на вносни мита;
Е.
ускорена амортизация на дълготрайните активи;
Ж.
други програми за субсидиране, включително държавни, регионални и местни схеми.
(231)
Комисията провери всички посочени в жалбата схеми. За всяка схема бе разследвано дали, по силата на разпоредбите на член 3 от основния регламент, може да бъде установено финансово участие от страна на ПВ и ползи, предоставени на производителите износители. При разследването се установи, че в този случай всяка полза, установена за разследваните схеми, е под приложимия праг de minimis, предвиден в член 14, параграф 5 (4) от основния регламент. Следователно бе сметнато, че не е необходимо да се определи дали отделните схеми подлежат на изравнителни мерки.
(232)
За постигането на по-голяма яснота и прозрачност обаче по-долу са посочени подробности за схемите и съответните ставки на субсидиите за отделните дружества, независимо от това дали субсидиите се считат за подлежащи на изравнителни мерки, или не. Ползата бе изчислена в съответствие с член 6 от основния регламент.
3.3.2. Специфични схеми за субсидиране
Схеми за субсидиране, които не са използвани от виетнамските производители износители по време на разследвания период
(233)
При разследването бе установено, че следните схеми не са били използвани от разследваните виетнамски производители износители:
а)
държавни доставки на стоки за промишлеността на ПЩВ от държавни предприятия на занижени цени;
б)
ускорена амортизация на дълготрайните активи;
в)
други програми за субсидиране, включително държавни, регионални и местни схеми.
(234)
Що се отнася по-специално до държавните доставки на стоки за промишлеността на ПЩВ от държавни предприятия на занижени цени, твърдението, съдържащо се в жалбата в тази връзка, бе, че ПТК/МЕГ, които могат да бъдат използвани като основни суровини за производството на ПЩВ, са получени на субсидирани цени от виетнамските производители. Разследването обаче показа, че нито един от разследваните производители износители не е използвал ПТК/МЕГ като основна суровина и че всички те са използвали рециклирани бутилки от PET или люспи от рециклирани бутилки от PET.
(235)
След разгласяването жалбоподателят отбеляза, че Комисията е направила частичен анализ само на една от тях, а именно доставките на ПТК/МЕГ на субсидирани цени. По отношение на тази програма жалбоподателят заяви, че начинът на изготвяне на извадката и фактът, че големи производители на ПЩВ във Виетнам не са били включени в разследването, са се отразили върху определянето по отношение на тази програма. Жалбоподателят посочи и други твърдяни програми за субсидиране във Виетнам, за които са подадени данни в жалбата.
(236)
Както бе пояснено от Комисията в съображения 32-34 и 42 по-горе, за Виетнам не бе необходимо изготвяне на извадка, тъй като всички виетнамски производители износители изразиха намерението си да сътрудничат и отговорите, получени от тримата оказали съдействие производители, обхванаха над 99 % от вноса от Виетнам. Поради това аргументите на жалбоподателя относно изготвянето на извадката не са от значение за констатациите от разследването. Освен това сам по себе си фактът, че във Виетнам има други големи производители на ПЩВ, не поставя под съмнение представителността на извадката. Комисията потвърждава, че е потърсила информация и отговори във връзка с всички твърдяни субсидии, посочени в жалбата, включително и тези, посочени от жалбоподателя в коментарите му относно разгласяването, но бе установено, че тези програми не са били използвани от оказалите съдействие износители. Комисията предостави информация относно доставките на ПТК/МЕГ, тъй като тази програма фигурираше като основно твърдение в жалбата като вероятно предоставяща значителни по размер подлежащи на изравнителни мерки субсидии.
Схеми за субсидиране, използвани от разследваните виетнамски производители износители по време на разследвания период
(237)
Установено бе, че посочените по-долу схеми са били използвани от разследваните виетнамски производители износители по време на разследвания период.
3.3.3. Преференциално кредитиране
3.3.3.1. Слединвестиционно подпомагане под формата на лихвен процент от страна на Виетнамската банка за развитие
(238)
Виетнамската банка за развитие (VDB) е държавна стратегическа банка, създадена през 2006 г. по силата на Решение № 108/2006/QD-TTg за изпълнение на държавните политики в областта на инвестиционните кредити и експортните кредити за развитие. По време на разследвания период Виетнамската банка за развитие е ръководила програма за подпомагане под формата на лихвен процент по някои заеми от търговски банки. В тази връзка дружествата от групата Thai Binh са сключили договори с VDB за подпомагане на заеми от банките BIDV и Vietcom Bank.
(239)
Правното основание на програмата е Указ № 75/2011/ND-CP от 30 август 2011 г., който заменя Указ № 151/2006/ND-CP, Указ № 106/2008/ND-CP и Указ 106/2004 ND-CP. В случаите, в които договорите са били подписани преди прилагането на Указ № 75/2011, се прилагат предходните укази.
(240)
Ползата по тази програма се равнява на разликата между лихвените проценти, предлагани от VDB, и лихвените проценти, начисляване от търговските банки за заемите, отпуснати на тези две дружества. Програмата се прилага за дългосрочни и средносрочни заеми от търговски банки, използвани за финансирането на инвестиционни проекти.
(241)
Установената по тази схема полза варира между 0 % и 0,28 %.
3.3.3.2. Нисколихвени заеми, отпуснати от някои държавни търговски банки
(242)
Разследването показа, че значителна част от банковия сектор във Виетнам е държавна собственост; почти 50 % от заемите във виетнамската икономика по време на разследвания период, са отпуснати от петте най-големи държавни банки (5). Чуждестранната собственост на банки, установени във Виетнам, е ограничена (6). На търговските банки са дадени указания да предоставят на предприятията подпомагане под формата на лихвен процент (7). Държавната банка на Виетнам определя максималните лихвени проценти, които търговските банки могат да прилагат по заемите, отпуснати на някои субекти (8). Информацията по преписката показва, че държавните търговски банки предлагат по-ниски лихвени проценти от други банки.
(243)
В редица виетнамски закони в областта на банковия сектор и отпускането на заеми се предвижда преференциално кредитиране. Сред тях са Регламент 1627 от 2001 г., в който се предвижда отпускането на заеми за клиенти, които са предмет на политика за преференциално кредитиране (членове 20 и 26), или Закона за кредитните институции, в който се предвижда отпускането на кредити при облекчени условия (член 27).
(244)
Размерът на субсидията се изчислява с оглед на реализираната от получателите полза по време на разследвания период. Съгласно член 6, буква б) от основния регламент се счита, че реализираната от получателите полза е равна на разликата между стойността, която дружеството заплаща по преференциалния заем, и стойността, която би платило в действителност за сравним търговски заем на пазара.
(245)
Информацията, описана в съображения 242 и 243 по-горе, свидетелства за съществени нарушения във виетнамския финансов сектор. Поради това Комисията прибягна до външна референтна стойност за изчисляването на ползата от преференциалните заеми. Както бе посочено в съображение 231 по-горе, това не засяга въпроса с изравнителните мерки по отношение на субсидията, произтичаща от преференциалното кредитиране. Също така поради равнищата de minimis на субсидирането, Комисията не е направила каквито и да било окончателни заключения относно това дали въпросните банки са публични органи или дали оценката на кредитния риск, извършена от банките, е достатъчна.
(246)
Външната референтна стойност е била необходима да покрие единствено заеми във виетнамски донги (VND), тъй като не са били открити доказателства, че заемите, отпуснати в щатски долари (USD), са били субсидирани. От оказалите съдействие дружества само групата Thai Binh е получила заеми във VND. Референтната стойност бе изчислена въз основа на лихвените проценти по кредитите на група от 48 държави с по-нисък среден доход (БВП) през последния известен период (2012 г.). Тези държави бяха избрани, защото техният БВП бе близък до този на Виетнам. След това тези проценти бяха коригирани спрямо инфлацията през разследвания период, за да се получат реалните лихвени проценти, и за 48-те държави бе изчислена средна стойност за държавите, за които бяха налични данни. Източникът на данните за лихвените и инфлационните проценти на държавите бе Световната банка. През разследвания период средният реален лихвен процент за тези държави с по-нисък среден доход е бил 8,23 %. Тази референтна стойност е била сравнена с коригираните спрямо инфлацията лихвени проценти по всички заеми, отпуснати във VND на разследваните дружества.
(247)
Ползата по тази програма варира между 0 % и 1,34 %.
(248)
След разгласяването ПВ оспори заключенията относно нарушенията на виетнамската финансова система и заяви, че Комисията е трябвало да прецени дали държавните търговски банки са публични органи или дали оценката на кредитния риск, извършена от банките, е достатъчна. Според ПВ този анализ е щял да се отрази върху заключението относно наличието на финансово участие, както и върху използването на външна референтна стойност за определяне на реализираната по тази програма полза.
(249)
Както бе посочено в съображения 242-243 по-горе, информацията и доказателствата, събрани по време на разследването, показват значителни нарушения във виетнамската банкова система. С оглед на тези нарушения, в съответствие с разпоредбите на основния регламент, трябва да се използва външна референтна стойност, за да се определи размерът на ползата (ако има такава). Тъй като ползите за виетнамските производители износители са de minimis, Комисията не счита, че е необходимо да се проучи дали банките са публични органи и/или дали оценката на риска е достатъчна, както бе пояснено в съображения 231 и 232 по-горе.
3.3.4. Предоставяне на права за ползване на земя
(250)
И двамата оказали съдействие производители износители са получили права за ползване на земя в специални промишлени зони. Докато групата Thai Binh е получила своите права за ползване на земята директно от държавата, земята, предоставена на Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd. (VNC), е преотдадена на лизинг от дружество, частична собственост на държавата.
(251)
Групата Thai Binh притежава три парцела земя в промишлената зона. По време на разследвания период групата е била изцяло освободена от плащането на наем за два от парцелите. Освобождаването се основава на Указ № 121/2010/ND-CP и Указ № 142/2005/ND-CP. Групата не е заплащала наем и за третия парцел, тъй като е подала искане за освобождаване, което е в процес на разглеждане. Освободените от плащане наеми са доста по-ниски от наемите, заплащани от групата за други подобни парцели в непосредствена близост до промишлената зона, и изглеждат доста под нормалните цени на земята в региона.
(252)
Дружеството VNC не е било напълно освободено от заплащане на правата за ползване на земята, но е установено, че то е реализирало полза по време на разследвания период. VNC получава на лизинг три парцела земя от дружество, частична собственост на държавата. Въпреки че ПВ заяви, че това са сделки между частни субекти, информацията по преписката свидетелства за обратното. В инвестиционния лиценз на VNC отдаването на земя под наем се посочва като преференциална полза. В лиценза народният комитет на Quang Ninh задължава VNC да вземе под наем земите от това дружество. Освен това съгласно първоначалния договор между дружеството, частична собственост на държавата, което отдава парцела на VNC, и местния орган по поземлена собственост последващото прехвърляне на земята е възможно само при определени условия, определени от местния орган по поземлена собственост. Това показва, че държавата участва в сделките със земя между двете страни.
(253)
За целите на изчисляването на ползата Комисията сравни ниските цени на земята по сделки в промишлените зони с референтна цена на подобна земя. Разследването установи, че пазарът на земя във Виетнам изглежда е регламентиран, но подлежи на изкривяване в резултат на държавна намеса, тъй като е налице освобождаване или преференциално възнаграждение за права за ползване на земя за парцели, разположени в специални промишлени зони и/или насърчавани бизнес отрасли. В този конкретен случай Комисията установи, че сделката за право на ползване на земя е достатъчно надеждна, тъй като въпросната земя се намира извън насърчавани зони и поради това, че дружеството извършва дейност в сектор, който не е свързан с ПЩВ и не е подпомаган от държавни политики. Цените при тази сделка се използват като референтна стойност за изчисляване на ползата, без да се засяга каквото и да било заключение относно цялостната ситуация на пазара на земя във Виетнам.
(254)
Ползата по тази схема варира между 0,17 % и 0,37 %.
3.3.5. Програми за освобождаване и намаляване на преки данъци
(255)
И двамата оказали съдействие производители износители са се възползвали от няколко преки данъчни облекчения въз основа на освобождаването, предвидено в инвестиционните им лицензи. Правното основание за освобождаването са Указ № 164/2003/ND-CP, заменен с Укази № 124/2008/ND-CP и № 122/2011/ND-CP, циркулярно писмо № 140/2012, Указ № 164/2003/ND-CP, изменен и допълнен с Указ № 152/204/ND-CP относно освобождаването от мито и ДДС на вноса на машини.
(256)
В съответствие с посоченото по-горе законодателство от освобождаване и намаляване на преки данъци могат да се ползват, inter alia, дружества, разположени в специални промишлени зони/паркове, или дружества, които наемат голям брой служители, или дружества, извършващи дейност в определени сектори на икономиката.
(257)
Размерът на субсидията се изчислява с оглед на реализираната от получателите полза по време на разследвания период. Реализираната от получателите полза е равна на сумата, получена след изваждане на заплатените при преференциалната занижена данъчна ставка суми от общия размер на данъка, платим при нормална данъчна ставка, или на сумата на изцяло освободения данък, в зависимост от случая. Сумите, считани за субсидия, се основават на последните годишни данъчни декларации. Субсидията е била разпределена за цялото дружество и изразена като процент от оборота CIF на износа на Съюза.
(258)
Ползата по тази схема варира между 0,11 % и 0,36 %.
3.3.6. Освобождаване от вносни мита върху внесените суровини
(259)
И двамата оказали съдействие производители износители са били освободени от заплащане на мита върху внесени суровини по време на разследвания период. Правното основание за освобождаването е Закон за данъка върху вноса и износа № 45/2005/QH11, въведен в изпълнение с Указ № 87/2010/ND-CP. Правилата относно системата и процедурите за инспекция и надзор са уредени в циркулярно писмо № 194/2010TT.
(260)
В своя отговор на въпросника ПВ посочи, че прилага система за възстановяване/отложено плащане на мита. Съгласно законодателството освобождаването се прилага за внесени суровини, влагани в производството на изнасяните продукти. Митата могат да бъдат възстановени до степен, определена от това колко внесени суровини са използвани за изнасяния краен продукт.
(261)
Установено бе, че по време на разследвания период двамата оказали съдействие производители износители не са получили никаква икономическа полза по тази схема по време на разследвания период. Въпреки че те са били освободени от плащането на вносни мита върху суровините, не бе установено прекомерно освобождаване по време на разследвания период. И двете дружества са реализирали относително малки продажби на вътрешния пазар на разглеждания продукт. Освен това те са набавяли значителен дял от основните суровини на вътрешния пазар, тъй като обемът, който са внасяли за производството на изнасяния продукт, не е бил достатъчен.
(262)
С оглед на изложеното по-горе не бе счетено за необходимо да се направи заключение дали докладваната система за възстановяване на мита е в съответствие с правилата на СТО и с членовете на приложения II и III към основния регламент.
(263)
След разгласяването ПВ подкрепи констатациите на Комисията относно тази програма. То обаче пожела да подчертае, че виетнамската система за възстановяване на мита е в пълно съответствие с правилата в приложение II и приложение III към основния регламент въпреки липсата на заключения по този въпрос. Комисията взема под внимание позицията на ПВ. Предвид това, че ползите за виетнамските производители износители са de minimis, Комисията запазва становището си, че не счита за необходимо, за целите на настоящото разследване, да провери дали схемата за възстановяване на мита е в съответствие с правилата в приложение II и приложение III към основния регламент, както бе обяснено в съображения 231-232 по-горе.
3.3.7. Освобождаване от вносни мита върху внесените машини
(264)
И двамата оказали съдействие производители износители са били освободени от заплащане на мита и ДДС върху внесени машини по време на разследвания период. Правното основание за освобождаването е Закон за данъка върху вноса и износа № 45/2005/QH11, въведен в изпълнение с Указ № 87/2010/ND-CP. Правилата относно системата и процедурите за инспекция и надзор са уредени в Правителствен указ № 154/2005/N-CP, циркулярно писмо № 194/2010TT и циркулярно писмо № 117/2011.
(265)
От тези дружества бе поискано да представят информация за вноса на машини за 10-годишен период. Въпреки че стана ясно, че оказалите съдействие производители износители са реализирали ползи по схемата, те не са били съществени. Причината за това е фактът, че обемът на вноса на машини от дружествата не е бил толкова голям в сравнение с оборота на продажбите на ПЩВ в ЕС. Освен това размерът на реализираните ползи бе намален, тъй като машините се амортизират за няколко години (обикновено 10) и затова ползата през разследвания период бе съответно намалена.
(266)
Ползата по тази схема варира между 0,08 % и 0,1 %.
3.3.8. Размер на субсидиите
(267)
Размерът на субсидиите за виетнамските производители износители, определен в съответствие с разпоредбите на основния антисубсидиен регламент, изразен ad valorem, варира между 0,6 % и 2,31 %. Маржът на субсидията в национален мащаб е среднопретеглената стойност на двата маржа, а именно 1,25 %. Посочените по-горе субсидии са били разпределени за дружествата като цяло и изразени като процент от оборота CIF на износа на Съюза.
(268)
След разгласяването жалбоподателят заяви, че не е ясно как Комисията е изчислила този интервал на маржа на субсидията и причините, поради които не е взела горната граница на тези маржове, която би била над маржа de minimis. Както Комисията обясни в предходното съображение, интервалът на общите агрегирани субсидии за включените в извадката китайски производители износители/групи от производители износители, изразен ad valorem, варира между най-малко 0,6 % и най-много 2,31 %. От друга страна, изчисляването на среднопретеглената стойност на тези маржове води до среден марж на субсидията за всяка държава, равен на 1,25 %, което е под прага de minimis. Това е постоянно използваната методология за изчисляване на средния марж на субсидията за всяка държава съгласно съответните разпоредби на основния регламент.
3.3.9. Заключение относно Виетнам
(269)
Ставката на субсидията в национален мащаб за Виетнам е 1,25 %. Тъй като този марж е de minimis, бе направено заключението, че в съответствие с член 14, параграф 3 от основния регламент разследването трябва да бъде прекратено по отношение на вноса с произход от Виетнам.
4. ВРЕДА
4.1. ОПРЕДЕЛЕНИЕ ЗА ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА И ПРОИЗВОДСТВО НА СЪЮЗА
(270)
Сходният продукт е бил произвеждан от 18 производители от Съюза по време на разследвания период. Те представляват „промишлеността на Съюза“ по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(271)
Общото производство на Съюза по време на разследвания период бе изчислено на около 401 000 тона. Комисията изчисли тази стойност въз основа на цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, като проверените данни за производството на включените в извадката оказали съдействие производители от Съюза, както и на данните, предоставени от жалбоподателя. Както бе посочено в съображение 10, в извадката бяха включени четирима производители от Съюза, представляващи 54 % от общото производство на сходния продукт в Съюза.
4.2. ПОТРЕБЛЕНИЕ НА СЪЮЗА
(272)
Комисията определи потреблението на Съюза въз основа на обема на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза въз основа на данните, предоставени от жалбоподателя, и вноса от трети държави - въз основа на данни от Евростат.
(273)
Потреблението на Съюза се е променяло по следния начин:
Таблица 2
Потребление на Съюза (в тонове)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Общо потребление на Съюза
838 397
869 025
837 066
890 992
Индекс
100
104
100
106
Източник: данни от жалбата, Евростат
(274)
Потреблението на Съюза е достигнало най-високата си стойност през 2011 г. поради рязкото увеличение на цените на памука, настъпило вследствие на проблеми, свързани с памуковата реколта през 2010 г. В резултат на това търсенето на ПЩВ като заместител на памука се е повишило, но е спаднало отново през следващата година. По време на разследвания период отново се е наблюдавало 6 % увеличение на потреблението на Съюза.
4.3. ВНОС ОТ ЗАСЕГНАТИТЕ ДЪРЖАВИ
4.3.1. Кумулативна оценка на въздействието на вноса от засегнатите държави
(275)
Комисията проучи въпроса дали вносът на ПЩВ с произход от засегнатите държави следва да се оценява кумулативно в съответствие с член 8, параграф 3 от основния регламент.
(276)
Маржът на субсидията, установен по отношение на вноса от Китайската народна република и Виетнам, бе под прага de minimis, предвиден в член 8, параграф 3, буква а) от основния регламент.
(277)
Поради това условията за кумулиране не са изпълнени и анализът на причинно-следствената връзка следователно се ограничава до влиянието на вноса от Индия.
4.3.2. Обем и пазарен дял на вноса от Индия
(278)
Комисията установи обема на вноса по данни на Евростат. Пазарният дял на вноса бе установен въз основа на обема на вноса от Индия като част от общото потребление на Съюза (като то се определя от всички продажби в Съюза от производителите от Съюза плюс целия внос на ПЩВ в Съюза).
(279)
Вносът в Съюза от Индия се е променял по следния начин:
Таблица 3
Обем на вноса (в тонове) и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на вноса от Индия (в тонове)
51 258
59 161
63 191
60 852
Индекс
100
115
123
119
Пазарен дял
6,1 %
6,8 %
7,5 %
6,8 %
Индекс
100
111
123
112
Източник: Евростат
(280)
Като цяло вносът от Индия е останал сравнително стабилен: пазарният му дял в Съюза е бил между 6 % и 7,5 % през разглеждания период.
4.3.3. Цени на вноса от Индия и подбиване на цените
(281)
Комисията установи цените на вноса въз основа на статистическите данни на Евростат и проверените данни, предоставени от оказалите съдействие производители износители. Подбиването на цените от страна на вноса бе установено въз основа на проверените данни, предоставени от оказалите съдействие производители износители и оказалите съдействие производители от Съюза.
(282)
Средната цена на вноса от Индия в Съюза се е променяла по следния начин:
Таблица 4
Цени на вноса (EUR/t)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Индия
1 025
1 368
1 239
1 212
Индекс
100
134
121
118
Източник: Евростат и проверени данни, предоставени от оказалите съдействие износители
(283)
През 2011 г. (годината, в която е настъпила посочената по-горе криза с памука) се е наблюдавало увеличение на цените на ПЩВ. През следващите години цените са отбелязали спад, но са останали по-високи от тези, наблюдавани през 2010 г. По време на разследвания период цената е била с 18 % по-висока от цената на ПЩВ през 2010 г.
(284)
Комисията определи размера на подбиването на цените през разследвания период чрез сравняване на среднопретеглените цени на получения внос за всеки вид на продукта от вноса от включените в извадката оказали съдействие индийски производители за първия независим клиент на пазара на Съюза, със съответните корекции за митата и разходите след вноса, и среднопретеглените продажни цени на същите видове на продукта на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода.
(285)
Сравнението на цените бе извършено за всеки вид на продукта по отношение на сделки, извършени на едно и също ниво на търговия, със съответните корекции при необходимост и след приспадане на всички намаления и отстъпки. Резултатът от сравнението бе изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза по време на разследвания период. Той показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване на цените между 4,1 % и 43,7 % от вноса от Индия на пазара на Съюза.
4.4. ИКОНОМИЧЕСКО СЪСТОЯНИЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
4.4.1. Общи бележки
(286)
В съответствие с член 8, параграф 4 от основния регламент при проверката на въздействието на субсидирания внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
(287)
Както беше посочено в съображение 10, за определянето на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, беше използвана извадка.
(288)
За определянето на вредата Комисията направи разлика между макроикономическите и микроикономическите показатели за вреда. Комисията анализира макроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в жалбата, допълнителната информация, предоставена от жалбоподателя в хода на процедурата, и Евростат. Данните се отнасяха за всички производители от Съюза. Комисията направи оценка на микроикономическите показатели въз основа на надлежно проверените данни, съдържащи се в отговорите на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза. И двата набора от данни бяха счетени за представителни за икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
(289)
Макроикономическите показатели са: производство, производствен капацитет, оползотворяване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост и производителност.
(290)
Микроикономическите показатели са: средни единични цени, разходи за единица продукция, разходи за труд, запаси, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал.
4.4.2. Макроикономически показатели
4.4.2.1. Производство, производствен капацитет и оползотворяване на капацитета
(291)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и оползотворяването на капацитета са се променяли по следния начин:
Таблица 5
Производство, производствен капацитет и оползотворяване на капацитета
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на производството (в тонове)
362 195
355 240
361 159
401 119
Индекс
100
98
100
111
Производствен капацитет (в тонове)
492 059
451 310
468 115
466 744
Индекс
100
92
95
95
Оползотворяване на капацитета
73,6 %
78,7 %
77,2 %
85,9 %
Индекс
100
107
105
117
Източник: жалбоподателя (CIRFS)
(292)
По време на разглеждания период обемът на производството се е увеличил с 11 %. Увеличението е настъпило едва през разследвания период (който обхваща последните 12 месеца на разглеждания период). По време на тази част от разглеждания период, предхождаща разследвания период (2011 г. и 2012 г.), обемът на производството на промишлеността на Съюза е намалял или се е задържал на същото ниво.
(293)
Обратно на това, производственият капацитет е отбелязал низходяща тенденция, със спад от 5 % през разследвания период. Наред с възходящата тенденция на обема на производството, описана в съображение 292, оползотворяването на капацитета се е увеличило със 17 %. Трябва да се подчертае обаче, че оползотворяването на капацитета през 2010 г., използвано като основа за анализа на тенденцията, е било ниско за капиталоемка промишленост каквато е промишлеността на ПЩВ, а през разследвания период степента на оползотворяване на капацитета е била 85,9 %.
4.4.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(294)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се променяли по следния начин:
Таблица 6
Обем на продажбите и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Общ обем на продажбите на пазара на Съюза (в тонове)
379 840
366 341
344 134
358 130
Индекс
100
96
91
94
Пазарен дял
45,3 %
42,2 %
41,1 %
40,2 %
Индекс
100
93
91
89
Източник: Евростат, жалбоподателя (CIRFS)
(295)
Обемът на продажбите на пазара на Съюза е намалял през 2011 г. и 2012 г., но леко се е повишил през разследвания период. Като цяло обаче все още се е наблюдавал спад с 6 % спрямо обема на продажбите през 2010 г.
(296)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял значително през разглеждания период. Най-големият спад на пазарния дял е настъпил през 2011 г., но низходящата тенденция се е запазила през 2012 г. и през разследвания период, като е довела до обща загуба на пазарен дял по време на разглеждания период в размер на 11 %.
4.4.2.3. Растеж
(297)
Въпреки умерения ръст на потреблението в Съюза по време на разглеждания период (+ 6 %) и увеличението на обема на производството на производителите от Съюза (+ 11 %), продажбите на производителите от Съюза е спаднал с 6 %.
4.4.2.4. Заетост и производителност
(298)
През разглеждания период заетостта и производителността са се променяли, както следва:
Таблица 7
Заетост и производителност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Брой на наетите лица
1 914
1 935
2 000
2 036
Индекс
100
101
105
106
Производителност (тон/наето лице)
189,3
183,6
180,6
197,0
Индекс
100
97
95
104
Източник: жалбоподателя (CIRFS)
(299)
През разглеждания период броят на наетите лица е отбелязал постоянен ръст, което е довело до 6 % увеличение, успоредно с нарастването на производството, както е показано в съображение 292.
(300)
През 2011 г. и 2012 г. производителността е отбелязала спад, тъй като броят на наетите лица е нараснал, а обемът на производството през тези години е останал на същото равнище. Като цяло, през разглеждания период тя се е увеличила с 4 %.
4.4.3. Микроикономически показатели
4.4.3.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(301)
През разглеждания период средните единични продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се променяли по следния начин:
Таблица 8
Продажни цени в Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Средни единични продажни цени в Съюза на общия пазар (EUR/t)
1 283
1 608
1 509
1 489
Индекс
100
125
118
116
Производствени разходи за единица продукция (EUR/t)
1 453
1 666
1 629
1 542
Индекс
100
115
112
106
Източник: проверени данни, предоставени от включените в извадката производители от Съюза
(302)
Най-голямото увеличение на продажните цени в Съюза е било наблюдавано през 2011 г., когато ПЩВ са били продавани на цена, 25 % по-висока от средната продажна цена през 2010 г. Причина за това е настъпилата през 2011 г. криза с памука, когато търсенето на ПЩВ като заместител на памука се е увеличило вследствие на лошата памукова реколта през 2010 г. Като цяло през разглеждания период продажните цени в Съюза са се увеличили с 16 %.
(303)
Производствените разходи за единица продукция също са се увеличили по време на разглеждания период, като през 2011 г. са достигнали рекордната стойност от 15 % поради увеличение на цените на петрола през тази година, който е важен фактор за определяне на разходите. Цялостното увеличение на производствените разходи за единица продукция възлиза на 6 % по време на разглеждания период.
4.4.3.2. Разходи за труд
(304)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза са се променяли по следния начин:
Таблица 9
Средни разходи за труд за наето лице
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Средни разходи за труд за наето лице (в евро)
31 561
31 080
31 661
32 356
Индекс
100
98
100
103
Източник: проверени данни, предоставени от включените в извадката производители от Съюза
(305)
Средните разходи за труд за наето лице първо са отбелязали спад през 2011 г., след което леко са се увеличили през следващите години. През разглеждания период е наблюдавано увеличение от 3 %.
4.4.3.3. Запаси
(306)
През разглеждания период запасите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли по следния начин:
Таблица 10
Запаси
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Складови наличности в края на периода (в тонове)
15 731
16 400
15 039
19 108
Индекс
100
104
96
121
Складови наличности в края на периода като процент от продукцията
7,3 %
7,8 %
7,1 %
8,8 %
Индекс
100
107
97
120
Източник: проверени данни, предоставени от включените в извадката производители от Съюза
(307)
С изключение на 2012 г., складовите наличности в края на периода са се увеличили, и са довели до общо увеличение от 21 % през разследвания период. Това съответства на увеличение на производствения обем (общо увеличение от 11 %), докато обемът на продажбите през разглеждания период е намалял (общо с 6 %). Тези тенденции са отразени и от складовите наличности в края на периода като процент от производството.
4.4.3.4. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(308)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли по следния начин:
Таблица 11
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
- 5,4 %
1,0 %
- 0,8 %
0,3 %
Индекс
- 100
18
- 14
5
Паричен поток (в евро)
- 12 068 770
12 017 353
13 048 405
10 725 084
Индекс
- 100
100
108
89
Инвестиции (в евро)
5 240 603
7 671 607
4 488 296
4 145 991
Индекс
100
146
86
79
Възвръщаемост на инвестициите
- 25,1 %
5,5 %
- 4,5 %
1,5 %
Индекс
- 100
22
- 18
6
Източник: проверени данни, предоставени от включените в извадката производители от Съюза
(309)
Комисията определи рентабилността на включените в извадката производители от Съюза чрез изразяване на печалбата преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби. През разглеждания период маржовете на рентабилността са отбелязали колебания. Като цяло рентабилността се е подобрила значително - от съществена загуба през 2010 г. до отбелязване на рентабилност по време на разследвания период.
(310)
Нетният паричен поток е способността на производителите от Съюза да самофинансират дейностите си. Нетният паричен поток е отбелязал положително развитие през разглеждания период.
(311)
Инвестициите са достигнали най-високата си стойност през 2011 г., когато са отбелязали ръст от 46 % в сравнение с инвестициите, направени през 2010 г., но през годините след това са следвали низходяща тенденция. По време на разглеждания период инвестициите са намалели с 21 %.
(312)
Възвръщаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. През разглеждания период тя е отбелязала положително развитие.
(313)
Нито един от включените в извадката производители от Съюза не е заявил, че е срещнал трудности при привличането на капитал през разглеждания период.
4.4.4. Заключение относно вредата
(314)
Вносът от Индия е останал стабилен (пазарният му дял в Съюза е бил между 6 % и 7 % през разглеждания период). Подбиването на цените е било значително (до 43,7 %).
(315)
Повечето от показателите за вреда са се подобрили. Рентабилността на производителите от Съюза се е увеличила с близо 6 процентни пункта, а средният марж на печалбата е останал на постигнатата през разследвания период незадоволителна точка на рентабилност от 0,3 %. Степента на оползотворяване на капацитета се е увеличила от 74 % на 86 %. Това обаче е било в резултат на увеличаване на обема на производството на Съюза, както и на намаляване на капацитета на Съюза. Средните продажни цени в Съюза са достигнали най-високото си равнище през 2011 г. вследствие на рязкото покачване на цените на памука и петрола. Като цяло средните продажни цени на вноса са се увеличили с 16 % през разглеждания период. Възвръщаемостта на инвестициите и паричният поток са отбелязали положително развитие. Заетостта също се е увеличила през разглеждания период. Следователно са били наблюдавани признаци на възстановяване в момент, когато промишлеността все още е понасяла вреда.
(316)
Следните показатели за вреда са отбелязали отрицателно развитие през разглеждания период: делът на пазара на Съюза на производителите от Съюза е спаднал от 45,3 % на 40,2 %, тъй като обемът на продажбите е намалял с 6 %. Равнището на инвестициите като цяло е намаляло, с изключение на 2011 г. По време на разглеждания период капацитетът е намалял с 5 %, както бе посочено в съображение 293.
(317)
Като цяло състоянието на промишлеността на Съюза все още може да бъде описано като понасящо вреда, въпреки че то несъмнено се е подобрило през последните години. С оглед на изложеното по-горе Комисията на този етап стигна до заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 8, параграф 4 от основния регламент.
(318)
Във връзка с разгласяването жалбоподателят заяви, че счита стабилността на индийския пазарен дял на пазара на Съюза за резултат от значително субсидиране. Комисията действително установи подлежащи на изравнителни мерки субсидии (вж. съображение 229), но не бе установена причинно-следствена връзка с вредата, понесена от промишлеността на Съюза (вж. съображения 319-323).
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(319)
В съответствие с член 8, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи дали субсидираният внос от Индия е нанесъл съществена вреда на промишлеността на Съюза. В съответствие с член 8, параграф 6 от основния регламент Комисията също така проучи дали е възможно и други известни фактори да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза. Комисията се увери, че евентуалната вреда, причинена от фактори, различни от субсидирания внос от Индия, не е отдадена на субсидирания внос. Тези фактори са вносът от други трети държави, износът на промишлеността на Съюза и потреблението.
5.1. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА СУБСИДИРАНИЯ ВНОС
(320)
С оглед на констатациите за посоченото по-долу наличие на субсидиране de minimis по отношение на Китай и Виетнам (вж. съображения 76 и 231), условията за кумулиране не са изпълнени. Поради това анализът на причинно-следствената връзка е ограничен до въздействието на вноса от Индия.
(321)
През разглеждания период пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял от 45,3 % на 40,2 %, докато пазарният дял на индийския внос е останал сравнително стабилен между 6 % и 7 %. Заетостта се е увеличила с 6 % по време на разглеждания период. Поради това промишлеността на Съюза не е била в състояние да се възползва от този ръст под формата на пазарен дял, но е малко вероятно това да се дължи на индийския пазарен дял, който е останал постоянен.
(322)
По данни от Евростат средните цени на ПЩВ от Индия са били по-ниски от средните цени на ПЩВ от повечето други държави, но е важно да се отбележи, че съществуват големи разлики в качеството и вида на продукта. Във всеки случай, при точното сравнение, извършено за всеки отделен вид, стана ясно, че е налице значително подбиване на цените по отношение на вноса от Индия.
(323)
Въпреки значителното подбиване на цените, не може да се направи заключението, че индийският внос е довел до вреда. Намалението на пазарния дял на промишлеността на Съюза (- 5,1 процентни пункта) на практика не може да бъде отдадено на развитието на обема на вноса от Индия, тъй като пазарният му дял е останал сравнително стабилен (увеличение от само 0,7 процентни пункта по време на разглеждания период). Освен това средните цени на вноса от Индия са нараснали с 18 % през разглеждания период. Цените на индийския внос изглежда не са довели до спад в цените, тъй като финансовото състояние на промишлеността на Съюза, макар и все още застрашено по време на разследвания период, се е подобрило значително през разглеждания период.
5.2. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДРУГИ ФАКТОРИ
5.2.1. Внос от трети държави
(324)
През разглеждания период обемът на вноса от трети държави се е променял по следния начин:
Таблица 12
Износ от трети държави
Държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Република Корея
Обем (в тонове)
129 918
165 365
163 540
181 540
Индекс
100
127
126
140
Пазарен дял
15,5 %
19,0 %
19,5 %
20,4 %
Индекс
100
123
126
131
Средна цена (EUR/t)
1 116
1 367
1 361
1 300
Индекс
100
123
122
116
Тайван
Обем (в тонове)
121 656
108 645
100 072
92 423
Индекс
100
89
82
76
Пазарен дял
14,5 %
12,5 %
12,0 %
10,4 %
Индекс
100
86
82
71
Средна цена (EUR/t)
1 131
1 416
1 383
1 369
Индекс
100
125
122
121
Китай
Обем (в тонове)
5 198
8 980
23 209
44 651
Индекс
100
173
446
859
Пазарен дял
0,6 %
1,0 %
2,8 %
5,0 %
Индекс
100
167
447
808
Средна цена (EUR/t)
1 065
1 279
1 265
1 209
Индекс
100
120
119
113
Турция
Обем (в тонове)
32 921
29 969
34 303
36 908
Индекс
100
91
104
112
Пазарен дял
3,9 %
3,4 %
4,1 %
4,1 %
Индекс
100
88
104
105
Средна цена (EUR/t)
1 133
1 466
1 383
1 382
Индекс
100
129
122
122
Виетнам
Обем (в тонове)
24 884
25 487
26 410
29 717
Индекс
100
102
106
119
Пазарен дял
3,0 %
2,9 %
3,2 %
3,3 %
Индекс
100
99
106
112
Средна цена (EUR/t)
978
1 182
1 175
1 096
Индекс
100
121
120
112
Индонезия
Обем (в тонове)
25 902
30 285
24 032
24 699
Индекс
100
117
93
95
Пазарен дял
3,1 %
3,5 %
2,9 %
2,8 %
Индекс
100
113
93
90
Средна цена
1 055
1 329
1 267
1 167
Индекс
100
126
120
111
Тайланд
Обем (в тонове)
17 548
23 510
17 103
18 952
Индекс
100
134
97
108
Пазарен дял
2,1 %
2,7 %
2,0 %
2,1 %
Индекс
100
129
98
102
Средна цена (EUR/t)
1 140
1 449
1 310
1 298
Индекс
100
127
115
114
Друг внос
Обем (в тонове)
49 272
51 282
41 074
43 120
Индекс
100
104
83
88
Пазарен дял
5,9 %
5,9 %
4,9 %
4,8 %
Индекс
100
100
83
82
Средна цена (EUR/t)
1 323
1 681
1 603
1 532
Индекс
100
127
121
116
Източник: Евростат
(325)
Най-големият дял на вноса (181 540 тона, което представлява пазарен дял от 20,4 % по време на разследвания период) идва от Република Корея, чийто пазарен дял през разглеждания период се е увеличил с 4,9 процентни пункта. Тайван е вторият най-голям износител за Съюза. Въпреки че по време на разглеждания период вносът от Тайван е намалял (- 4,1 процентни пункта), Тайван все още е държал пазарен дял от 10,4 % през разследвания период. На четвърто място в списъка на износителите (след Индия, която е третият по големина износител) е Китай, чийто пазарен дял се е увеличил с 4,4 процентни пункта и е достигнал 5 %. Вносът от други трети държави е по-малък от вноса от Индия, но значителни количества ПЩВ се внасят и от Турция, Виетнам, Индонезия и Тайланд (и четирите със сравнително стабилен пазарен дял). Взет заедно, вносът от Турция, Виетнам, Индонезия и Тайланд представлява около 12 % пазарен дял (12,4 % през разследвания период).
(326)
Увеличаването на вноса, по-специално от Република Корея, заслужава да бъде отбелязано. През разследвания период обемът на корейския внос е достигнал равнища, три пъти по-високи от тези на обема на индийския внос. Той се е увеличил с 40 % през разглеждания период, а пазарният му дял се е увеличил с 4,9 процентни пункта до 20,4 %. Вносът от Китай също се е увеличил значително, с повече от 700 % по отношение на обема или 4,4 процентни пункта по отношение на пазарния дял. Вносът от Китай е подбивал значително и цените на промишлеността на Съюза.
(327)
Въз основа на изложеното по-горе може да се направи заключението, че ако вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е била следствие от внос, това се дължи по-скоро на вноса от държави, различни от Индия.
(328)
След разгласяването жалбоподателят заяви, че Комисията не е проучила допълнително експортните цени от Китай и Виетнам. Следва да се припомни, че за Китай и Виетнам бяха установени равнища de minimis на субсидиите. Ето защо Комисията оцени експортните цени за тези две държави в своя анализ на причинно-следствената връзка по отношение на въздействието на други фактори и в действителност не извърши кумулативна оценка на вноса на трите държави, засегнати от настоящата процедура, тъй като бе констатирано, че субсидиите, установени в Китай и Виетнам, са били на равнище de minimis, както бе посочено в съображения 275-277.
(329)
Жалбоподателят представи коментари относно средната цена на вноса от Корея, както и (незначителното) увеличение на неговия обем между 2011 и 2012 г. С оглед на цялостното увеличение на обема и пазарния дял на корейския внос през разглеждания период и предвид факта, че неговите средни цени са по-ниски от средните продажни цени на промишлеността на Съюза, Комисията остава на мнение, че корейският внос е друг съществен фактор при анализа на причинно-следствената връзка.
(330)
Жалбоподателят се позовава и на средните експортни цени от трите държави, първоначално засегнати от настоящата процедура, и от Корея и Тайван за периода от януари до юли 2014 г. Това обаче не отговаря на разглеждания период, който се простира от 2010 г. до края на разследвания период. Поради това коментарът се отхвърля.
5.2.2. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(331)
През разглеждания период обемът и средната стойност на износа на промишлеността на Съюза са се променяли по следния начин:
Таблица 13
Равнище на износа на производителите от Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на износа (в тонове)
31 158
32 204
41 279
36 149
Индекс
100
103
132
116
Средна цена (EUR/t)
1 760
1 945
1 924
1 962
Индекс
100
111
109
112
Източник:
Обем: жалбоподателя (CIRFS)
Стойност: проверени данни, предоставени от включените в извадката производители от Съюза
(332)
Промишлеността на Съюза продава извън ЕС основно специални продукти, което обяснява по-високите средни продажни цени, наблюдавани на тези пазари.
(333)
Обемът на износа на включените в извадката производители от Съюза се е увеличил с почти 30 % по време на разглеждания период и е достигнал най-високата си стойност през 2012 г. Средните продажни цени са се повишили през 2011 г., а след това са останали стабилни до разследвания период.
(334)
Въпреки доброто равнище на износа на включените в извадката производители от Съюза абсолютната стойност на изнесените обеми е била относително малка в сравнение с обема на продажбите, продавани в Съюза. Тяхното въздействие съответно не е било достатъчно, за да се компенсират трудностите и вредата, нанесена на вътрешния пазар на Съюза.
5.2.3. Потребление
(335)
Пазарът на Съюза на ПЩВ е представлявал 838 397 тона през 2010 г. и през разследвания период е достигнал 890 992 тона. Това означава растеж на пазара от 6 % през разглеждания период. С други думи, не е бил налице спад в търсенето, което да е могло да допринесе за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.4. Икономическа криза
(336)
Едно сдружение на ползвателите, търговската камара на една от засегнатите държави, както и един държавен орган заявиха, че вредата е била причинена от икономическата криза. Този довод не може да бъде приет, тъй като пазарът на Съюза на ПЩВ се е увеличил с 6 % и средните продажни цени в Съюза са се повишили с 16 %.
(337)
Търговската камара също така заяви, че поради икономическата криза търсенето на специални ПЩВ е спаднало, а търсенето на потребителските стоки от ПЩВ се е увеличило. Припомня се, че специалните ПЩВ и потребителските стоки от ПЩВ имат едни и същи физически и химически характеристики и техните крайни приложения са на практика еднакви. Общопризнат факт е, че не всички видове на продукта са взаимозаменяеми, но при предходни разследвания и при настоящото разследване бе установено, че е налице поне частична взаимозаменяемост и припокриваща се употреба между различните видове на продукта. Поради това твърдението не се взема под внимание.
5.2.5. Висока степен на оползотворяване на капацитета
(338)
Един държавен орган заяви, че вредата по отношение на загубата на пазарен дял не е могла да бъде причинена от субсидиран внос с оглед на високата степен на оползотворяване на капацитета на промишлеността на Съюза. Оползотворяването на капацитета на промишлеността на Съюза действително се е увеличило по време на разглеждания период, но в нито един момент не се е доближило до границите на наличния капацитет. При най-високата стойност, отбелязана по време на разследвания период, степента на оползотворяване на капацитета е била 85,9 %. Това дава широк марж за по-нататъшно увеличаване на производството. Въпреки това, тъй като обемът на продажбите в Съюза на производителите от Съюза не е последвал възходящата тенденция в потреблението, загубата на пазарен дял, продължава да се счита за един от показателите за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
5.3. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНАТА ВРЪЗКА
(339)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията счита, че не е възможно да установи причинно-следствена връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и субсидирания внос от Индия. Това заключение се основава на първо място на факта, че пазарният дял на вноса от Индия е сравнително малък и е нараснал съвсем слабо (от 6,1 % на 6,8 %), в сравнение с пазарния дял на промишлеността на Съюза, който е много по-голям, но продължава значително да намалява (от 45,3 % на 40,2 %). На второ място, обемът на вноса от някои други държави (Корея, Тайван, Китай) е бил по-голям и/или е отбелязал значителен ръст; поради това, ако вносът е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, това следва да се отдаде на вноса от тези държави, а не на вноса от Индия (вж. съображения 325- 327).
(340)
Причинно-следствената връзка по смисъла на член 8, параграфи 5 и 6 от основния регламент между субсидирания внос от Индия и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, не може да бъде установена.
6. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(341)
С оглед на това процедурата следва да бъде прекратена, тъй като равнището на субсидиите за Китайската народна република и Виетнам бе счетено за de minimis и не бе установена причинно-следствена връзка между вредата и субсидиите, предоставени на вноса с произход от Индия.
(342)
Комитетът, създаден с член 25, параграф 1 от основния регламент, не представи становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Прекратява се антисубсидийната процедура по отношение на вноса на синтетични щапелни полиестерни влакна, некардирани, непенирани и необработени по друг начин, за предене, класирани понастоящем в код по КН 5503 20 00, с произход от Китайската народна република, Индия и Виетнам.
Член 2
Настоящото решение влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 16 декември 2014 година.
KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,
16. detsember 2014,
millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist, Indiast ja Vietnamist pärit polüesterstaapelkiu importi käsitlev subsiidiumivastane menetlus
(2014/918/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (1) eriti selle artikli 14 lõiget 2,
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
1.1. ALGATAMINE
(1)
19. detsembril 2013 algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) määruse (EÜ) nr 597/2009 (edaspidi „algmäärus”) artikli 10 alusel subsiidiumivastase uurimise seoses Hiina Rahvavabariigist, Indiast ja Vietnamist (edaspidi „asjaomased riigid”) pärit polüesterstaapelkiu impordiga liitu. Komisjon avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (2) (edaspidi „algatamisteade”).
(2)
Komisjon algatas uurimise pärast seda, kui Euroopa tehiskiuliit CIRFS (edaspidi „kaebuse esitaja”) esitas 4. novembril 2013. aastal seitsme tootja nimel kaebuse. Kaebuse esitaja esindas rohkem kui 70 % liidu polüesterstaapelkiu kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid subsideerimise ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti uurimise algatamiseks piisavaks.
(3)
Enne menetluse algatamist teatas komisjon algmääruse artikli 10 lõike 7 kohaselt Hiina Rahvavabariigi valitsusele, India valitsusele ja Vietnami valitsusele, et on saanud nõuetekohaselt dokumenteeritud kaebuse, milles väidetakse, et teatav nendest riikidest pärit polüesterstaapelkiu subsideeritud import põhjustab liidu tootmisharule olulist kahju. Asjaomastel valitsustel paluti osaleda individuaalsetel konsultatsioonidel, et selgitada kaebuses kirjeldatud olukorda ja jõuda üksmeelsele lahendusele.
Hiina Rahvavabariik (Hiina)
(4)
Hiina valitsus ei olnud nõus konsultatsioonidel osalema, väites, et kaebuse esitamise kuupäeva puhul esineb arusaamatus. Hiina valitsus esitas siiski märkused seoses kaebuses esitatud väidetega kavade ebapiisava tasakaalustatavuse kohta.
India
(5)
India valitsus võttis vastu kutse osaleda konsultatsioonidel ja konsultatsioon toimus. Konsultatsioonide käigus üksmeelsele lahendusele ei jõutud. Siiski võeti nõuetekohaselt arvesse India valitsuse esitatud märkusi seoses kaebuses loetletud kavadega.
Vietnam
(6)
Vietnami valitsus võttis kutse osaleda konsultatsioonidel vastu ja konsultatsioonid toimusid. Konsultatsioonide käigus üksmeelsele lahendusele ei jõutud. Siiski võeti nõuetekohaselt arvesse Vietnami valitsuse esitatud märkusi kaebuses loetletud kavade kohta.
1.2. HUVITATUD ISIKUD
(7)
Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon spetsiaalselt kaebuse esitajaid, muid teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid eksportivaid tootjaid ning Hiina, India ja Vietnami valitsust, teadaolevaid importijaid, tarnijaid ja kasutajaid, kaubandusettevõtjaid, aga ka teadaolevalt seotud ühendusi uurimise algatamisest ning kutsus neid selles osalema.
(8)
Huvitatud isikutel oli võimalik esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning nõuda, et komisjon ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutav ametnik neid ära kuulaks.
a) Valikuuring
(9)
Eksportivate tootjate, liidu tootjate ja sõltumatute importijate ilmse rohkuse tõttu paluti kõikidel teadaolevatel eksportivatel tootjatel ja sõltumatutel importijatel endast komisjonile teada anda ning esitada algatamisteates märgitud põhiandmed oma polüesterstaapelkiuga seotud tegevuse kohta ajavahemikus 1. oktoobrist 2012 kuni 30. septembrini 2013. Seda teavet nõuti algmääruse artikli 27 alusel, et komisjon saaks otsustada, kas vajalik on valikuuring, ning vajaduse korral valimid moodustada. Konsulteeriti ka Hiina, India ja Vietnami valitsustega.
Liidu tootjate valikuuring
(10)
Komisjon andis algatamisteates teada, et on moodustanud liidu tootjate esialgse valimi. Komisjon kasutas valimi moodustamise alusena polüesterstaapelkiu müügikoguseid ja tootmismahtu uurimisperioodil, võttes arvesse geograafilist jaotumist. Valimisse kuulus neli liidu tootjat. Valimisse kaasatud liidu tootjate toodang moodustas üle 54 % liidu polüesterstaapelkiu kogutoodangust.
(11)
Komisjon kutsus huvitatud isikuid esitama esialgse valimi kohta märkusi. Ühtegi märkust ei esitatud. Valim on liidu tootmisharu jaoks tüüpiline.
Importijate valikuuring
(12)
Selleks et otsustada, kas vajalik on valikuuring, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon, et sõltumatud importijad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe.
(13)
Kaheksa sõltumatut importijat esitasid küsitud teabe ja olid nõus valimisse kuuluma. Kooskõlas algmääruse artikli 27 lõikega 1 moodustas komisjon esialgse valimi, kuhu kuulus kolm kõige suurema impordimahuga sõltumatut importijat. Kooskõlas algmääruse artikli 27 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste importijatega.
(14)
Üks valimisse kaasatud importijatest loobus valimis osalemisest, teatades komisjonile, et ei vasta esitatud küsimustikule. Seejärel loobus komisjon valikuuringust, kuna valimisse mittekaasatud importijaid jäi alles piiratud arvul, ning neil kõigil paluti vastata küsimustikule. Kaks äriühingut, kes vaatlusalust toodet nii impordivad kui ka kasutavad, märkisid, et ei soovi osaleda importijate, vaid kasutajatena. Ülejäänud viielt sõltumatult importijalt laekus neli vastust küsimustikule.
Hiina eksportivate tootjate valikuuring
(15)
Selleks et otsustada, kas valikuuring on vajalik, ning vajaduse korral valim moodustada, palus komisjon kõigil teadaolevatel Hiina eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates nimetatud teabe. Lisaks palus komisjon Hiina esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla uurimises osalemisest huvitatud, ja/või võtta nendega ühendust.
(16)
Algselt esitas küsitud teabe ja oli nõus enda kaasamisega valimisse 23 eksportivat tootjat/eksportivate tootjate rühma. Eksportivatelt tootjatelt/eksportivate tootjate rühmadelt saadud teabe alusel ja kooskõlas algmääruse artikliga 27 moodustas komisjon esialgse valimi, kuhu kuulus viis koostööd tegevat eksportivat tootjat/eksportivate tootjate rühma, kelle ekspordimaht liitu oli uurimisperioodil kõige suurem. Hiljem esitasid küsitud teabe veel kaks Hiina eksportivat tootjat/eksportivate tootjate rühma. Nende kahe Hiina eksportiva tootja/eksportivate tootjate rühma suuruse tõttu ei oleks aga valimit muudetud isegi siis, kui nad oleksid esitanud küsitud teabe õigeaegselt.
(17)
Kaks Hiina eksportivat tootjat/eksportivate tootjate rühma nõudsid, et valim moodustataks polüesterstaapelkiu tootmiseks kasutatava tooraine alusel. Seega väitsid nad, et valimisse tuleks kaasata võrdsel arvul selliseid polüesterstaapelkiu tootjaid, kes kasutavad puhast tereftaalhapet/monoetüleenglükooli (edaspidi „PTA/MEG”), ning selliseid polüesterstaapelkiu tootjaid, kes kasutavad plasthelbeid. Lisaks väitsid nad, et tootmisprotsessid erinevad sõltuvalt kasutatavast toorainest ning et eri toorainet kasutavad tootjad ei konkureeri ühel turul. Peale selle on väidetud, et polüesterstaapelkiu tootjad, kes ei kasuta toorainena PTAd/MEGd, ei saaks kasu tegelikust hinnast odavama hinnaga tarnitud PTAst/MEGst, mida on kirjeldatud kaebuses.
(18)
Komisjon moodustas valimi uurimisperioodiaegsete suurimate ekspordimahtude alusel kooskõlas algmääruse artikli 27 lõikega 1. Valimis võeti arvesse ka asjaolu, et mõnda kava ei pruugi kõik Hiina eksportivad tootjad kasutada. Lisaks märgiti, et valim sisaldab mõlemat tootmisprotsessi kasutavaid äriühinguid.
(19)
Valimi moodustamisel üksnes tootmisprotsessi liigile tuginemine tekitaks ohu, et uurimise tulemusse suhtutaks eelarvamusega, nagu esineksid tasakaalustatavad subsiidiumid üksnes seoses PTAd/MEGd toorainena kasutavate polüesterstaapelkiu tootjatega ning mitte plasthelbeid kasutavate polüesterstaapelkiu tootjatega. Lisaks leiti, et selline valikukriteerium oleks meelevaldne, kuna sellisel viisil moodustatud valim, mis sisaldaks võrdsel arvul eri liiki äriühinguid, ei oleks tüüpiline liitu eksporditavate mahtude seisukohast kooskõlas algmääruse artikli 27 lõikega 1, ning seetõttu seda nõuet ei arvestatud.
(20)
Üks Hiina eksportiv tootja/eksportivate tootjate rühm väitis, et valim peaks põhinema pigem ekspordiväärtusel kui ekspordimahul, ning palus end valimisse kaasata. Valimi moodustamine ekspordiväärtuse alusel ei annaks tulemuseks tüüpilist ja objektiivset valimit, kuna subsideerimine võib hindu moonutada. Komisjon valis välja viis suurima ekspordimahuga eksportivat tootjat/eksportivate tootjate rühma, kes moodustavad koostööd tegevate Hiina eksportijate ekspordi kogumahust liitu 53 %. Seda peetakse suurimaks tüüpiliseks ekspordimahuks, mida on võimalik käsutuses oleva aja jooksul uurida kooskõlas algmääruse artikli 27 lõikega 1. Seepärast ei võetud seda väidet arvesse.
(21)
Sama isik väitis, et kogu tema tooraine koosneb ümbertöödeldud tekstiilijäätmetest ja seega ei saa ta kasu subsiidiumidest, mida võidakse seostada PTA/MEG kasutamisega. See isik väitis, et tema suhtes ei tohiks kohaldada subsiidiumimarginaali, mis arvutati PTAd/MEGd toorainena kasutavate äriühingutega seotud andmete alusel. Nagu on selgitatud eespool põhjenduses 18, võeti valimis arvesse ka asjaolu, et mõnda kava ei pruugi kõik Hiina eksportivad tootjad kasutada. Seepärast ei võetud seda väidet arvesse.
(22)
Seega jäi lõplikuks valimiks põhjenduses 16 kirjeldatud viiest eksportivast tootjast koosnev esialgne valim.
(23)
Pärast avalikustamist seadis kaebuse esitaja kahtluse alla valimi moodustamise meetodi, mida komisjon kasutas. Tal oli kahtlusi selle suhtes, kas põhjenduses 16 mainitud 23 koostööd tegevat Hiina eksportivat tootjat/eksportivate tootjate rühma on tüüpilised Hiinast liitu eksporditava polüesterstaapelkiu üldkoguse seisukohast. Lisaks leidis ta, et viiest äriühingust koosnev valim ei ole piisav, arvestades et polüesterstaapelkiu tootjaid on Hiinas väidetavalt 150. Peale selle väitis ta, et valimi moodustamisel ei arvestatud Hiina tootjate geograafilist jaotumist ega asjakohaseid eri tootmisprotsesse kasutavate Hiina tootjate osakaalu. Lisaks väitis kaebuse esitaja, et komisjon ei ole avalikustanud valimisse kaasatud Hiina äriühingute tegelikku polüesterstaapelkiu tootmismahtu ega seda, kas tootmismaht on tüüpiline Hiinas toodetud polüesterstaapelkiu kogumahu seisukohast.
(24)
23 koostööd tegevat Hiina eksportivat tootjat/eksportivate tootjate rühma moodustasid 83 % Hiinast tuleva impordi kogumahust ja seetõttu peeti koostöö taset kõrgeks. Nagu on märgitud põhjenduses 16, valis komisjon kooskõlas algmääruse artikliga 27 valimisse viis uurimises koostööd teinud eksportivat tootjat/eksportivate tootjate rühma, kelle ekspordimaht liitu oli uurimisperioodil kõige suurem. Selle alusel peeti valimit tüüpiliseks. Valitud äriühingutel paluti vastata kogu küsimustikule. Igal juhul ei saa kaasata valimisse selliseid eksportivaid tootjaid, kes ei soovi teha uurimises koostööd, kuna komisjon soovib toetuda järelduste tegemisel teabele, mis on kogutud koostööd tegevatelt eksportivatelt tootjatelt küsimustikule saadud ja kohapeal kontrollitud vastuste alusel.
(25)
Kaebuse esitaja ei põhjendanud oma väidet, et eksportivate tootjate valimi moodustamisel oleks tulnud arvestada geograafilise jaotumisega Hiinas. Eelkõige ei selgitanud kaebuse esitaja, kuidas oleks geograafilise jaotumise kriteeriumil põhinev valim olnud kooskõlas algmääruse artikliga 27, milles on sätestatud võimalus moodustada valim suurima ekspordimahu alusel.
(26)
Väite kohta, et valimis ei arvestatud asjakohaseid eri tootmisprotsesse kasutavate Hiina tootjate osakaalu, rõhutatakse, et valim hõlmas mõlemat tootmisprotsessi kasutavaid äriühinguid, nagu on selgitatud põhjenduses 18. Pealegi kasutavad suurimad Hiina eksportijad liidu turule eksporditava polüesterstaapelkiu tootmiseks PTAd/MEGd.
(27)
Kuna kaebuse esitaja osutab pigem tootmisele kui liitu eksportimisele, on asjakohane märkida, et komisjon ei pea esitama valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate/eksportivate tootjate rühmade polüesterstaapelkiu tootmismahtu, kuna käesoleva menetluse eesmärk on hinnata subsideerimist Hiinas toodetud ja liitu eksporditud polüesterstaapelkiu mahu puhul.
(28)
Seetõttu ei võetud kaebuse esitaja väiteid valimi moodustamise meetodi kohta arvesse.
India eksportivate tootjate valikuuring
(29)
Selleks et otsustada, kas valikuuring on vajalik, ning vajaduse korral valim moodustada, palus komisjon kõigil teadaolevatel India eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates nimetatud teabe. Lisaks palus komisjon India esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla uurimises osalemisest huvitatud, ja/või võtta nendega ühendust.
(30)
Kaheksa India eksportivat tootjat esitasid küsitud teabe ja olid nõus valimisse kuuluma. Komisjon koostas valimi algmääruse artikli 27 lõike 1 kohaselt, valides neli suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahuga äriühingut, mida oli käsutuses olnud aja jooksul võimalik uurida. Kooskõlas algmääruse artikli 27 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjate ning India ametiasutustega. Märkusi ei esitatud.
(31)
Pärast avalikustamist osutas kaebuse esitaja asjaolule, et Indias on 17 polüesterstaapelkiu tootjat, ning seadis kahtluse alla neljast eksportivast tootjast koosneva valimi tüüpilisuse. Komisjon kinnitab, et neljast India eksportivast tootjast moodustatud valimit peetakse tüüpiliseks, kuna see hõlmab umbes 90 % India koguekspordist liitu uurimisperioodil.
Vietnami eksportivate tootjate valikuuring
(32)
Komisjon palus kõigil teadaolevail Vietnami eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates nimetatud teabe. Lisaks palus komisjon Vietnami esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla uurimises osalemisest huvitatud, ja/või võtta nendega ühendust.
(33)
Viis Vietnami eksportivat tootjat esitasid küsitud teabe ja olid nõus valimisse kuuluma, kuid ühel neist äriühingutest ei olnud uurimisperioodil eksportmüüki liitu. Seetõttu otsustas komisjon seda äriühingut mitte uurida. Ülejäänud eksportivate tootjate vähest arvu arvestades otsustas komisjon, et valikuuring ei ole vajalik.
(34)
Pärast avalikustamist märkis kaebuse esitaja, et Vietnami puhul vastas küsimustikule neljast eksportivast tootjast kolm ning et komisjon oleks pidanud üritama saavutada samaväärse taseme ka Hiinast ja Indiast pärit ekspordi puhul. Komisjon rõhutab, et Vietnamis on tootmisharu olukord üpris teistsugune, arvestades väga väikest koostööd tegevate eksportivate tootjate arvu (kolm), võrreldes Hiina ja India eksportivate tootjate suure arvuga. Seega oli valimi moodustamine vajalik vaid kahes viimases riigis. Lisaks selgitab komisjon, et kolm koostööd tegevat uurimisalust Vietnami eksportivat tootjat moodustavad üle 99 % Vietnamist liitu imporditava vaatlusaluse toote kogumahust.
b) Individuaalne kontrollimine
(35)
Kolm Hiina eksportivat tootjat/eksportivate tootjate rühma taotlesid algmääruse artikli 27 lõike 3 kohast individuaalset kontrollimist. Arvestades individuaalse kontrollimise taotluste arvu ja Hiina eksportivate tootjate valimi suurust, oleks selline kontrollimine olnud põhjendamatult koormav. Seetõttu neid taotlusi ei rahuldatud.
(36)
Üks India eksportiv tootja taotles algmääruse artikli 27 lõike 3 kohast individuaalset kontrollimist. Taotletud kontrollimine kiideti heaks. Eelkõige otsustati, et individuaalne kontrollimine ei ole kõnealusel juhul põhjendamatult koormav ega takista uurimise õigeaegset lõpetamist.
c) Vastused küsimustikule
(37)
Komisjon saatis küsimustikud Hiina esindajatele (sealhulgas eriküsimustik pankadele ning PTA ja MEG tootjatele), India esindajatele (sealhulgas eriküsimustik pankadele) ja Vietnami esindajatele (sealhulgas eriküsimustik pankadele ning PTA ja MEG tootjatele). Seejärel saatis komisjon küsimustikud valimisse kaasatud viiele Hiina eksportivale tootjale, viiele India eksportivale tootjale (neli valimisse kuuluvat tootjat ja üks valimisse mittekuuluv tootja), neljale Vietnami eksportivale tootjale, neljale liidu tootjale, viiele sõltumatule importijale ja 105 kasutajale.
(38)
Hiinast vastas küsimustikule Hiina valitsus (kaubandusministeerium) ja viis valimisse kaasatud Hiina eksportivat tootjat/eksportivate tootjate rühma. Indiast vastas küsimustikule India valitsus (kaubandus- ja tööstusministeerium), neli valimisse kaasatud India eksportivat tootjat ning individuaalset kontrollimist taotlenud India eksportiv tootja. Vietnamist vastas Vietnami valitsus (Vietnami konkurentsiamet, tööstus- ja kaubandusministeerium ja mitu panka). Üks eksportiv tootja, kelle ekspordimaht liitu oli väga väike, loobus koostööst ega vastanud küsimustikule. Küsimustikule vastasid ülejäänud kolm Vietnami eksportivat tootjat (kaks neist kuulus samasse kontserni). Lisaks esitas vastused küsimustikule neli liidu tootjat, neli sõltumatut importijat ja kaksteist kasutajat.
(39)
Pärast avalikustamist märkis kaebuse esitaja, et valimisse kaasatud liidu tootjatele saadetud küsimustike arv ning importijatele ja kasutajatele saadetud küsimustike arv ei tundu olevat proportsionaalsed. Esmajoones tuleb märkida, et ühele äriühingute rühmale (liidu tootjad, eksportivad tootjad, importijad või kasutajad) saadetud küsimustike arv ei näita, millist kaalu omistab komisjon nende vastavale olukorrale. Ainus eesmärk on saada õigel tasemel ja koguses teavet, et analüüsida parimal võimalikul viisil subsiidiumi, kahju ja liidu huve.
(40)
Käesoleval juhul saadeti küsimustikud neljale valimisse kaasatud liidu tootjale, viiele valimisse kaasatud Hiina eksportivale tootjale, viiele India eksportivale tootjale, neljale Vietnami eksportivale tootjale, viiele importijale ning kõigile teadaolevatele ja endast teada andnud kasutajatele. Algmääruse artiklis 27 ei ole kasutajate valikuuring tõepoolest sätestatud. Lisaks näitavad senised kogemused kaubanduse kaitsemeetmetega seotud uurimistega, et kuigi teatud juhtudel võidakse kättesaadava teabe alusel võtta ühendust paljude kasutajatega, on tavaliselt vaid vähesed neist valmis küsimustikule vastama. Seetõttu üritas komisjon aktiivselt teha ka käesoleval juhul koostööd võimalikult paljude kasutajatega.
d) Kontrollkäigud
(41)
Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks subsideerimise, sellest tuleneva kahju ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Algmääruse artikli 26 kohased kontrollkäigud korraldati järgmistesse riigiametitesse ning finantseerimisasutustesse ja äriühingutesse:
Hiina valitsus
-
Hiina kaubandusministeerium, Peking, Hiina
India valitsus
-
kaubandus- ja tööstusministeerium, New Delhi
Vietnami valitsus
-
Vietnami konkurentsiamet, tööstus- ja kaubandusministeerium, Hanoi
-
rahandusministeerium, Hanoi (sealhulgas kontrollkäigud mitmesse panka)
-
Thái Bìnhi tolliamet, Thái Bình, Thái Bìnhi provints
Liidu tootjad
-
Trevira GmbH, Bobingen, Saksamaa
-
Wellman International Ltd., Kells, Iirimaa
-
Greenfiber International S.A., Buzău, Rumeenia
-
Silon s.r.o., Sezimovo Ústí, Tšehhi Vabariik
Importijad
-
Elias Enterprises Limited, Altrincham, Ühendkuningriik
Kasutajad
-
Sandler AG, Schwarzenbach/Saale, Saksamaa
Hiina eksportivad tootjad
-
Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd, Shanghai
-
Jiangsu Huaxicun Co, Huaxi küla, Jiangyin
-
Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co, Suzhou
-
Xiamen Xianglu Chemical Fibre Co, Xiamen
-
Zhejiang Anshun Pettechs Fibre Co, Fuyang
India eksportivad tootjad
-
Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd., Mumbai
-
Ganesha Ecosphere Limited, Kānpur
-
Indo Rama Synthetics Ltd., Nāgpūr
-
Reliance Industries Limited, Mumbai
-
Polyfibre Industries Pvt. Ltd., Mumbai
Vietnami eksportivad tootjad
-
Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd., Ha Long
-
Thai Binh Polyester Staple Fibre (piiratud vastusega osaühing), Thái Thuy, Thái Bìnhi provints ning Hop Than Co. Ltd., Thái Bình, Thái Bìnhi provints (edaspidi koos „Thái Bìnhi rühm”).
(42)
Pärast avalikustamist väitis kaebuse esitaja, et enamik Hiina tootjatest on piirkondlikult koondunud Jiangsu ja Zhejiangi provintsi kagupoolsel rannikul ja et ükski viiest kontrollkäigust ei toimunud kummaski neist kahest provintsist. Selles küsimuses tuleb märkida, et Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co ja Jiangsu Huaxicun Co asuvad Jiangsu provintsis, samas kui Zhejiang Anshun Pettechs Fibre asub Zhejiangi provintsis. Seetõttu ei võetud seda väidet arvesse.
(43)
Lisaks väitis kaebuse esitaja, et valimisse ei olnud kaasatud kaks tootmisvõimsuse poolest suurt Hiina tootjat. Selles küsimuses tuletatakse meelde, et komisjon moodustas valimi liitu toimuva ekspordi mahu alusel ja valis viis suurimat liitu eksportivat tootjat/eksportivate tootjate rühma kooskõlas algmääruse artikliga 27, nagu on selgitatud põhjendustes 16 ja 18. Ainuüksi asjaolu, et Hiinas on ka teisi suuri polüesterstaapelkiu tootjaid, ei sea iseenesest kahtluse alla valimi tüüpilisust.
(44)
Kaebuse esitaja esitas sarnase väite Vietnami kohta, osutades, et uurimisse ei olnud kaasatud Vietnami kaks suurt polüesterstaapelkiu tootjat. Nagu komisjon selgitas eespool põhjendustes 32-34, hõlmas uurimine kõiki Vietnami tootjaid, kes ekspordivad polüesterstaapelkiudu liitu, ning vastused saadi kolmelt eksportivalt tootjalt, kes moodustavad peaaegu kogu polüesterstaapelkiu ekspordi liitu. Asjaolu, et Vietnamis võib olla teisigi suuri polüesterstaapelkiu tootjaid, kes ei ekspordi vaatlusalust toodet liitu, ei mõjuta koostööd tegevate tootjate tüüpilisust.
1.3. UURIMISPERIOOD JA VAATLUSALUNE PERIOOD
(45)
Subsideerimise ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2012 kuni 30. septembrini 2013 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2010 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
(46)
Pärast avalikustamist esitas kaebuse esitaja märkuse uurimisperioodi kestuse kohta, mida ta pidas liiga lühikeseks ning millel seetõttu oli kahjulik mõju komisjoni järeldustele. Kaebuse esitaja väitis, et 12-kuulise kestusega eirati asjaolu, et liidu tootmisharule tekitatud kahju oli väidetavalt kestnud mitu aastat. Peale selle arvas kaebuse esitaja, et kaebuses loetletud subsiidiume ei olnud kasutatud 12-kuulise uurimisperioodi alusel võimalik nõuetekohaselt analüüsida.
(47)
Kahju analüüsiga seoses tuleb rõhutada, et komisjon hindas 2010., 2011. ja 2012. aastat ning uurimisperioodi, mitte üksnes uurimisperioodi alla kuuluvat 12 kuud, nagu väidab kaebuse esitaja. Subsideerimise kindlaksmääramise puhul valis komisjon uurimisperioodiks 12 kuud, rakendades oma kaalutluspädevust kooskõlas algmääruse artiklitega 5 ja 11. Kuni avalikustamiseni ei esitanud kaebuse esitaja ega ükski huvitatud isik märkusi uurimisperioodi kestuse kohta, mis oli esitatud algatamisteates ja küsimustikes. Komisjon leiab, et 12-kuuline uurimisperiood on asjakohane uurimise seisukohast tüüpiliste järelduste tegemise tagamiseks. Seetõttu ei võetud seda väidet arvesse.
1.4. AVALIKUSTAMINE
(48)
2. oktoobril 2014 avalikustas komisjon kõigile huvitatud isikutele olulised faktid ja tegurid, mille alusel ta kavatses menetluse lõpetada, ning kutsus kõiki huvitatud isikuid üles märkusi esitama. Märkusi esitasid üks kasutajate ühendus, kaebuse esitaja, üks Hiina eksportiv tootja ja tema tütarettevõtjad, neli India eksportivat tootjat, Hiina valitsus ja Vietnami valitsus. Komisjon võttis esitatud märkusi arvesse, kui see oli asjakohane.
(49)
Kasutajate ühenduselt saadud märkused olid seotud liidu huvide küsimusega, mida ei hinnatud, kuna meetmete kehtestamiseks ei ole alust.
2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
2.1. VAATLUSALUNE TOODE
(50)
Vaatlusalune toode on Hiina Rahvavabariigist, Indiast ja Vietnamist pärit polüestrist sünteesstaapelkiud, mis on kraasimata, kammimata või muul viisil ketramiseks ette valmistamata ning mida praegu klassifitseeritakse CN-koodi 5503 20 00 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”).
(51)
Vaatlusalust toodet saab toota tavaliselt puhtast tereftaalhappest (PTA) ja monoetüleenglükoolist (MEG) või tootes ümbertöödeldud plasthelvestest ümbertöödeldud polüesterstaapelkiudu. Tootel on palju kasutusalasid, näiteks riide- ja rõivatööstuses ning sisustusesemete tootmisel, ent ka auto-, meditsiini- ja ehitustööstuses ning hügieenitoodete tootmisel.
2.2. SAMASUGUNE TOODE
(52)
Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused ning samad peamised kasutusalad:
-
vaatlusalune toode;
-
toode, mida toodetakse ja müüakse asjaomaste riikide siseturul, ning
-
toode, mida toodab ja müüb liidus liidu tootmisharu.
(53)
Komisjon otsustas seega käsitada neid tooteid samasuguste toodetena algmääruse artikli 2 punkti c tähenduses.
2.3. TOOTE MÄÄRATLUSEGA SEOTUD VÄITED
2.3.1. PTAst/MEGst valmistatud polüesterstaapelkiud ja ümbertöödeldud plastpudelitest valmistatud polüesterstaapelkiud
(54)
Kaks valitsusasutust ja ühe asjaomase riigi eksportivaid tootjaid esindav ühendus väitsid, et PTAst/MEGst valmistatud polüesterstaapelkiudu ja ümbertöödeldud plastpudelitest valmistatud polüesterstaapelkiudu tuleks käsitada kahe eraldi tootena. Väide põhines kasutatava tooraine erinevuses, kuna teatavat liiki polüesterstaapelkiu korral kasutatakse PETd/MEGd, samas kui teist liiki polüesterstaapelkiu korral hoopis ümbertöödeldud plastpudeleid. Selles küsimuses märgiti olulise erinevusena kulu ja müügihinda. Lisaks väideti, et PTAst ja MEGst valmistatud polüesterstaapelkiu ja ümbertöödeldud plastpudelitest valmistatud polüesterstaapelkiu kvaliteedis esineb olulisi erinevusi, mis mõjutavad polüesterstaapelkiu kasutusala ja rakendust.
(55)
PTAst/MEGst valmistatud polüesterstaapelkiud ja ümbertöödeldud plastpudelitest valmistatud polüesterstaapelkiud on tõepoolest kaks eri liiki polüesterstaapelkiudu, mis kuuluvad polüesterstaapelkiu toote määratluse alla. Sellegipoolest on neil kahel tooteliigil samad füüsikalised ja keemilised omadused ning nende lõppkasutusalad on üldiselt samad. Kuigi tunnistatakse, et kõik tooteliigid ei ole vastastikku asendatavad, on eelmiste uurimiste ja praeguse uurimisega tehtud kindlaks, et kõnealused eraldi tooteliigid on vähemalt osaliselt vastastikku asendatavad ja kattuvad. Seepärast seda väidet ei arvestatud.
(56)
Üks eksportiv tootja kordas, et ümbertöödeldud plastpudelitest valmistatud helveste asemel ümbertöödeldud plastpudelite kasutamisel järgitakse teistsugust tootmisprotsessi ja et tegu on eraldi toorainega. Sama isik lisas ka, et ümbertöödeldud plastpudelitest valmistatud polüesterstaapelkiuga seotud kulu on väiksem ning selle müügihind ja kvaliteet on oluliselt madalamad kui tavalise polüesterstaapelkiu korral. Komisjon on endiselt seisukohal, et nii ümbertöödeldud plastpudelid kui ka ümbertöödeldud plastpudelitest valmistatud helbed on sisuliselt sama tooraine. Plasthelvestega võrreldes lisanduvad plastpudelite kasutamise korral järgmised tootmisetapid: pudelite sortimine ja pesemine ning seejärel pudelite purustamine helvesteks. Kõik edasised tootmisetapid on samad. Lisaks on lõpptootel samad omadused, arvestades et ühe toote kontrollnumbri alla kuuluval tootel võib olla eri kvaliteediklasse. Seega on toote kontrollnumbri raames arvestatud ka eri kvaliteediklassidest tuleneva hinnaerinevusega (kui see esineb). Seetõttu ei võetud väidet arvesse.
2.3.2. Tavapärane polüesterstaapelkiud ja erikasutusega polüesterstaapelkiud
(57)
Üks valitsusasutus ja neli eksportivat tootjat väitsid, et tavapärast polüesterstaapelkiudu ja erikasutusega polüesterstaapelkiudu tuleks käsitada tootmiskulu, müügihinna ja kasutusala erinevuste tõttu eri toodetena. Lisaks väideti, et liidu tootmisharus keskendutakse erikasutusega polüesterstaapelkiule kui polüesterstaapelkiu põhiliigile, samas kui asjaomased riigid tarnivad peamiselt tavapärast polüesterstaapelkiudu.
(58)
Põhjenduses 57 kirjeldatud väite esitanud valitsusasutus ja neli eksportivat tootjat ei esitanud erikasutusega polüesterstaapelkiu määratlust.
(59)
Valimisse kaasatud liidu tootjate määratluse kohaselt hõlmab erikasutusega polüesterstaapelkiud polüesterstaapelkiudu, mis on valmistatud polüestri ja polüetüleeni kombinatsioonist kasutamiseks hügieenitoodetes, värvitud polüesterstaapelkiudu, konkreetse tugevusega polüesterstaapelkiudu, tule levikut aeglustavat polüesterstaapelkiudu, tehniliseks kasutamiseks ette nähtud polüesterstaapelkiudu (nt geotekstiilid ja lausriie ehituses kasutamiseks), koostöös kliendiga erirakenduse jaoks määratletavat, välja töötatavat ja kohandatavat polüesterstaapelkiudu ning autotööstuses kasutatavat polüesterstaapelkiudu (eriti auto nähtav vooderdus peab olema ühtlase värviga).
(60)
Tavapärane polüesterstaapelkiud hõlmab valimisse kaasatud liidu tootjate kohaselt sellist polüesterstaapelkiudu, mille tehnilised kirjeldused on väga paindlikud.
(61)
Erikasutusega polüesterstaapelkiu ja tavapärase polüesterstaapelkiu kohta väljapakutud määratluse kohaselt on neil kahel tooteliigil samad füüsikalised, tehnilised ja keemilised põhiomadused. Asjaolu, et saadaval on eri liiki, sorti või eri kvaliteediga polüesterstaapelkiudu, ei välista selle käsitamist ühe tootena. Tavapärasel polüesterstaapelkiul tundub olevat rohkem võimalikke kasutusalasid kui erikasutusega polüesterstaapelkiul, kuid need erinevused ei olnud piisavad, et liigitada need kaheks eraldi tooteks. Kuigi polüesterstaapelkiu liikidel on erinevad omadused vastavalt nende konkreetsele eesmärgile, on nende füüsikalised põhiomadused ning peamised rakendus- ja kasutusalad samad.
(62)
Lisaks tuleb selgitada, et uurimisperioodil ei olnud erikasutusega polüesterstaapelkiud liidu tootjate toodetud polüesterstaapelkiu põhiliik. Keskmiselt moodustas see valimisse kaasatud liidu tootjate toodetud kõigist polüesterstaapelkiu liikidest 40 %, kui kasutada nende enda määratlust tavapärase polüesterstaapelkiu ja erikasutusega polüesterstaapelkiu kohta.
(63)
Pärast avalikustamist teatas üks eksportiv tootja taas, et erikasutusega polüesterstaapelkiud ja tavapärane polüesterstaapelkiud ei ole samasugused tooted ja seega ei saa neid koos uurida. Sama isik märkis, et erikasutusega polüesterstaapelkiu ja tavapärase polüesterstaapelkiu puhul erinevad lõppkasutus, tootmiskulu ja müügihind. Seetõttu arvas see eksportiv tootja, et komisjon oleks pidanud uurima erikasutusega polüesterstaapelkiu ja tavapärase polüesterstaapelkiu erinevusi seoses kulu ja müügihinnaga. Ta märkis, et ei ole selge, kuidas on uurimisaluse toote tootmiskulu ja müügihind kindlaks määratud, ning palus komisjonil vaadata turuhinnast madalama hinnaga müümise analüüs läbi pärast tavapärase polüesterstaapelkiu ja erikasutusega polüesterstaapelkiu andmete lahutamist.
(64)
Komisjon kinnitab, et polüesterstaapelkiudu müüakse eraldi tooteliikidena ketruseks või lausmaterjalist toodete valmistamiseks. Näiteks võib polüesterstaapelkiul olla mono- või bikomponentne koostis ning erinevad näitajad, nagu denjee/detsideks, tugevus, läige, kvaliteediklass jne. Sellised näitajad olid esitatud toote kontrollnumbris, mille kohta ei saanud komisjon ühtegi märkust. Tunnistatakse, et tavapärane ja erikasutusega polüesterstaapelkiud ei ole kõikidel võimalikel kasutusaladel vastastikku asendatavad, kuid nad on osaliselt vastastikku asendatavad ja nende kasutusalad osaliselt kattuvad. Nagu on kirjeldatud põhjenduses 61 ja tehtud kindlaks varasemate samasugust toodet käsitlenud menetlustega, on nende tooteliikide füüsikalised ja keemilised omadused ning lõppkasutusalad üldiselt samad. Kõik liigid põhinevad samadel toorainetel (PTA/MEG või ümbertöödeldud polüetüleentereftalaat), mis moodustavad üle 60 % tootmiskulust. Kiu teatavate kindlate omaduste tagamiseks saab kasutada lisandeid või lisakoostisosi. Toote kontrollnumber hõlmab tooraine päritolu ja muid elemente, mis võivad mõjutada tootmiskulu ja müügihinda. Tavapärase polüesterstaapelkiu ja erikasutusega polüesterstaapelkiu tootmisprotsess siiski oluliselt ei erine. See on ilmne ka valimisse kaasatud liidu tootjate puhul, kuna ükski neist ei tootnud üksnes tavapärast polüesterstaapelkiudu või üksnes erikasutusega polüesterstaapelkiudu. Lisaks ei tundu erikasutusega polüesterstaapelkiu jaoks olevat järjekindlat ja ühiselt kokkulepitud määratlust. Nagu on kirjeldatud põhjenduses 59, peab osa liidu tootjaid näiteks hügieenitoodete tööstuses kasutatavat polüesterstaapelkiudu erikasutusega liigiks. Seevastu on paljud kasutajad ja kasutajate ühendused märkinud, et hügieenitoodete tööstuses - näiteks niiskete salvrätikute tootmisel - kasutatav polüesterstaapelkiud on tavapärast liiki, kuigi eelistatavalt ei tohiks see tervist ja ohutust silmas pidades olla ümbertöödeldud toorainest. Lisaks peab osa liidu tootjaid kliendi erinõuetele vastavat polüesterstaapelkiudu (mis on näiteks konkreetset värvi) erikasutusega polüesterstaapelkiuks, kuigi sellist liiki polüesterstaapelkiu korral võidakse kasutada täpselt sama tootmisprotsessi, mida kasutatakse mis tahes muu (tavapärase) tooteliigi korral. Seega ei saanud komisjon tugineda tavapärase ja erikasutusega polüesterstaapelkiu seose omavolilisele määratlusele ning seetõttu ei võetud seda väidet arvesse.
2.3.3. Muud väited toote määratluse kohta
(65)
Üks kasutaja ja kasutajate ühendus väitsid, et Hiinast imporditud polüesterstaapelkiud on kõrgema kvaliteediga kui liidus toodetud polüesterstaapelkiud. Ühe esitatud väite kohaselt ei sisalda Hiina Rahvavabariigist pärit polüesterstaapelkiud kõvasid polümeeritükke. Teine väide käsitles Hiina polüesterstaapelkiu heledust, samas kui liidus toodetud polüesterstaapelkiud pidi väidetavalt sisaldama halle varjundeid, kuna enamik liidu polüesterstaapelkiust toodetakse ümbertöödeldud plastpudelitest.
(66)
Esimese väite kohta, mille kohaselt on liidus toodetud polüesterstaapelkius kõvasid polümeeritükke, ei esitatud tõendeid. Lisaks on teiste kasutajate esitatud teabes ja küsimustikele esitatud vastustes väidetud vastupidist (on väidetud, et liidus toodetud polüesterstaapelkiud on tavaliselt kõrgema kvaliteediga kui asjaomastes riikides toodetud polüesterstaapelkiud).
(67)
Teise väite puhul, mis käsitles heledust, kinnitab uurimise käigus esitatud teave, et PTAst/MEGst valmistatud polüesterstaapelkiud on tavaliselt heledam kui ümbertöödeldud plastpudelitest valmistatud polüesterstaapelkiud (kui tootmise käigus ei lisata värvaineid või valgendeid). Sellegipoolest on mõlemat liiki polüesterstaapelkiul samad füüsikalised ja keemilised omadused ning nende lõppkasutusalad on üldiselt samad. Lisaks tuleb märkida, et kahju arvutamisel võeti ühe tegurina arvesse peamist toorainet. See tähendab, et ümbertöödeldud plastpudelitest valmistatud imporditud polüesterstaapelkiudu võrreldi üksnes sellise liidus toodetud polüesterstaapelkiuga, mis oli valmistatud ümbertöödeldud plastpudelitest. Samuti võrreldi PTAst ja MEGst valmistatud imporditud polüesterstaapelkiudu üksnes sellise liidus toodetud polüesterstaapelkiuga, mis oli valmistatud PTAst ja MEGst.
(68)
Ühe kasutajate ühenduse, eksportiva tootja ja valitsusasutuse väite kohaselt nõuavad allkasutajad tihti, et tooteid valmistataks asjaomastest riikidest (eriti Hiinast) pärit polüesterstaapelkiust.
(69)
Selle väite kinnitamiseks ei esitatud ühtegi tõendit ega selgitatud täpsemalt põhjuseid, miks nõutakse asjaomasest kolmest riigist pärit polüesterstaapelkiu kasutamist (kui allkasutajad tõepoolest selliseid nõudmisi esitavad).
(70)
Kasutajate ühendus väitis konkreetsemalt, et eriti liidu autotööstus lubab kasutada üksnes Hiina päritolu polüesterstaapelkiudu.
(71)
Seda väidet ei suudetud aga tõendada ega näidata, et liidu tootjate toodetud polüesterstaapelkiudu ei saa liidu autotööstuses kasutada. Lisaks on kontrollitud andmed näidanud, et liidu tootjad müüvad olulistes kogustes polüesterstaapelkiudu ka liidu autotööstusele, mis osutab vastupidisele.
(72)
Üks eksportiv tootja väitis, et tema valmistatud polüesterstaapelkiud ja liidu tootjate valmistatud polüesterstaapelkiud on eraldi tooted, kuigi mõlemaid toodetakse ümbertöödeldud plastpudelitest. Selle eksportiva tootja kohaselt valmistab tema polüesterstaapelkiudu (peamiselt) ümbertöödeldud plastpudelitest (mitte helvestest), kasutades teistsugust tootmisprotsessi ja seega teistsugust toorainet kui polüesterstaapelkiu tootjad, kes kasutavad ümbertöödeldud plastpudelitest valmistatud helbeid.
(73)
Seda väidet ei võetud samuti arvesse, kuna plastpudelid ja plasthelbed (ehk helvesteks purustatud plastpudelid) on sisuliselt sama tooraine, kuigi nende vorm on erinev.
2.3.4. Järeldus
(74)
Seega järeldati, et kõigil uurimisega hõlmatud polüesterstaapelkiu liikidel on samad füüsikalised, tehnilised ja keemilised põhiomadused ning nende lõppkasutusalad on üldiselt samad.
3. SUBSIDEERIMINE
3.1. HIINA
3.1.1. Üldosa
(75)
Kaebuses esitatud teabe ja komisjoni küsimustikule saadud vastuste põhjal uuriti järgmisi kavasid, mis väidetavalt hõlmasid Hiina valitsusasutuste antud subsiidiume.
A.
Riigile kuuluvate pankade sooduslaenud polüesterstaapelkiu tootjatele ning valitsuse määratud kohustused erapankadele ja nende suunamine.
B.
Valitsuselt kaupade ja teenuste saamine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest ning valitsuse määratud kohustused eratarnijatele ja nende suunamine:
-
valitsusepoolsed PTA ja MEG tarned tegelikust maksumusest väiksema tasu eest;
-
maa ja maakasutusõiguse saamine valitsuselt tegelikust maksumusest väiksema tasu eest;
-
valitsusepoolsed elektritarned;
-
odavate veetarnete kava.
C.
Tekstiilisektori arendustoetused ja intressitoetused
-
erifond „Go Global”;
-
põllumajanduse, kerge- ja tekstiilitööstuse kaubanduse edendamise fond.
D.
Otsesed maksuvabastus- ja maksuvähenduskavad
-
välismaiste (investeerimis)ettevõtete tulumaksuvabastused;
-
dividendide tulumaksuvabastused nõuetele vastavate residendist ettevõtete puhul;
-
tulumaksuvähendused tunnustatud kõrgtehnoloogilistele või uue tehnoloogia ettevõtetele;
-
tulumaksuvähendused erimajanduspiirkondades;
-
tulumaksuvähendused ekspordile suunatud ettevõtetele;
-
kuni 40 % maksukrediit kodumaal toodetud seadmete ostmisel.
E.
Kaudsed maksu- ja imporditollimaksude kavad
-
käibemaksuvabastused ja imporditollimaksude vähendamine imporditud seadmete kasutamise eest;
-
välisinvesteeringutel põhinevate äriühingute puhul Hiinast ostetud seadmete käibemaksu vähendamine.
F.
Muud piirkondlikud/provintside kavad
-
maksuvabastused jms Jiangsu provintsi arenduspiirkondades;
-
maksustiimulid Changzhou linnas;
-
soodusrendid Changzhou linnas;
-
ekspordistiimuli kavad Zhejiangi provintsis;
-
tehnoloogilise innovatsiooni toetused Zhejiangi provintsis;
-
maksu- ja tollimaksustiimulid Guangdongi provintsi arenduspiirkondades;
-
ekspordistiimulid Guangdongi provintsis;
-
õigusabikulude hüvitamine Guangdongi provintsis;
-
väliskaubandustegevuse (eri)fondide programm Guangdongi provintsis;
-
laenuintressi subsiidiumid tehnoloogilise innovatsiooni projektide toetamiseks Guangdongi provintsis;
-
soodusmaksumäärad Shanghai provintsi arenduspiirkondades;
-
soodusinfrastruktuur Shanghai provintsis;
-
ekspordile suunatud ettevõtete laenu- ja maksupoliitika Shanghai provintsis.
(76)
Komisjon uuris kõiki kaebuses esitatud väidetavaid kavasid. Iga kava puhul uuriti, kas algmääruse artikli 3 alusel on võimalik kindlaks teha Hiina valitsuse rahalist toetust ja sellest tulenevat kasu valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele. Uurimine näitas, et kõnealusel juhul jääb uuritud kavadest tulenenud võimalik kasu alla algmääruse artikli 14 lõikes 5 (3) sätestatud miinimumkünnise. Seega ei peeta vajalikuks hinnata individuaalsete kavade tasakaalustatavust.
Kavade andmed ja iga äriühingu vastavad kasumäärad on esitatud allpool.
3.1.2. Konkreetsed kavad
Kavad, mida valimisse kuulunud Hiina eksportivad tootjad uurimisperioodil ei kasutanud
(77)
Leiti, et valimisse kuulunud Hiina eksportivad tootjad/eksportivate tootjate rühmad ei kasutanud uurimisperioodil järgmisi kavasid ning seega ei saanud teha kindlaks tulenenud kasu:
-
PTA ja MEG tarnimine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest;
-
valitsuse korraldatud elektritarned tegelikust maksumusest väiksema tasu eest;
-
valitsuse korraldatud veetarned tegelikust maksumusest väiksema tasu eest;
-
erifond „Go Global”;
-
põllumajanduse, kerge- ja tekstiilitööstuse kaubanduse edendamise fond;
-
välismaiste (investeerimis)ettevõtete tulumaksuvabastused;
-
tulumaksuvähendused tunnustatud kõrgtehnoloogilistele või uue tehnoloogia ettevõtetele;
-
tulumaksuvähendused erimajanduspiirkondades;
-
tulumaksuvähendused ekspordile suunatud ettevõtetele;
-
kuni 40 % maksukrediit kodumaal toodetud seadmete ostmisel;
-
muud piirkondlikud/provintside kavad.
(78)
PTA ja MEG tegelikust maksumusest väiksema tasu eest tarnimise kohta väideti kaebuses, et Hiina valitsusele kuuluvad teatavad varustavad tööstusharud ja lähtematerjalid, mistõttu saab ta tarnida soodsa hinnaga sisendit polüesterstaapelkiu tootjatele, st PTAd ja MEGd. Selle alusel saavad polüesterstaapelkiu tootjad tasakaalustatavaid subsiidiume riigile kuuluvatelt ettevõtetelt avalikus sektoris toodetud PTA ja MEG ostmisega turuhinnast odavama hinna eest ja seega tegelikust maksumusest soodsama tasu eest.
(79)
Uurimisega tehti aga kindlaks, et Hiina polüesterstaapelkiudu eksportivad tootjad/eksportivate tootjate rühmad impordivad enamiku eksporditava polüesterstaapelkiu tootmiseks kasutatavast PTA ja MEG sisendist seestöötlemissüsteemi raames.
(80)
Seetõttu ei õnnestunud teha kindlaks, et valimisse kaasatud äriühingud oleksid saanud kõnealuse väidetava kava alusel subsiidiume.
(81)
Pärast avalikustamist märkis kaebuse esitaja, et komisjon esitas osalise analüüsi vaid ühe sellise subsiidiumikava kohta, mida valimisse kaasatud Hiina eksportivad tootjad uurimisperioodil ei kasutanud, st PTA/MEG tarnete kohta subsideeritud hinnaga. Selle kava puhul väitis kaebuse esitaja, et viis, kuidas valim oli moodustatud, ja asjaolu, et uurimisse ei olnud kaasatud üht Hiina peamist polüesterstaapelkiu tootjat, mõjutas selle kavaga seotud subsideerimise kindlaksmääramist.
(82)
Nagu on selgitatud põhjendustes 16 ja 18, valis komisjon 23 uurimises koostööd tegeva Hiina eksportiva tootja/eksportivate tootjate rühma seast valimisse viis suurimat eksportivat tootjat/eksportivate tootjate rühma ning valimit peeti tüüpiliseks algmääruse artikli 27 tähenduses. Hiina tootja, kellele kaebuse esitaja osutas ja kes ei olnud valimisse kaasatud, ei eksportinud uurimisperioodil polüesterstaapelkiudu liitu olulistes kogustes. Seetõttu ei mõjutanud selle tootja kaasamata jätmine valimi tüüpilisust ning sellel ei olnud olulist mõju kõnealuse subsiidiumikava kohta tehtud järeldustele.
(83)
Komisjon kinnitab, et kogus teavet ja vastuseid seoses kõigi kaebuses väidetud subsiidiumikavadega, sealhulgas nendega, mida kaebuse esitaja mainis pärast avalikustamist esitatud märkustes, kuid nende kavade kohta leiti, et valimisse kaasatud eksportivad tootjad/eksportivate tootjate rühmad ei olnud neid kasutanud. Põhjenduses 78 esitas komisjon täiendavaid üksikasju PTA/MEG tarnimise kohta tavalisest maksumusest väiksema tasu eest, kuna see subsiidiumikava oli esitatud kaebuses põhiväitena, millega võis olla seotud oluline tasakaalustatav subsiidium.
Kavad, mida valimisse kuulunud Hiina eksportivad tootjad uurimisperioodil kasutasid
3.1.3. Sooduslaenud polüesterstaapelkiu tootmisharule
(84)
Kaebuse esitaja väitis, et polüesterstaapelkiu tootjad said madala (subsideeritud) intressimääraga laene arengupankadelt ja riigile kuuluvatelt kommertspankadelt vastavalt Hiina valitsuse poliitikale anda finantsabi tekstiili- ja keemilise kiu tootmisharu kasvu ning arengu edendamiseks ja toetamiseks.
a) Õiguslik alus
(85)
Sooduslaenud on Hiinas ette nähtud järgmiste õigusnormidega: Hiina Rahvavabariigi kommertspanganduse seadus (edaspidi „pangandusseadus”), Hiina Rahvapanga laenude üldeeskirjad (kehtestatud 28. juunil 1996) ja riiginõukogu otsus nr 40.
b) Subsiidiumisumma arvutamine
(86)
Algmääruse artikli 6 punktis b on sätestatud, et sooduslaenudest saadav kasu tuleks arvutada kui vahe makstud intressisumma ja selle summa vahel, mida äriühing maksaks võrreldava kommertslaenu eest, mida ta võiks turul reaalselt saada. Komisjon tegi kindlaks võrreldavate kommertslaenude võrdlusaluse (võrreldava intressisumma).
(87)
Võrdlusalus määrati Hiina intressimäärade alusel, mida kohandati tavalise tururiski kajastamiseks (st arvestati, et kõigi Hiina äriühingute jaoks määratakse kõrgeim mitteinvesteeringu tüüpi investeeringuklass (Bloombergis BB) ainult võlakirjade puhul ja äriühingute väljastatud võlakirjadelt eeldatavaid asjakohaseid riskipreemiaid kohaldatakse selle reitingu alusel Hiina rahvapanga tavapärase laenuintressimäära suhtes).
(88)
Eksportivate tootjate/eksportivate tootjate rühmade saadud kasu arvutati järgmiselt: aluseks võeti intressimäära erinevus (väljendatud protsendina) ja see korrutati laenusumma tagastamata osaga, st intressidega, mis ei olnud uurimisperioodil veel makstud. Seejärel jaotati see summa koostööd tegevate eksportivate tootjate kogukäibele.
c) Järeldus
(89)
Kavaga saadud kasu jääb vahemikku 0-0,5 %.
3.1.4. Maakasutusõiguse andmine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest
a) Õiguslik alus
(90)
Hiina maakasutusõigusi reguleerivad Hiina Rahvavabariigi maahalduse seadus ja Hiina Rahvavabariigi kinnisvaraõiguse seadus.
b) Rakendamine
(91)
Maahaldusseaduse artikli 2 kohaselt kuulub kogu maa riigile, sest kooskõlas Hiina põhiseaduse ja asjaomaste õigussätetega on maa kollektiivne omanik Hiina rahvas. Maad ei saa müüa, kuid vastavalt seadusele saab anda maakasutusõigust. Riigi ametiasutused võivad õiguse anda pakkumiskutsete, noteeringute või enampakkumiste tulemusena.
c) Uurimise järeldused
(92)
Koostööd teinud eksportivad tootjad/eksportivate tootjate rühmad on esitanud andmeid nende kasutuses oleva maa kohta ja asjaomaseid maakasutusõiguse lepinguid/tunnistusi, kuid Hiina valitsus ei esitanud mingit teavet maakasutusõiguse hindade kohta.
d) Subsiidiumisumma arvutamine
(93)
Võttes arvesse järeldust, et maakasutusõigusega seotud tehinguid Hiinas ei suuna turg, ei ole ilmselt Hiinast võimalik leida üldse mingeid erasektori võrdlusaluseid. Seepärast ei ole kulude või hindade kohandamine Hiinas võimalik. Sellises olukorras järeldatakse, et Hiinas puudub vastav turg ning kooskõlas algmääruse artikli 6 lõike d punktiga ii on põhjendatud välise võrdlusaluse kasutamine saadud kasu suuruse mõõtmiseks. Kuna Hiina valitsus ei esitanud ühtegi ettepanekut välise võrdlusaluse kohta, pidi komisjon asjakohase välise võrdlusaluse kindlaksmääramiseks kasutama kättesaadavaid fakte. Sellega seoses peetakse põhjenduses 94 esitatud põhjustel asjakohaseks kasutada sobiva võrdlusalusena Taiwani omaette tolliterritooriumilt saadud teavet.
(94)
Komisjoni arvates sobivad maa hinnad Taiwanis kõige paremini Hiina nende piirkondade iseloomustamiseks, kus koostööd teinud eksportivad tootjad tegutsevad. Enamik eksportivaid tootjaid asub Hiina idaosas suure elanikkonna tihedusega ja kõrge SKPga (sisemajanduse koguproduktiga) provintsides.
(95)
Tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel lähtutakse subsiidiumi saajate kasust, mille olemasolu uurimisperioodil kindlaks tehti. Subsiidiumi saajate saadud kasu arvutamisel lähtutakse iga äriühingu poolt maakasutusõiguse eest makstud summa ja selle summa vahest, mis oleks tavapäraselt makstud Taiwani võrdlushinna alusel.
(96)
Arvutuste tegemisel kasutas komisjon Taiwani puhul kindlaks tehtud keskmist maa ruutmeetri hinda, mida korrigeeriti vastavalt valuuta odavnemisele ja SKP kasvule alates asjaomaste maakasutusõiguse lepingute alguskuupäevadest. Tööstusmaa hinda käsitlev teave saadi Taiwani majandusministeeriumi tööstuse osakonna veebisaidilt. Taiwani valuuta odavnemise ja SKP kasvu arvutustes võeti aluseks inflatsiooni määr ja SKP kasv elaniku kohta jooksevhindades (USA dollarites) Taiwanil (Rahvusvahelise Valuutafondi 2011. aasta aruande „World Economic Outlook” („Maailmamajanduse väljavaade”) andmed). Kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 3 on subsiidiumisumma (lugeja) jaotatud uurimisperioodile, kasutades maakasutusõiguse tavapärast kasutusaega Hiinas tööstusmaa puhul, st 50 või 70 aastat. See summa on seejärel jagatud valimisse kuulunud eksportivate tootjate kogu müügikäibele uurimisperioodi vältel, sest subsiidium ei sõltu eksporditegevusest ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või veetud koguseid.
e) Järeldus
(97)
Kavaga saadud kasu jääb vahemikku 0,02-0,82 %.
3.1.5. Otsesed maksuvabastus- ja maksuvähenduskavad
3.1.5.1. Dividendide tulumaksuvabastused nõuetele vastavate residendist ettevõtete puhul
a) Õiguslik alus
(98)
Dividendide tulumaksuvabastuse õiguslikud alused on ettevõtte tulumaksu seaduse artiklid 25-26 ja ettevõtte tulumaksu seaduse rakenduseeskirjade artikkel 83.
b) Rakendamine
(99)
See kava seisneb maksusoodustustes Hiina residentidest ettevõtetele, kes on teiste Hiina residentidest ettevõtete aktsionärid, maksuvabastustena teatavatest dividendidest saadud tulude, boonuste ning muude omakapitaliinvesteeringute pealt residentidest emaettevõtetele.
c) Uurimise järeldused
(100)
Kahe valimisse kaasatud eksportiva tootja/eksportivate tootjate rühma tulumaksudeklaratsioonides on esitatud tulumaksust vabastatud summa. See summa on kirjendatud abikõlblike residentide ja ettevõtete dividendidena, boonustena ja muu omakapitalilt saadud tuluna kooskõlas tulude deklareerimise tingimuste 5. lisaga (iga-aastane maksusoodustuste deklaratsioon). Vaatlusalused äriühingud ei maksnud neilt summadelt tulumaksu.
d) Subsiidiumisumma arvutamine
(101)
Tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel lähtutakse subsiidiumi saajate kasust, mille olemasolu uurimisperioodil kindlaks tehti. Subsiidiumi saajate saadud kasuks peetakse tasumisele kuuluvate kõigi maksude summat, mille hulka on arvestatud teistelt Hiina residentidest ettevõtetelt saadud dividenditulu ja millest on maha arvatud summa, mis dividendide maksuvabastuse kohaselt tegelikult maksti. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 on see subsiidiumisumma (lugeja) jaotatud koostööd tegevate eksportivate tootjate äriühingute kogu müügikäibe ulatuses uurimisperioodi vältel, sest subsiidium ei ole seotud eksporditegevusega ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või veetud koguseid.
e) Järeldus
(102)
Kavaga saadud kasu jääb vahemikku 0-0,06 %.
3.1.6. Kaudsed maksu- ja imporditollimaksude kavad
3.1.6.1. Käibemaksuvabastused ja imporditollimaksude vähendamine imporditud seadmete kasutamise eest
a) Õiguslik alus
(103)
Kava õiguslik alus on riiginõukogu ringkiri Guo Fa nr 37/1997 imporditud seadmete maksustamise põhimõtete kohandamise kohta; rahandusministeeriumi, kesktolliameti ja riikliku maksuameti teatis nr 43 (2008); riikliku arengu- ja reformikomisjoni 22. veebruari 2006. aasta märgukiri nr 316 (2006) riigi või välisinvestorite rahastatavate ja riigi soodustatavate projektide kinnituskirjade menetlemisega seotud oluliste küsimuste kohta ning välisinvesteeringutel põhinevate ettevõtete või kohalike ettevõtete imporditavate tollimaksuvabastuseta kaupade kataloog (2008).
b) Rakendamine
(104)
Selle kava raames pakutakse välisinvesteeringutel põhinevatele ettevõtetele või kohalikele ettevõtetele vabastust käibemaksust ja imporditollimaksust nende tootmises kasutamiseks mõeldud oluliste seadmete impordi korral. Vabastuse saamiseks ei tohi vastavad seadmed olla mitterahastamiskõlblike seadmete loetelus ning vabastust taotlev ettevõte peab hankima Hiina riigiasutuste või riikliku arengu- ja reformikomisjoni väljastatava riiklikult soodustatud projekti sertifikaadi kooskõlas asjakohaste investeeringuid, makse ja tollimakse käsitlevate õigusaktidega.
c) Uurimise järeldused
(105)
Neli valimisse kaasatud eksportivat tootjat/eksportivate tootjate rühma teatas imporditud seadmete käibemaksu- ja imporditollimaksuvabastusest.
d) Subsiidiumisumma arvutamine
(106)
Tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel lähtutakse subsiidiumi saajate kasust, mille olemasolu uurimisperioodil kindlaks tehti. Subsiidiumi saajate saadud kasuks peetakse imporditud seadmete käibemaksu ja tollimaksu vabastuse summat. Saadud kasu amortiseeriti tavapärast raamatupidamisarvestust kasutades vastavalt seadmete elueale. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 on see subsiidiumisumma (lugeja) jaotatud koostööd tegevate eksportivate tootjate äriühingute kogu müügikäibe ulatuses uurimisperioodi vältel, sest subsiidium ei ole seotud eksporditegevusega ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või veetud koguseid.
e) Järeldus
(107)
Kavaga saadud kasu jääb vahemikku 0-0,45 %.
3.1.6.2. Välisinvesteeringutel põhinevate ettevõtete puhul Hiinast ostetud seadmete käibemaksu vähendamine
a) Õiguslik alus
(108)
Selle kava õiguslik alus on riikliku maksuameti 20. septembri 1999. aasta ringkiri nr 171, 199 esialgsete meetmete tühistamise kohta seoses oma riigis valmistatud seadmete soetamisel välisinvesteeringutel põhinevate ettevõtete tasutud maksude tagastuste haldamisega; rahandusministeeriumi dokument nr 176 (2008): rahandusministeeriumi ja riikliku maksuameti märgukiri Hiinas valmistatud seadmete soetamisel tasutud maksude välisinvestorite rahastatud ettevõtetele tagastamise poliitika rakendamise lõpetamise kohta.
b) Rakendamine
(109)
Selle kava raames võimaldatakse välisinvesteeringutel põhinevatele ettevõtetele soodustusi kodumaal valmistatud seadmete soetamisel tasutud käibemaksu tagastamise kujul. Need seadmed ei tohi olla kantud selliste kaupade kataloogi, mille suhtes maksuvabastust ei kohaldata, ning seadmete väärtus ei tohi ületada välisinvesteeringutel põhinevate ettevõtete suhtes kohaldatavat koguinvesteeringute piirmäära vastavalt oma riigis toodetud seadmete soetamise suhtes rakendatavatele katselistele haldusmeetmetele.
c) Uurimise järeldused
(110)
Kaks valimisse kaasatud eksportivat tootjat/eksportivate tootjate rühma esitas kava kohta üksikasjaliku teabe, sealhulgas saadud kasu summa.
d) Subsiidiumisumma arvutamine
(111)
Tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel lähtutakse subsiidiumi saajate kasust, mille olemasolu uurimisperioodil kindlaks tehti. Subsiidiumi saaja saadud kasuks peetakse kodumaal valmistatud seadmete soetamisel tasutud käibemaksu tagastuse summat. Saadud kasu amortiseeriti vastavalt seadmete elueale kooskõlas tootmisharu tavapraktikaga.
e) Järeldus
(112)
Kavaga saadud kasu jääb vahemikku 0-0,01 %.
3.1.7. Muud piirkondlikud/provintside kavad
(113)
Uurimine kinnitas, et valimisse kaasatud äriühingud põhjenduses 75 nimetatud kavade raames uurimisperioodi jooksul kasu ei saanud.
3.1.8. Subsiidiumisumma
(114)
Subsiidiumivastase algmääruse kohaselt arvutatud subsiidiumide summa jääb väärtuselt Hiina eksportivate tootjate puhul vahemikku 0,76-1,77 %.
(115)
Pärast avalikustamist väitis kaebuse esitaja, et ei olnud selge, kuidas komisjon arvutas subsiidiumi kogumarginaali vahemiku. Valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate/eksportivate tootjate rühma kõigi subsiidiumide väärtuseline vahemik, mis on esitatud põhjenduses 114, näitab väikseimat ja suurimat subsiidiumi kogumarginaali viie valimisse kaasatud Hiina eksportiva tootja/eksportivate tootjate rühma puhul.
3.1.9. Järeldus Hiina kohta
(116)
Arvestades, et Hiina eksportivatele tootjatele antud tasakaalustatavate subsiidiumide summad on minimaalsed, ei tuleks Hiinast pärit polüesterstaapelkiu impordi suhtes meetmeid kehtestada. Järeldatakse, et uurimine seoses Hiina Rahvavabariigist pärit impordiga tuleks kooskõlas algmääruse artikli 14 lõikega 3 lõpetada.
3.2. INDIA
3.2.1. Üldosa
(117)
Kaebuses esitatud teabe ja komisjoni küsimustikule saadud vastuste põhjal uuriti järgmisi kavasid, mis väidetavalt hõlmasid India valitsusasutuste antud subsiidiume:
1)
sihtturgude kava;
2)
sihttoodete kava;
3)
eellubade kava;
4)
tollimaksu tagastamise kava;
5)
kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava;
6)
maksu- ja tollimaksuvabastused ja -vähendused erimajandustsoonides/ekspordisuunitlusega üksustele;
7)
ekspordikrediidi kava;
8)
tulumaksuvabastuse kava;
9)
ekspordi edendamise toetuskava;
10)
tollimaksuvaba impordi lubade kava;
11)
turgude arendamise abikava ja laenugarantiid;
12)
Gujarāti valitsuse kapitaliinvesteeringute sooduskava;
13)
Gujarāti müügimaksuvabastuse kava ja elektrimaksust vabastamise kava;
14)
Lääne-Bengali subsiidiumikavad - stiimulid ja maksusoodustused, sh toetused ja müügimaksuvabastus;
15)
Mahārāshtra ergutussüsteem, sealhulgas Mahārāshtra elektrimaksust vabastamise kava ja tööstuse edendamise subsiidium.
Subsiidiumikavad, mida uuritud India eksportivad tootjad uurimisperioodil kasutasid
(118)
Uurimisega tehti kindlaks, et uurimisperioodil said kontrollitud eksportivad tootjad kasu järgmiste kavade raames:
1)
sihtturgude kava
2)
sihttoodete kava
3)
tollimaksu tagastamise kava
4)
eellubade kava
5)
tollimaksuvaba impordi lubade kava
6)
kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava
7)
Mahārāshtra ergutussüsteem
(119)
Põhjenduse 118 punktides 1, 2, 4, 5 ja 6 nimetatud kavad põhinevad väliskaubanduse (arendamise ja reguleerimise) 1992. aasta seadusel (nr 22, 1992), mis jõustus 7. augustil 1992 (edaspidi „väliskaubandusseadus”). Väliskaubandusseadus lubab India valitsusel välja anda teatisi ekspordi- ja impordipoliitika kohta. Need on kokku võetud väliskaubanduspoliitika dokumentides, mida kaubandusministeerium annab välja iga viie aasta tagant ja ajakohastab regulaarselt. Käesoleva uurimisega seotud uurimisperioodi jaoks oluline väliskaubanduspoliitika dokument on väliskaubanduspoliitika kava aastateks 2009-2014 (edaspidi „väliskaubanduspoliitika kava 2009-2014”). Lisaks sellele on India valitsus sätestanud väliskaubanduspoliitika kava 2009-2014 reguleeriva korra menetlusjuhendi I köites (edaspidi „HOP 2009-2014 I köide”). Menetlusjuhendit ajakohastatakse samuti korrapäraselt.
(120)
Põhjenduse 118 punktis 3 osutatud tollimaksu tagastamise kava põhineb 1962. aasta tolliseaduse jaol 75, 1944. aasta keskse aktsiisiseaduse jaol 37, 1994. aasta rahandusseaduse jagudel 93 A ja 94 ning 1995. aasta tollimaksu, keskse aktsiisimaksu ja teenusemaksu tagastamise eeskirjadel. Tagastamismäärad avaldatakse regulaarselt.
(121)
Punktis 7 osutatud Mahārāshtra ergutussüsteemi kava põhineb Mahārāshtra valitsuse 2007. aasta ergutussüsteemil (30. märtsi 2007. aasta resolutsioonid nr PSI-1707/(CR-50)/IND-8).
3.2.2. Sihtturgude kava
a) Õiguslik alus
Sihtturgude kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud väliskaubanduspoliitika kava 2009-2014 punktis 3.14 ja HOP 2009-2014 I köite punktis 3.8.
b) Kõlblikkuskriteeriumid
(122)
Selle kava raames saavad toetust taotleda kõik tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad.
c) Rakendamine
(123)
Selle kava alusel on õigus saada tollimaksukrediiti 3 % ulatuses FOB-väärtusest kõikide toodete, sealhulgas polüesterstaapelkiu ekspordi puhul riikidesse, mis on esitatud HOP 2009-2014 I köite lisa 37C tabelites 1 ja 2. Alates 1. aprillist 2011 on õigus taotleda tollimaksukrediiti 4 % ulatuses FOB-väärtusest kõikide toodete ekspordi puhul riikidesse, mis on märgitud lisa 37C tabelis 3 (sihtturgude kava). Selle kava raamidesse ei kuulu teatavat tüüpi eksporditegevus, näiteks imporditud või transiitkauba eksport, ekspordiga samaväärsed toimingud, teenuste eksport ja erimajandustsoonides tegutsevate või ekspordiga tegelevate üksuste ekspordikäive. Samuti ei kuulu selle kava alla teatavat tüüpi kaubad, nagu teemandid, väärismetallid, maagid, teravili, suhkur ja naftasaadused.
(124)
Sihtturgude kava raames antav tollimaksukrediit on vabalt ülekantav ja kehtib 24 kuu jooksul alates asjakohase krediidisertifikaadi väljastamise kuupäevast. Seda krediiti võib kasutada mis tahes sisendite või kauba, sealhulgas kapitalikaupade järgneva impordi tollimaksude tasumiseks.
(125)
Krediidisertifikaat väljastatakse pärast ekspordi toimumist või kauba lähetamist punktis, mille kaudu eksport toimus. Kui kaebuse esitaja esitab ametiasutustele koopiad kõigist asjakohastest ekspordidokumentidest (nt eksporditellimus, faktuurarved, saatearved, panga sertifikaadid), ei ole India valitsusel enam tollimaksukrediidi andmise üle otsustusõigust.
(126)
Seda kava kasutas uurimisperioodil neli kontrollitud eksportivat tootjat.
(127)
Pärast avalikustamist väitis kolm valimisse kaasatud India eksportivat tootjat, et kuigi neil oli õigus soodustust saada, ei olnud nad seda seoses eksportmüügiga liitu üldse taotlenud, ning seega ei saa teha järeldust kasu olemasolu kohta. Lisaks väitsid nad, et sihtturgude kava on geograafiliselt seotud liitu mittekuuluvate riikidega ja seega ei saa liit seda tasakaalustada. Selles küsimuses kinnitasid kontrollkäigud, et sihtturgude kavaga saadud kasu oli seotud ekspordiga kolmandatesse riikidesse, kuna kava on peamiselt seotud ekspordiga kolmandatesse riikidesse. Kõnealused eksportivad tootjad ei suutnud siiski vaidlustada ei kava rakendamist, mida on kirjeldatud põhjendustes 123-125, ega asjaolu, et sihtturgude kava alusel saadud soodustust saab kasutada vaatlusaluse toote jaoks, täpsemalt seda, et sihtturgude kava alusel saadud tollimaksukrediit on vabalt ülekantav ja seda saab kasutada mis tahes sisendi või kauba, sealhulgas kapitalikauba edasise impordi tollimaksude tasumiseks. Eelkõige ei suutnud nad vaidlustada asjaolu, et tingimustele vastavatesse kolmandatesse riikidesse toimuva ekspordi puhul sihtturgude kava alusel saadud tollimaksukrediiti saab kasutada liitu eksporditud vaatlusaluses tootes kasutatud sisendite imporditollimaksude tasumiseks.
(128)
Lisaks kajastatakse kõnealust soodustust äriühingu raamatupidamisaruannetes tekkepõhiselt eksporditehingu toimumise kuupäeval, mis näitab, et õigus soodustusele saadakse eksporditehingu ajal ning ei ole kahtlust, et saadud tollimaksukrediiti kasutatakse hiljem. Seetõttu ei võetud seda väidet arvesse.
d) Järeldus sihtturgude kava kohta
(129)
Sihtturgude kava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. Sihtturgude kava raames antav tollimaksukrediit on India valitsuse antav rahaline toetus, kuna krediiti kasutatakse lõpuks imporditollimaksude korvamiseks ning seetõttu laekub India valitsusele vähem tollimaksu kui ta saama peaks. Lisaks on sihtturgude kava raames antav tollimaksukrediit kasulik eksportijale, kuna suurendab tema likviidsust.
(130)
Lisaks sõltub sihtturgude kava juriidiliselt eksporditegevusest ja seepärast peetakse seda konkreetseks ja tasakaalustatavaks vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktile a.
(131)
Kõnealust kava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks ega asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) sätestatud rangetele eeskirjadele. Eksportija ei ole tegelikult kohustatud tollimaksuvabalt imporditud kaupa tootmisprotsessis tarbima ning krediidisumma arvutamise aluseks ei ole tegelikult tarbitud sisendid. Lisaks ei ole olemas süsteemi või menetluskorda, mis kinnitaks, millist sisendit eksporditud kaupade tootmisprotsessis kasutatakse või kas on esinenud imporditollimaksude ülemäärast maksmist algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses. Eksportijal on õigus saada sihtturgude kava alusel toetust sõltumata sellest, kas ta üldse impordib sisendeid. Toetuse saamiseks piisab, kui eksportija lihtsalt ekspordib kaupu, tõendamata sisendmaterjalide importimist. Seega on sihtturgude kava alusel õigus abi saada isegi eksportijatel, kes hangivad kõik sisendid kodumaalt ega impordi sisendina kasutatavaid kaupu. Veelgi enam, eksportija võib kasutada sihtturgude kava raames antavat tollimaksukrediiti kapitalikaupade importimiseks, kuigi kapitalikaupade suhtes ei kohaldata selliseid lubatavaid tollimaksu tagastussüsteeme, nagu on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, kuna neid ei tarbita eksporditavate toodete tootmiseks.
e) Subsiidiumisumma arvutamine
(132)
Tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel lähtuti subsiidiumi saaja kasust, mille olemasolu uurimisperioodil kindlaks tehti ning mille koostööd teinud eksportiv tootja kirjendas eksporditehingu hetkel tekkepõhise sissetulekuna. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 jaotatakse see subsiidiumisumma (lugeja) kogu uurimisperioodi ekspordikäibele (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud või veetud koguste alusel.
(133)
Uurimisperioodil olid vaatlusaluse nelja äriühingu puhul kõnealuse kavaga seoses kindlaks tehtud subsiidiumimäärad vastavalt 0,15 %, 0,19 %, 0,42 %, 0,63 %.
3.2.3. Sihttoodete kava
a) Õiguslik alus
(134)
Kava üksikasjalik kirjeldus sisaldub väliskaubanduspoliitika kava 2009-2014 punktides 3.15-3.17 ja HOP 2009-2014 I köite punktides 3.9-3.11.
b) Kõlblikkuskriteeriumid
(135)
Väliskaubanduspoliitika kava 2009-2014 punkti 3.15.2 kohaselt on selle kava alusel toetuskõlblikud HOP 2009-2014 I köite lisas 37D nimetatud toodete eksportijad.
c) Rakendamine
(136)
Kõik HOP 2009-2014 I köite lisas 37D loetletud toodete eksportijad saavad taotleda sihttoodete kava alusel tollimaksukrediiti, mis vastab 2 protsendile või 5 protsendile ekspordi FOB-väärtusest. Vaatlusalune toode on loetletud lisa 37D tabelis 1 ja sellega seoses on õigus 2-protsendilisele tollimaksukrediidile.
(137)
Sihttoodete kava on ekspordijärgne kava, st et olla toetuskõlblik selle kava alusel, peab äriühing eksportima. Äriühing esitab asjaomasele asutusele elektroonilisel teel taotluse ning järgmiste dokumentide koopiad: eksporditellimus ja -arve, panga kinnitus taotluse esitamise lõivu maksmise kohta, saatearved ja panga kinnitus (Bank Realization Certificate) makse saamise kohta või sertifikaat (Inward Remittance Certificate) välismaalt Indiasse tehtud ülekande kohta juhul, kui ei ole kasutatud vahendajaid. Juhul kui originaalsaatearve ja/või panga kinnitus on esitatud toetuste taotlemiseks mõne muu kava alusel, võib äriühing esitada enda kinnitatud koopiad, millele on märgitud asjaomane asutus, kellele originaaldokumendid on esitatud. Sihttoodete kava kohase krediidi saamiseks elektrooniliselt esitatud taotlus võib hõlmata kuni 50 saatearvet.
(138)
Leiti, et vastavalt India raamatupidamisstandarditele saab sihtoodete kava kohast krediiti kajastada pärast ekspordikohustuse täitmist tekkepõhiselt sissetulekuna raamatupidamisaruannetes. Sellist krediiti võib kasutada tollimaksude tasumiseks ükskõik milliste kaupade järgneval importimisel, välja arvatud kapitalikaubad ja impordipiiranguga kaubad. Kõnealuse krediidi alusel imporditud kaupu võib müüa omamaisel turul (kus nende suhtes kohaldatakse müügimaksu) või kasutada muul viisil. Sihtoodete kava kohane krediit on vabalt ülekantav ja kehtib 24 kuud alates väljastamise kuupäevast.
(139)
Seda kava kasutasid uurimisperioodil kõik viis kontrollitud eksportivat tootjat.
(140)
Pärast avalikustamist väitis kolm valimisse kaasatud India eksportivat tootjat, et kuigi neil oli õigus soodustust saada, ei olnud nad seda vähemalt teatud eksportmüügi puhul taotlenud, ning seega ei saa teha järeldust kasu olemasolu kohta. Kõnealused eksportivad tootjad ei suutnud siiski vaidlustada ei kava rakendamist, mida on kirjeldatud põhjendustes 123-125, ega asjaolu, et sihttoodete kava alusel saadud soodustust saab kasutada vaatlusaluse toote jaoks, täpsemalt seda, et sihttoodete kava alusel saadud tollimaksukrediit on vabalt ülekantav ja seda saab kasutada mis tahes sisendi või kauba, sealhulgas kapitalikauba edasise impordi tollimaksude tasumiseks. Tasub korrata, et asjaomane soodustus kajastatakse äriühingu raamatupidamisaruannetes tekkepõhiselt eksporditehingu toimumise kuupäeval, mis näitab, et õigus soodustusele saadakse eksporditehingu ajal ning ei ole kahtlust, et saadud tollimaksukrediiti kasutatakse hiljem.
d) Järeldus sihttoodete kava kohta
(141)
Sihttoodete kava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. Sihttoodete kava kohane krediit on India valitsuse rahaline toetus, sest krediiti kasutatakse hiljem imporditollimaksude tasumiseks, mistõttu vähenevad India valitsuse tulud, mille ta muidu maksmisele kuuluvatest tollimaksudest saaks. Lisaks on sihttoodete kava kohane krediit kasuks eksportijale, kuna parandab tema likviidsust.
(142)
Lisaks sõltub sihttoodete kava juriidiliselt eksporditegevusest ja seepärast peetakse seda konkreetseks ja tasakaalustatavaks vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktile a.
(143)
Kava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks ega asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses, sest see ei vasta algmääruse I lisa punktis i ning II lisas (tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) sätestatud eeskirjadele. Eksportija ei ole tegelikult kohustatud tollimaksuvabalt imporditud kaupa tootmisprotsessis tarbima ning krediidisumma arvutamise aluseks ei ole tegelikult tarbitud sisendid. Lisaks ei ole olemas süsteemi või menetluskorda, mis kinnitaks, millist sisendit eksporditud kaupade tootmisprotsessis kasutatakse või kas on esinenud imporditollimaksude ülemäärast maksmist algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses. Eksportijal on õigus saada sihttoodete kava alusel toetust sõltumata sellest, kas ta üldse impordib sisendeid. Toetuse saamiseks piisab, kui eksportija lihtsalt ekspordib kaupu, tõendamata sisendmaterjalide importimist. Seega on sihttoodete kava alusel õigus abi saada isegi eksportijatel, kes hangivad kõik sisendid kodumaalt ega impordi sisendina kasutatavaid kaupu.
e) Subsiidiumisumma arvutamine
(144)
Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 2 ja artikliga 5 lähtuti tasakaalustatavate subsiidiumide arvutamisel subsiidiumi saaja kasust, mille olemasolu uurimisperioodil kindlaks tehti. Seejuures võeti arvesse, et subsiidiumi saaja sai kasu selle kava raames toimunud eksporditehingu ajal. Sel hetkel loobub India valitsus tollimaksudest, andes seega rahalist toetust algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kui toll väljastab ekspordi saatekirja, milles märgitakse muu hulgas asjakohase eksporditehingu puhul antava sihttoodete kava kohase krediidi summa, ei ole India valitsusel enam õigust otsustada, kas subsiidiumi anda või mitte anda. Eespool esitatut arvestades peetakse õigeks hinnata sihttoodete kava alusel saadud kasu kui uurimisperioodil selle kava raames tehtud eksporditehingute eest antud krediidi summat.
(145)
Põhjendatud taotluse esitamise korral arvati krediidisummast vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a maha subsiidiumi saamiseks makstud tasud ja saadi nii subsiidiumisumma (lugeja). Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 jaotati see subsiidiumi summa kogu uurimisperioodi vältel toimunud ekspordi käibele (nimetaja), kuna subsiidium antakse seoses eksporditegevusega ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või veetud koguseid.
(146)
Uurimisperioodil olid vaatlusaluse viie äriühingu puhul kõnealuse kavaga seoses kindlaks tehtud subsiidiumimäärad vastavalt 1,59 %, 1,75 %, 1,77 %, 1,85 % ja 1,95 %.
3.2.4. Tollimaksu tagastamise kava
a) Õiguslik alus
(147)
Tollimaksu tagastamise kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud 1995. aasta tollimaksu ja riikliku aktsiisimaksu tagastamise eeskirjades, mida on muudetud hilisemate teatistega.
b) Kõlblikkuskriteeriumid
(148)
Selle kava raames saavad toetust taotleda kõik tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad.
c) Rakendamine
(149)
Tingimustele vastav eksportija võib taotleda summa tagastamist, mis arvutatakse protsendimäärana selle kava raames eksporditud toodete FOB-väärtusest. India valitsus on kehtestanud tagastamismäärad reale toodetele, kaasa arvatud vaatlusalune toode. Nende kindlaksmääramisel võetakse aluseks toote valmistusprotsessis kasutatud materjalide keskmine kogus või väärtus ja nende eest makstud tollimaksu keskmine summa. Tagastamist kohaldatakse sõltumata sellest, kas imporditollimaksud on tegelikult tasutud või mitte. Tollimaksu tagastamise kava kohane tagastusmäär oli vaatlusaluse toote korral uurimisperioodil järgmine: 9. oktoobrini 2012 3 %, 10. oktoobrist 2012 kuni 20. septembrini 2013 2,1 % ja 21. septembrist alates 1,7 % FOB-väärtusest.
(150)
Kõnealuse kava raames soodustuste saamiseks peab äriühing eksportima. Samal hetkel, kui kaubasaadetise andmed sisestatakse tolli serverisse (ICEGATE), loetakse eksport toimuvaks tollimaksu tagastamise kava alusel ja tollimaksu tagastamise kava alusel ette nähtud summa fikseeritakse pöördumatult. Kui äriühing on pärast kauba ärasaatmist esitanud üldise ekspordideklaratsiooni (Export General Manifest) ja tolliasutus ei ole deklaratsiooni kauba saatearve andmetega võrdlemisel vigu leidnud, on kõik tingimused täidetud, et lubada tagastatava summa väljamaksmist otseülekandega eksportija pangaarvele või käskveksliga.
(151)
Eksportija peab esitama ka eksporditehinguga seotud summa laekumise tõendamiseks panga väljastatava eksporditehingu teostamise tõendi (Bank Realisation Certificate). Selle dokumendi võib esitada pärast tagastussumma maksmist, kuid India valitsus nõuab väljamakstud summa tagasi, kui eksportija ei esita eksporditehingu teostamise tõendit ettenähtud tähtaja jooksul.
(152)
Tagastatud summat võib kasutada mis tahes otstarbel.
(153)
Leiti, et vastavalt India raamatupidamisstandarditele saab tollimaksu tagastamise summa pärast ekspordikohustuse täitmist kanda tekkepõhise tuluna raamatupidamisaruannetesse.
(154)
Tollimaksu tagastamise kava kasutasid uurimisperioodil kaks kontrollitud eksportivat tootjat.
d) Järeldused tollimaksu tagastamise kava kohta
(155)
Tollimaksu tagastamise kavaga antakse subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. Nn tollimaksu tagastamise summa on India valitsuse antud rahaline toetus, sest India valitsus kannab vahendid otseselt üle. Lisaks sellele on tollimaksutagastus eksportijale kasulik, sest see parandab tema likviidsust viisil, mis ei ole turul kättesaadav.
(156)
Ekspordi pealt tagastatava tollimaksu suuruse määrab India valitsus iga toote kohta eraldi. Kuigi subsiidiumit nimetatakse tollimaksu tagastussüsteemiks, ei vasta kava lubatava tagastussüsteemi ega asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi tunnustele algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Rahaline makse eksportijale ei ole seotud tooraine eest tegelikult makstud imporditollimaksudega ning tegu ei ole tollikrediidiga tooraine varasema või tulevase impordi tollimaksude tasumiseks.
(157)
Seda kinnitab India valitsuse ringkiri nr 24/2001, milles on selgelt öeldud, et tollimaksu tagastamise määradel ei ole seost tooraine tegeliku tarbimise ega tollimaksuga, mida konkreetsed eksportijad maksavad või mida tuleb maksta üksikute kaubapartiide eest, ning milles soovitatakse piirkondlikel ametiasutustel mitte nõuda eksportijatelt tõendeid imporditud või kodumaiste toorainete pealt tegelikult makstud tollimaksude kohta, kui eksportijad esitavad tagasimakse nõude dokumendid.
(158)
Makset, mis tehakse otsese rahaülekandena India valitsuselt pärast eksportija tehtud eksporditehinguid, tuleb käsitada India valitsuse antava otsetoetusena, mis sõltub eksporditegevusest, ning seega peetakse seda konkreetseks ja tasakaalustatavaks vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktile a.
(159)
Arvestades eespool esitatud andmeid, järeldatakse, et tollimaksu tagastamise kava on tasakaalustatav.
e) Subsiidiumisumma arvutamine
(160)
Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 2 ja artikliga 5 lähtuti tasakaalustatavate subsiidiumide arvutamisel subsiidiumi saaja kasust, mille olemasolu uurimisperioodil kindlaks tehti. Leiti, et kasu saadi selle kava raames toimunud eksporditehingu ajal. Sel hetkel on India valitsus kohustatud tagastatava summa välja maksma, andes seega rahalist toetust algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i tähenduses. Kui tolliasutused on väljastanud ekspordi saatekirja, millel on muu hulgas märgitud selle eksporditehingu puhul antav tagasimakse summa, pole India valitsusel enam õigust otsustada, kas anda subsiidiumi või mitte. Eespool kirjeldatut arvesse võttes peetakse õigeks hinnata tollimaksu tagastamise kava alusel saadud kasu kui uurimisperioodil selle kava raames tehtud eksporditehingute pealt teenitud tagasimaksete summat.
(161)
Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jaotati need subsiidiumisummad kogu uurimisperioodiaegsele vaatlusaluse toote ekspordikäibele (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud või veetud koguste alusel.
(162)
Võttes arvesse eespool esitatut, olid vaatlusaluse kahe ettevõtte puhul selle kava alusel saadud subsiidiumi määrad vastavalt 0,24 % ja 2,12 %.
3.2.5. Eellubade kava
a) Õiguslik alus
(163)
Kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud väliskaubanduspoliitika kava 2009-2014 punktides 4.1.1-4.1.14 ja HOP 2009-2014 I köite punktides 4.1-4.30.
b) Kõlblikkuskriteeriumid
(164)
Eellubade kava koosneb kuuest allkavast, mida on üksikasjalikumalt kirjeldatud põhjenduses 165. Need allkavad erinevad muu hulgas toetuse saamise kriteeriumide poolest. Eellubade kavaga seotud soodustusi saavad taotleda toetavate tootjatega seotud tootvad eksportijad või vahendavad eksportijad tegeliku ekspordi eest ja iga-aastase vajaduse alusel. Lõppeksportijat varustavad tootvad eksportijad saavad eellubade kavaga seotud soodustusi taotleda vahetarnete alusel. Põhitöövõtjad, kelle tarned kuuluvad ekspordiga samaväärsete toimingute kategooriatesse, mida on nimetatud väliskaubanduspoliitika kava 2009-2014 punktis 8.2 (näiteks tarned ekspordisuunitlusega üksusele), saavad taotleda eellubade allkava raames toetusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest. Toetusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest saavad taotleda ka tootvate eksportijate vahetarnijad eelnevate vabastusotsuste ja sisemaiste akreditiivide alusel.
c) Rakendamine
(165)
Eellube väljastatakse järgmisel otstarbel.
a)
Tegelik eksport: see on peamine allkava. See võimaldab konkreetse eksporditava lõpptoote valmistamiseks vajalikku sisendmaterjali tollimaksuvabalt importida. „Tegelik” selles kontekstis tähendab, et eksporditav toode peab väljuma India territooriumilt. Imporditoetus ja ekspordikohustus, kaasa arvatud eksporditava toote liik, on loal kirjas.
b)
Iga-aastane vajadus: see luba ei ole seotud konkreetse eksporditava tootega, vaid laiema tooterühmaga (nt kemikaalid ja nendega seotud tooted). Loa omanik võib - kuni teatud väärtusläveni, mis põhineb tema eelneval eksporditegevusel - importida tollimaksuvabalt ükskõik millist sisendmaterjali, mida kasutatakse sellesse rühma kuuluvate toodete valmistamiseks. Ta võib eksportida kõiki lõpptooteid, mis kuuluvad toodete rühma, mille tootmiseks ta sellist tollimaksuvabastusega sisendit kasutas.
c)
Vahetarned: see allkava hõlmab juhtumeid, kui kaks tootjat kavatsevad toota üht eksporttoodet ja jagavad omavahel tootmisprotsessi. Tootja-eksportija, kes valmistab vahetoote, võib sisendmaterjali tollimaksuvabalt importida ja võib taotleda sel eesmärgil vahetarnete jaoks eellubade kava kohaldamist. Lõppeksportija viib tootmise lõpule ja on kohustatud valmistoote eksportima.
d)
Ekspordiga samaväärsed toimingud: see allkava võimaldab põhitöövõtjal importida tollimaksuvabalt neid sisendmaterjale, mis on vajalikud kaupade tootmiseks, mida müüakse ekspordiga samaväärselt väliskaubanduspoliitika kava 2009-2014 punkti 8.2 alapunktides b-f, g, i ja j nimetatud klientide kategooriatele. India valitsuse sõnul on ekspordiga samaväärsed toimingud sellised tehingud, mille käigus tarnitud kaubad ei välju riigist. Mitmeid tarnekategooriaid peetakse ekspordiga samaväärseks, eeldusel et kaubad toodetakse Indias, näiteks kaubatarned ekspordisuunitlusega üksusele või erimajandustsoonis asuvale ettevõttele.
e)
Eelnev vabastusotsus: eelloa omanikul, kes kavatseb hankida sisendeid otseimpordi asemel kodumaalt, on võimalus hankida neid eelnevate vabastusotsuste alusel. Sellisel juhul muudetakse eelload eelnevateks vabastusotsusteks, mis lähevad nendes nimetatud kaupade kohaletoimetamisel üle omamaisele tarnijale. Eelneva vabastusotsuse üleandmine annab omamaisele tarnijale õiguse saada toetust ekspordiga samaväärsete tehingute eest, nagu on sätestatud väliskaubanduspoliitika kava 2009-2014 punktis 8.3 (st eelload vahetarnete/ekspordiga samaväärsete tehingute jaoks, tollimaksutagastus ekspordiga samaväärsetelt tehingutelt ja aktsiisimaksu tagasimaksmine). Eelneva vabastusotsuse mehhanismi abil makstakse maksud ja tollimaksud lõppeksportija asemel tagasi tarnijale. Maksude ja tollimaksude tagasimaksmine on võimalik nii omamaiste kui ka imporditud sisendite puhul.
f)
Sisemaised akreditiivid: see allkava hõlmab taas omamaiseid tarneid eelloa omanikule. Eelloa omanik saab teha pangale ettepaneku avada sisemaine akreditiiv omamaise tarnija jaoks. Pank kinnitab loa otseimpordiks üksnes selliste kaupade väärtuse ja koguse ulatuses, mis hangitakse importimise asemel riigisiseselt. Omamaisel tarnijal on õigus saada toetusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest, nagu on sätestatud väliskaubanduspoliitika kava 2009-2014 punktis 8.3 (st eelload vahetarnete/ekspordiga samaväärsete tehingute jaoks, tollimaksutagastus ekspordiga samaväärsetelt tehingutelt ja aktsiisimaksu tagasimaksmine).
(166)
Eellubade kava alusel said uurimisperioodil vaatlusaluse tootega seoses toetust kolm kontrollitud äriühingut. Need äriühingud kasutasid eespool kirjeldatud allkavade punkte a, d ja e. Seepärast ei ole vaja kindlaks määrata muude, kasutamata allkavade tasakaalustatavust.
(167)
India asutused nõuavad kontrollimise eesmärgil, et eelloa omanik peab „tõest ja nõuetekohast arvestust tollimaksuvabalt imporditud/kodumaalt hangitud kauba kulu ja kasutamise kohta” kindlaksmääratud vormis (HOP 2009-2014 I köite peatükid 4.26 ja 4.30 ning 23. lisa), st tegelikku tarbimisregistrit. Seda registrit kontrollib sõltumatu audiitor/kuluarvestuse ja majandustegevuse audiitor, kes annab välja tõendi, milles kinnitatakse, et ettenähtud registreid ja asjakohaseid dokumente on kontrollitud ning et 23. lisas nõutud vormis esitatud teave on igas suhtes tegelikkusele vastav ja õige.
(168)
Põhjenduse 165 punktis a osutatud tegeliku ekspordi eellubade kava puhul, mida kaks kontrollitud äriühingut uurimisperioodil kasutasid, on India valitsus määranud kindlaks imporditoetuse ja ekspordikohustuse mahu ja väärtuse, mis on märgitud eelloale. Lisaks peavad valitsusametnikud impordi ja ekspordi toimumise ajal dokumenteerima eelloal vastavad tehingud. Eellubade kava raames lubatud impordi mahu määrab India valitsus kindlaks standardsete sisend- ja väljundnormide alusel; need normid on kehtestatud enamiku toodete, sh vaatlusaluse toote suhtes.
(169)
Imporditud sisendmaterjalid ei ole ülekantavad ja neid tuleb kasutada saadava eksporttoote tootmiseks. Ekspordikohustus tuleb täita ettenähtud tähtaja jooksul pärast loa väljastamist (24 kuud koos kahe võimaliku kuuekuulise pikendusega).
(170)
Uurimisega tehti kindlaks, et India ametiasutuste kehtestatud kontrollinõudeid tegelikult ei rakendatud.
(171)
Vaid üks kahest kõnealust allkava kasutanud äriühingust pidas tootmis- ja tarbimisregistrit. Paraku ei saa tarbimisregistrist kontrollida, milliseid sisendeid ja millistes kogustes eksporditud toote valmistamiseks kasutati. Võttes arvesse eespool kirjeldatud kontrollinõudeid, ei olnud äriühingutel ühtki tõendit selle kohta, et tarbimisregistri suhtes oleks läbi viidud välisaudit. Kokkuvõttes leiti, et uurimisalused eksportijad ei suutnud tõendada asjakohaste väliskaubanduspoliitika sätete täitmist.
(172)
Põhjenduse 165 punktis e osutatud eelneva vabastusotsuse eellubade kava puhul, mida kasutas uurimisperioodil üks kontrollitud äriühing, on India valitsus määranud kindlaks selle kava alusel lubatud impordi koguse protsendina eksporditava valmistoote kogusest. Eellubadele märgitakse lubatud impordi kogus või väärtus. Mõlemal juhul kehtestatakse lubatud tollimaksuvabade tehingute kindlaksmääramiseks kasutatavad määrad enamiku toodete, sealhulgas uurimisaluse toote korral standardsete sisend- ja väljundnormide alusel. Eellubadel näidatud sisendid on kaubad, mida kasutatakse asjakohase eksporditava valmistoote valmistamisel.
(173)
Eelloa omanikul, kes kavatseb hankida sisendeid otseimpordi asemel kodumaalt, on võimalus hankida neid eelnevate vabastusotsuste alusel. Sellisel juhul muudetakse eelload eelnevateks vabastusotsusteks ja need lähevad nendes nimetatud kaupade kohaletoimetamisel üle tarnijale. Eelneva vabastusotsuse üleandmine annab tarnijale õiguse saada toetust ekspordiga samaväärsete tehingute eest, nagu tollimaksu tagastamine ekspordiga samaväärsetelt tehingutelt ja aktsiisimaksu tagasimaksmine.
(174)
Uurimise käigus tehti kindlaks, et India ametiasutuste kehtestatud kontrollinõudeid tegelikult ei rakendatud.
(175)
Põhjenduse 165 punktis d osutatud ekspordiga samaväärsete toimingute eellubade kava puhul, mida uurimisperioodil kasutas üks kontrollitud äriühing, on India valitsus määranud kindlaks imporditoetuse ja ekspordikohustuse mahu ja väärtuse ning see on märgitud loale. Lisaks peavad valitsusametnikud impordi ja ekspordi toimumise ajal dokumenteerima loal vastavad tehingud. Selle kava alusel lubatud impordi mahu määrab India valitsus kindlaks standardsete sisend- ja väljundnormide alusel.
(176)
Ekspordikohustus tuleb täita ettenähtud aja jooksul pärast loa väljastamist (24 kuud koos kahe võimaliku kuuekuulise pikendusega).
(177)
Tehti kindlaks, et imporditud sisendite ja eksporditud lõpptoodete vahel puudus igasugune seos. Peale selle tehti kindlaks, et kohustusele vaatamata ei pidanud toetuse taotleja põhjenduses 167 osutatud, välisaudiitori kontrollitavat tarbimisregistrit. Hoolimata selle nõude täitmata jätmisest sai taotluse esitaja eellubade kava alusel toetusi.
d) Järeldused eellubade kava kohta
(178)
Imporditollimaksuvabastus on subsiidium algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, mida annab India valitsus, kellel seetõttu vähenevad tulud, mille ta muidu maksmisele kuuluvatest tollimaksudest saaks, ning sellest saavad kasu uurimisalused eksportijad, sest see parandab nende likviidsust.
(179)
Kõik käsitletud allkavad sõltuvad selgelt juriidiliselt eksporditegevusest ning seetõttu peetakse neid konkreetseteks ja tasakaalustatavateks vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktile a. Ilma ekspordikohustuseta äriühingud selle kava alusel soodustusi ei saa.
(180)
Ühtegi kõnealusel juhul kasutatud allkava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks ega asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) sätestatud eeskirjadele. India valitsus ei rakendanud tõhusalt kontrollisüsteemi või -menetlust, et kindlaks teha, kas ja millises koguses kasutati eksporditud toote valmistamisel sisendeid (algmääruse II lisa II jao punkt 4 ja asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi korral algmääruse III lisa II jao punkt 2). Lisaks arvatakse, et vaatlusaluse toote standardsed sisend- ja väljundnormid ei olnud piisavalt täpsed ning seega ei saa nad olla tegeliku tarbimise kontrollisüsteemiks, kuna nende standardsete normide ülesehitus ei võimalda India valitsusel piisava täpsusega kontrollida, milline kogus sisendeid kasutati ära eksporttoodangus. Samuti ei korraldanud India valitsus tegelikult kasutatud sisendeil põhinevat edasist uurimist, kuigi seda tuleks tõhusalt rakendatava kontrollisüsteemi puudumisel tavaliselt teha (algmääruse II lisa II jao punkt 5 ja III lisa II jao punkt 3).
(181)
Pärast avalikustamist väitis üks valimisse kaasatud India eksportiv tootja, et kava ei tohiks tasakaalustada, kuna äriühing täitis oma õigusliku kohustuse seoses sisendite tarbimise registri sõltumatute audititega ning seda tuleks pidada India valitsuse poolseks piisavaks kontrolliks. Selline põhjendus ei ole vastuvõetav. India valitsuse kontrolli käsitatakse eraldi kõikidest äriühingute suhtes kohaldatavatest kohustustest. Kontrollkäik kinnitas, et India valitsuse kasutatav kontrollisüsteem ei vasta algmääruse II lisa II jao punktis 4 sätestatud eeskirjadele. Seetõttu ei võetud seda väidet arvesse.
(182)
Sama isik väitis, et litsentside koondamine on Indias seaduslik ning äriühingut ei tohi seada ebasoodsasse olukorda, kasutades subsiidiumimarginaali arvutamisel vaatlusaluse toote käibe asemel ekspordi kogukäivet. Litsentside koondamise seaduslikkus Indias oli aga kõnealusel juhul ebaoluline. Uurimine näitas, et koondamise tulemusena ei saanud mõistlikult eraldada polüesterstaapelkiuga seotud litsentse. Subsiidiumimarginaali arvutustes kasutati jaotustasandil ja mitte polüesterstaapelkiu tasandil saadud kasu, kuna kontrollitud teave ei võimaldanud nõuetekohaselt eraldada üksnes polüesterstaapelkiu puhul kasutatavat sisendit (kasutatakse teiste toodete tootmisel). Seetõttu ei võetud seda väidet arvesse.
(183)
Seega on põhjenduse 165 punktides a, d ja e osutatud allkavad tasakaalustatavad.
e) Subsiidiumisumma arvutamine
(184)
Lubatavate tollimaksu tagastussüsteemide ja asendamise puhul kasutatavate tagastussüsteemide puudumisel on tasakaalustatav tulu kogu sissenõudmata jäänud imporditollimaks, mida makstakse üldjuhul sisendmaterjalide importimisel. Seoses sellega tuleb märkida, et ülemääraste tollimaksusoodustuste tasakaalustamine ei ole ainus algmääruses ettenähtud võimalus. Vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktile ii ja I lisa punktile i võidakse tollimaksude liigset tagastamist tasakaalustada ainult siis, kui on täidetud algmääruse II ja III lisa tingimused. Käesoleval juhul ei olnud need tingimused aga täidetud. Seega, kui sobiva kontrollimenetluse rakendamist ei ole tõendatud, ei ole ülaltoodud erand tagastussüsteemide suhtes kohaldatav ja kehtib tavaline maksmata tollimaksude summa (saamata jäänud tulu) tasakaalustamise reegel, mitte aga väidetava ülemäärase tagastamise reegel. Nagu on sätestatud algmääruse II lisa II jaos ja III lisa II jaos, ei kuulu uurimise korraldaja ülesannete hulka sellise ülemäärase tagastamise väljaarvutamine. Vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktile ii peab uurimise korraldaja üksnes leidma piisavalt tõendeid väidetava kontrollisüsteemi tõhususe ümberlükkamiseks.
(185)
Subsiidiumisummad äriühingutele, kes kasutasid eellubade kava, arvutati uurimisperioodi jooksul allkava raames imporditud materjalilt saamata jäänud imporditollimaksude (põhitollimaks ja spetsiaalne lisatollimaks) põhjal (lugeja). Vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a arvati põhjendatud taotluse esitamise korral subsiidiumisummast maha subsiidiumi saamiseks makstud tasud. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jaotati see subsiidiumisumma vaatlusaluse toote ekspordikäibele uurimisperioodil (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud või veetud koguste alusel.
(186)
Vaatlusaluse kolme äriühingu puhul olid kõnealuse kavaga seoses kindlaks tehtud subsiidiumimäärad uurimisperioodil vastavalt 0,11 %, 1,89 % ja 4,31 %.
3.2.6. Tollimaksuvaba impordi lubade kava
a) Õiguslik alus
(187)
Tollimaksuvaba impordi lubade kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud väliskaubanduspoliitika kava 2009-2014 punktides 4.2.1-4.2.47 ja HOP 2009-2014 I köite punktides 4.31-4.36.
b) Kõlblikkuskriteeriumid
(188)
Selle kava raames saavad toetust taotleda kõik tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad.
c) Rakendamine
(189)
Tollimaksuvaba impordi lubade kava on kava, mida rakendatakse nii enne kui ka pärast eksporditoiminguid, ja selle raames saab importida standardsete sisend- ja väljundnormide kohaselt määratletud kaupa, mida edasiantavate tollimaksuvaba impordi lubade puhul ei pea tingimata kasutama eksportkauba tootmiseks.
(190)
Tollimaksuvaba impordi lubade kava katab ainult standardsete sisend- ja väljundnormide kohast sisendite importi. Importida tohib standardsetes sisend- ja väljundnormides määratletud koguste ning summa ulatuses, kuid piirkondlikud ametiasutused võivad taotluse alusel need normid läbi vaadata.
(191)
Ekspordikohustusega kaasneb kohustus toota vähemalt 20 % ulatuses lisandväärtust. Eksport võib toimuda enne tollimaksuvaba impordi loa väljastamist, ning sel juhul on impordiõigus määratud proportsionaalselt kavandatud ekspordiga.
(192)
Kui ekspordikohustus on täidetud, võib eksportija taotleda tollimaksuvaba impordi lubade ülekandmist, mis praktikas tähendab luba tollimaksuvaba impordi litsentsi müümiseks turul.
(193)
Tollimaksuvaba impordi lubade kava kasutas uurimisperioodil üks kontrollitud eksportiv tootja.
d) Järeldus tollimaksuvaba impordi lubade kava kohta
(194)
Imporditollimaksuvabastus on subsiidium algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. Tegu on India valitsuse rahalise toetusega, kuna sellega vähenevad tulud, mille ta muidu maksmisele kuuluvatest tollimaksudest saaks, ning sellest saavad kasu uurimisalused eksportijad, sest see parandab nende likviidsust.
(195)
Lisaks sõltub tollimaksuvaba impordi lubade kava juriidiliselt eksporditegevusest ja seepärast peetakse seda konkreetseks ja tasakaalustatavaks vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktile a.
(196)
Seda kava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks ega asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) sätestatud rangetele eeskirjadele. Eelkõige: i) see võimaldab hüvitada või tagastada tagantjärele impordimakse nendelt sisenditelt, mida tarbitakse teise toote tootmisprotsessis; ii) kehtestatud ei ole kontrollisüsteemi või menetluskorda, mis kinnitaks, kas ja millist sisendit eksporditud toote tootmisprotsessis kasutatakse ja kas esineb ülemääraseid hüvitisi algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses; iii) tõendite/lubade ülekantavus näitab, et eksportijal, kellele on antud tollimaksuvaba impordi luba, ei ole kohustust luba sisendmaterjalide importimisel tegelikult kasutada.
(197)
Pärast avalikustamist väitis üks valimisse kaasatud India eksportiv tootja, et Indias kehtestatud kontrollisüsteem on mõistlik, tõhus ja kooskõlas India äritavadega ning seega kava tasakaalustamise peamine põhjus ei kehti. Vastupidiselt väidetule ei leitud uurimisega, et Indias kehtestatud kontrollisüsteem oleks võimaldanud kontrollida, kas ja milliseid sisendeid eksporditud kaupade tootmisprotsessis kasutatakse või kas tollimakse on tagastatud ülemäära algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses. Lisaks ei vaidlustanud tootja ei seda, et süsteem võimaldab hüvitada või tagastada imporditollimakse nende sisendite pealt, mida kasutatakse teise toote tootmisel, ega seda, et sertifikaatide/lubade ülekantavus tähendab, et tollimaksuvaba impordi loa saanud eksportijal ei ole kohustust sertifikaati tegelikult sisendite importimiseks kasutada. Seetõttu ei võetud seda väidet arvesse.
e) Subsiidiumisumma arvutamine
(198)
Lubatavate tollimaksu tagastussüsteemide ja asendamise puhul kasutatavate tagastussüsteemide puudumisel on tasakaalustatav tulu kogu sissenõudmata jäänud imporditollimaks, mida makstakse üldjuhul sisendmaterjalide importimisel. Seoses sellega tuleb märkida, et ülemääraste tollimaksusoodustuste tasakaalustamine ei ole ainus algmääruses ettenähtud võimalus.
(199)
Vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktile ii ja I lisa punktile i võidakse tollimaksude liigset tagastamist tasakaalustada ainult siis, kui on täidetud algmääruse II ja III lisa tingimused. Käesoleval juhul ei olnud need tingimused aga täidetud. Seega, kui sobiva kontrollimenetluse rakendamist ei ole tõendatud, ei ole ülaltoodud erand tagastussüsteemide suhtes kohaldatav ja kehtib tavaline maksmata tollimaksude summa (saamata jäänud tulu) tasakaalustamise reegel, mitte aga väidetava ülemäärase tagastamise reegel. Nagu on sätestatud algmääruse II lisa II jaos ja III lisa II jaos, ei kuulu uurimise korraldaja ülesannete hulka sellise ülemäärase tagastamise väljaarvutamine. Vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktile ii peab uurimise korraldaja üksnes leidma piisavalt tõendeid väidetava kontrollisüsteemi tõhususe ümberlükkamiseks.
(200)
Subsiidiumisummad äriühingutele, kes kasutasid tollimaksuvaba impordi lubasid, arvutati uurimisperioodi jooksul allkava raames imporditud materjalilt saamata jäänud imporditollimaksude (põhitollimaks ja spetsiaalne lisatollimaks) põhjal (lugeja). Vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a arvati põhjendatud taotluse esitamise korral subsiidiumisummast maha subsiidiumi saamiseks makstud tasud. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jaotati see subsiidiumisumma vaatlusaluse toote ekspordikäibele uurimisperioodil (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud või veetud koguste alusel.
(201)
Ainsa kava kasutanud äriühingu puhul oli kõnealuse kavaga seoses kindlaks tehtud subsiidiumimäär uurimisperioodil 4,95 %.
3.2.7. Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava
a) Õiguslik alus
(202)
Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud väliskaubanduspoliitika kava 2009-2014 5. peatükis, samuti HOP 2009-2014 I köite 5. peatükis.
b) Kõlblikkuskriteeriumid
(203)
Selle kava raames saavad toetust taotleda toetavate tootjate ja teenuseosutajatega seotud tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad.
c) Rakendamine
(204)
Ekspordikohustuse täitmisel on äriühingul lubatud importida kapitalikaupu (uusi ja kuni 10 aasta vanuseid kasutatud kapitalikaupu) vähendatud tollimaksumääraga. Selle jaoks väljastab India valitsus vastavalt taotlusele ja lõivu tasumisel kapitalikaupade ekspordisoodustuste litsentsi. Kavaga nähakse ette vähendatud tollimaksumäär (3 %), mis on kohaldatav kõigi selle kava raames imporditavate kapitalikaupade suhtes. Ekspordikohustuse täitmiseks peab imporditud kapitalikaupu kasutama teatava perioodi jooksul teatava hulga eksportkaupade tootmiseks. Väliskaubanduspoliitika kava 2009-2014 kohaselt võib kapitalikaupu kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava raames importida 0 % tollimaksumääraga, aga sel juhul on ekspordikohustuse täitmiseks antav ajavahemik lühem.
(205)
Kapitalikaupade ekspordisoodustuste litsentsi omanik võib kapitalikaupu hankida ka oma riigist. Sellisel juhul võib omamaine kapitalikaupade tootja ise ära kasutada selliste kapitalikaupade tootmiseks vajalike komponentide tollimaksuvaba importimist. Samuti võib omamaine tootja nõuda ekspordiga samaväärsete toimingute hüvitamist seoses kapitalikaupade tarnimisega kapitalikaupade ekspordisoodustuste litsentsi omanikule.
(206)
Tehti kindlaks, et kolm valimisse kuulunud äriühingut said kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava alusel soodustusi, mida oli võimalik seostada uurimisperioodil vaatlusaluse tootega.
d) Järeldused kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava kohta
(207)
Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. Tollimaksu vähendamine on India valitsuse antav rahaline toetus, kuna seetõttu laekub India valitsusele vähem tollimaksu kui ta saama peaks. Lisaks toob tollimaksuvähendus eksportijale kasu, kuna säästetud imporditollimaks suurendab äriühingu likviidsust.
(208)
Peale selle sõltub kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava juriidiliselt eksporditegevusest, kuna litsentside saamiseks tuleb võtta ekspordikohustus. Seetõttu peetakse seda vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktile a konkreetseks ja tasakaalustatavaks.
(209)
Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks ega asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kapitalikaubad ei kuulu selliste lubatud süsteemide kohaldamisalasse, nagu on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, kuna neid ei tarbita eksporditavate toodete tootmisel ära.
e) Subsiidiumisumma arvutamine
(210)
Subsiidiumisumma arvutati vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 3 imporditud kapitalikaupadelt maksmata tollimaksu alusel, mis jaotati ajavahemikule, mis vastab selliste kaupade tavapärasele amortisatsiooniajale asjaomases tootmisharus. Seejärel arvutati subsiidiumisumma uurimisperioodi kohta, milleks jagati maksmata tollimaksu kogusumma amortisatsiooniajaga. Sellisel moel uurimisperioodi kohta arvutatud summale liideti selle perioodi intress, et kajastada soodustuse väärtuse muutumist aja jooksul. Selleks otstarbeks loeti asjakohaseks Indias uurimisperioodi jooksul kehtinud turuintressimäär. Põhjendatud taotluse esitamise korral arvestati subsiidiumisumma (lugeja) leidmiseks vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a sellest summast maha subsiidiumi saamiseks makstud tasud.
(211)
Vastavalt algmääruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 on see subsiidiumi summa jagatud kogu uurimisperioodi asjaomase ekspordi käibele (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud või veetud koguste alusel.
(212)
Pärast avalikustamist taotles kaks valimisse kaasatud India eksportivat tootjat subsiidiumisumma arvutamise läbivaatamist. Nad väitsid, et kapitalikaupade ekspordisoodustuste litsents võidakse tunnistada kehtetuks ja selle tulemusena võidakse hankida kapitalikaubad koduturult, mille suhtes kohaldatakse keskset aktsiisi. Sellegipoolest ei esitatud ühtegi selget viidet konkreetsetele kehtetuks tunnistatud litsentsidele. Seda küsimust ei tõstatatud ka uurimise käigus, mil oleks olnud võimalik väidet nõuetekohaselt kontrollida. Igal juhul lähtuti subsiidiumisumma kindlaksmääramisel kontrollitud äriühingu andmetest kõnealuse kava alusel ostetud sisendite kohta. Seetõttu ei võetud seda väidet arvesse.
(213)
Vaatlusaluse kolme äriühingu puhul olid kõnealuse kavaga seoses kindlaks tehtud subsiidiumimäärad uurimisperioodil vastavalt 0,37 %, 0,40 % ja 0,46 %.
3.2.8. Ergutussüsteem
a) Õiguslik alus
(214)
Selleks et soodustada tootmisettevõtete levikut vähem arenenud piirkondadesse, on Mahārāshtra osariigi valitsus 1964. aastast saadik pakkunud osariigi arenevates piirkondades rajatud uutele üksustele stiimuleid kava raames, mida üldiselt tuntakse ergutussüsteemi nimetuse all. Kava on pärast kasutusele võtmist mitu korda muudetud ja käesoleva uurimise seisukohast on asjakohased 2001. ja 2007. aasta versioonid. 2001. aasta kava võeti vastu 31. märtsil 2001 (resolutsioon nr IDL-1021/(CR-73)/IND-8). 2007. aasta kava võeti vastu 30. märtsil 2007 (resolutsioon nr PSI-1707/(CR-50)/IND-8).
b) Kõlblikkuskriteeriumid
(215)
Nimetatud resolutsioonides on loetletud ergutussüsteemi alusel toetuskõlblikud tootmisharud ja äriühingud.
c) Rakendamine
(216)
Selleks et soodustada tootmisettevõtete levikut osariigi vähem arenenud piirkondadesse, on Mahārāshtra osariigi valitsus pakkunud stiimuleid uute tootmisüksuste rajamiseks ja olemasolevate üksuste laiendamiseks osariigi arenevatesse piirkondadesse. Resolutsiooni I lisas on klassifitseeritud osariigi piirkonnad, millele on lubatud kava raames stiimuleid pakkuda. 2007. aasta kava raames antavaid stiimuleid ei saa aga taotleda, kui 2007. aasta kava alusel ei ole väljastatud toetuskõlblikkussertifikaati ning kui abisaaja ei ole täitnud toetuskõlblikkussertifikaadis sätestatud nõudeid/tingimusi. Sertifikaate väljastab rakendusasutus (riigiamet) ning sertifikaat jõustub päeval, mil abisaaja (nimetatakse ka toetuskõlblikuks üksuseks) alustab kaubanduslikku tootmist.
(217)
Ergutussüsteem koosneb mitmest allkavast ning kaks kontrollitud eksportivat tootjat said uurimisperioodil kasu järgmisest kahest:
-
elektriaktsiisist vabastamine,
-
tööstuse edendamise toetus.
(218)
Elektriaktsiisist vabastatakse uusi kindlaksmääratud piirkondades asutatud toetuskõlblikke üksusi toetuskõlblikkussertifikaadis määratud ajaks. Käesoleval juhul on asjaomased kaks eksportivat tootjat elektriaktsiisi maksmisest vabastatud vastavalt üheksaks ja seitsmeks aastaks. Osariigi muudes piirkondades on 100-protsendilise ekspordisuunitlusega, infotehnoloogia- ja biotehnoloogiaüksused vabastatud elektriaktsiisist kümneks aastaks.
(219)
Uurimise käigus tehti kindlaks, et uurimisperioodil sai elektriaktsiisist vabastamise allkava alusel kasu üks Mahārāshtras asuv eksportiv tootja.
(220)
Tööstuse edendamise toetuse allkava kohaselt on abisaajal õigus saada subsiidiumi, mis vastab 75-100 protsendile toetuskõlblike investeeringute summast, millest on maha arvatud teiste ergutussüsteemi allkavade, näiteks elektriaktsiisist vabastamise alusel saadud toetused. Kasu jaotatakse toetuskõlblikkussertifikaadis määratud ajavahemikule ja see ei tohi ületada samal perioodil Mahārāshtra osariigile makstud käibemaksu kogusummat. Toetuskõlblikud investeeringud on ehitustegevuse, tehase ja seadmetega seotud kapitalikulud.
(221)
Uurimise käigus tehti kindlaks, et uurimisperioodi jooksul sai tööstuse edendamise toetuse allkava alusel toetust kaks Mahārāshtras asuvat eksportivat tootjat.
(222)
Pärast avalikustamist väitsid kaks valimisse kaasatud India eksportivat tootjat, et Mahārāshtra valitsuse pakutavat ergutussüsteemi allkava ei kohaldata polüesterstaapelkiu valmistamise, tootmise ja ekspordi etappide suhtes ei otseselt ega kaudselt ning et sellest saadav kasu sõltub makstud riiklike maksude summast. Lisaks väitsid nad, et kava eesmärk ei ole võimaldada eksportivatel tootjatel saada kasu, vaid hüvitada piirkonna mahajäämusest tulenevad kulud, ning et seega ei saa kava tasakaalustada. Peale selle väitsid nad, et kava tuleks käsitada pigem kapitalitoetuse kui korduva subsiidiumina ning et kokku saadud kasu tuleks jaotada subsideeritud kapitali tavapärasele amortisatsiooniajale. Selles küsimuses näitas uurimine, et toetust makstakse kord aastas toetuskõlblike investeeringute eest, milleks on ehitustegevuse, tehase ja seadmetega seotud kulud, nagu on märgitud põhjenduses 220. Sellised investeeringud on otseselt seotud polüesterstaapelkiuga. Ainuüksi see, et iga-aastane summa, mida saab taotleda, on piiratud Mahārāshtra valitsusele samal perioodil makstud riiklike maksude summaga, ei muuda asjaolu, et Mahārāshtra valitsuse iga-aastane toetus on India valitsuse rahaline toetus, millest uurimisalused eksportivad tootjad saavad kasu. Lisaks ei vasta iga-aastane toetus kapitalitoetuse kriteeriumidele, isegi kui sellise toetuse alus on investeering kapitalikaupadesse. Seetõttu ei võetud seda väidet arvesse.
d) Järeldus elektriaktsiisist vabastamise ja tööstuse edendamise toetuse kohta
(223)
Mõlema allkavaga anti subsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, kuna need on India valitsuse rahalised toetused, millest uurimisalused eksportijad said kasu.
(224)
Subsideerimise allkavad on konkreetsed algmääruse artikli 4 lõike 3 tähenduses, kuna õigusaktiga, mille alusel toetust andev asutus tegutseb, tagatakse juurdepääs sellele kavale üksnes piiratud arvule kindlaksmääratud geograafilises piirkonnas asuvatele ettevõtetele.
(225)
Seega tuleks subsiidiumi pidada tasakaalustatavaks.
e) Subsiidiumisumma arvutamine
(226)
Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 2 ja artiklile 5 arvutatakse tasakaalustatav subsiidium subsiidiumi saajale seoses vaatlusaluse tootega antud hüvitisena, mille olemasolu uurimisperioodi jooksul on uurimise käigus kindlaks tehtud. Kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 jaotatakse subsiidiumisumma (lugeja) eksportiva tootja vaatlusaluse toote kogu müügikäibele uurimisperioodi vältel, sest subsiidium ei sõltu eksporditegevusest ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või veetud koguseid.
(227)
Elektriaktsiisist vabastamise allkavaga seoses kindlaks tehtud subsiidiumimäär oli sellist toetust saanud ainsa äriühingu puhul 0,31 %.
(228)
Tööstuse edendamise toetuse allkavaga seoses kindlaks tehtud subsiidiumimäärad olid uurimisperioodil asjaomaste äriühingute puhul vastavalt 1,03 % ja 1,91 %.
3.2.9. Tasakaalustatavate subsiidiumide summa
(229)
Nende tulemuste (kokkuvõte allpool tabelis) põhjal leiti, et tasakaalustatavate subsiidiumide kogusumma kontrollitud eksportivate tootjate puhul jääb väärtuselt vahemikku 4,16-7,65 %.
Tabel 1
Tasakaalustatavate subsiidiumide summa - India
(%)
Abikava
Sihtturgude kava
Sihttoodete kava
Tollimaksu tagastamise kava
Eellubade kava
Tollimaksuvaba impordi lubade kava
Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava
Ergutussüsteem / Elektriaktsiisist vabastamine
Ergutussüsteem / Tööstuse edendamise toetus
Kokku
Ettevõte
Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd.
0,42
1,77
-
-
-
-
0,31
1,91
4,41
Ganesha Ecosphere Ltd.
-
1,95
0,24
0,11
4,95
0,40
-
-
7,65
Indo Rama Synthetics Ltd.
0,15
1,75
-
1,89
-
0,37
-
1,03
5,19
Polyfibre Industries Pvt. Ltd.
0,19
1,85
2,12
-
-
-
-
-
4,16
Reliance Industries Limited
0,63
1,59
-
4,31
-
0,46
-
-
6,99
3.3. VIETNAM
3.3.1. Üldosa
(230)
Kaebuses esitatud teabe ja komisjoni küsimustikule saadud vastuste põhjal uuriti järgmisi kavasid, mis väidetavalt hõlmasid Vietnami valitsusasutuste antud subsiidiume:
A.
riigile kuuluvate pankade sooduslaenud polüesterstaapelkiu tootjatele ning valitsuse määratud kohustused erapankadele ja nende suunamine; intressitoetus;
B.
riigile kuuluvate ettevõtete kaubatarned polüesterstaapelkiu tootjatele tegelikust maksumusest väiksema tasu eest;
C.
valitsuselt maa saamine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest ning muud maaga seotud soodustused;
D.
otsesed maksuvabastus- ja maksuvähenduskavad;
E.
kaudsed maksu- ja imporditollimaksude kavad;
F.
põhivara kiirendatud amortiseerimine;
G.
muud subsiidiumikavad, sealhulgas riiklikud, piirkondlikud ja kohalike omavalitsuste kavad.
(231)
Komisjon uuris kõiki kaebuses esitatud väidetavaid kavasid. Iga kava puhul uuriti, kas algmääruse artikli 3 alusel on võimalik kindlaks teha Vietnami valitsuse rahalist toetust ja sellest tulenevat kasu eksportivatele tootjatele. Uurimine näitas, et kõnealusel juhul jääb uuritud kavadest tulenenud võimalik kasu alla algmääruse artikli 14 lõikes 5 (4) sätestatud miinimumkünnise. Seega ei peeta vajalikuks hinnata individuaalsete kavade tasakaalustatavust.
(232)
Sellegipoolest esitatakse selguse ja läbipaistvuse huvides kavade üksikasjad ja iga äriühingu vastavad subsiidiumimäärad, olenemata sellest, kas subsiidiume peetakse tasakaalustatavateks või mitte. Saadud kasu on arvutatud kooskõlas algmääruse artikliga 6.
3.3.2. Konkreetsed subsiidiumikavad
Subsiidiumikavad, mida Vietnami eksportivad tootjad uurimisperioodil ei kasutanud
(233)
Uurimisega tehti kindlaks, et Vietnami eksportivad tootjad ei kasutanud uurimisperioodil järgmisi kavu:
a)
riigile kuuluvate ettevõtete kaubatarned polüesterstaapelkiu tootjatele tegelikust maksumusest väiksema tasu eest;
b)
põhivara kiirendatud amortiseerimine;
c)
muud subsiidiumikavad, sealhulgas riiklikud, piirkondlikud ja kohalike omavalitsuste kavad.
(234)
Seoses eelkõige riigile kuuluvate ettevõtete kaubatarnetega polüesterstaapelkiu tootjatele tegelikust maksumusest väiksema tasu eest väideti kaebuses, et Vietnami tootjad said PTAd/MEGd, mida saab kasutada polüesterstaapelkiu peamise toorainena, subsideeritud hinnaga. Uurimisega tehti siiski kindlaks, et ükski uuritud eksportivatest tootjatest ei kasutanud PTAd/MEGd peamise toorainena, vaid nad kõik kasutasid hoopis ümbertöödeldud plastpudeleid või plasthelbeid.
(235)
Pärast avalikustamist märkis kaebuse esitaja, et komisjon esitas osalise analüüsi neist vaid ühe kohta, st PTA/MEG tarne kohta subsideeritud hinnaga. Selle kavaga seoses väitis kaebuse esitaja, et valimi moodustamise viis ning asjaolu, et uurimisse ei olnud kaasatud teatavad suured Vietnami polüesterstaapelkiu tootjad, mõjutas selle kava kohta tehtud otsust. Kaebuse esitaja loetles ka muud Vietnami väidetavad subsiidiumikavad, mille kohta oli kaebuses teavet esitatud.
(236)
Nagu komisjon selgitas põhjendustes 32-34 ja põhjenduses 42, ei olnud Vietnamis valikuuring vajalik, kuna kõik Vietnami eksportivad tootjad olid valmis koostööd tegema ja vastused saadi kolmelt koostööd tegevalt tootjalt, kes moodustasid kokku 99 % Vietnamist pärit impordist. Seetõttu ei ole kaebuse esitaja väited valimi moodustamise kohta uurimise järelduste seisukohast asjakohased. Peale selle ei sea ainuüksi asjaolu, et Vietnamis on teisigi suuri polüesterstaapelkiu tootjaid, kahtluse alla koostööd tegevate eksportivate tootjate tüüpilisust. Komisjon kinnitab, et kogus teavet ja vastuseid kõigi kaebuses esitatud väidetavate subsiidiumide kohta, sealhulgas nende kohta, mida kaebuse esitaja on maininud avalikustamise kohta esitatud märkustes, kuid leiti, et koostööd tegevad eksportijad ei olnud neid kavasid kasutanud. Komisjon esitas andmeid PTA/MEG tarnimise kohta, kuna see kava oli kaebuses esitatud põhiväitena seoses võimaliku olulise tasakaalustatava subsiidiumiga.
Subsiidiumikavad, mida uuritud Vietnami eksportivad tootjad uurimisperioodil kasutasid
(237)
Tehti kindlaks, et Vietnami eksportivad tootjad kasutasid uurimisperioodil järgmisi kavasid.
3.3.3. Sooduslaenud
3.3.3.1. Investeerimisjärgne intressitoetus Vietnami arengupangalt
(238)
Vietnami arengupank on riigile kuuluv arengupank, mis asutati 2006. aastal otsusega nr 108/2006/QD-TTg riigi arengupoliitika ning investeerimis- ja ekspordikrediiti käsitleva poliitika rakendamiseks. Uurimisperioodil juhtis Vietnami arengupank programmi, millega anti teatavate kommertspankade antud laenude puhul intressitoetust. Selle raames oli Thái Bìnhi rühm sõlminud Vietnami arengupangaga lepingud BIDV-lt ja Vietcom Bankilt saadud laenude tagasimaksmise toetamiseks.
(239)
Selle kava õiguslik alus on 30. augusti 2011. aasta dekreet nr 75/2011/ND-CP, millega asendatakse dekreet nr 151/2006/ND-CP, dekreet nr 106/2008/ND-CP ja dekreet nr 106/2004/ND-CP. Enne dekreedi nr 75/2011 jõustumist sõlmitud lepingute suhtes kohaldatakse varasemaid dekreete.
(240)
Selle kava alusel saadud kasu vastab asjaomasele kahele äriühingule antud laenude puhul Vietnami arengupanga pakutud intressimäärade ja kommertspankade pakutud intressimäärade vahele. Kava kohaldatakse kommertspankade antavate pikaajaliste ja keskmise tähtajaga laenude suhtes, mida kasutatakse investeerimisprojektide rahastamiseks.
(241)
Kavaga saadud kasu jäi vahemikku 0-0,28 %.
3.3.3.2. Madala intressiga laenud teatavatelt riigile kuuluvatelt kommertspankadelt
(242)
Uurimisega tehti kindlaks, et oluline osa Vietnami pangandussektorist kuulub riigile; peaaegu 50 % laenudest Vietnami majanduses andsid uurimisperioodil viis suuremat riigile kuuluvat panka (5). Selle suhtes, kui suur osa Vietnami pankadest võib kuuluda välisomanikele, kehtivad teatavad piirangud (6). Kommertspankadele on antud juhtnöörid pakkuda äriühingutele intressitoetust (7). Vietnami riigipank on määranud kindlaks maksimaalsed intressimäärad, mida kommertspangad võivad teatud üksustele laenude andmisel kasutada (8). Kogutud teave näitab, et riigile kuuluvad kommertspangad pakuvad madalamaid intressimäärasid kui teised pangad.
(243)
Sooduslaenudele osutatakse mitmes Vietnami õigusaktis pangandussektori ja laenude andmise kohta. Näiteks 2001. aasta määruses nr 1627 osutatakse klientidele antavatele laenudele, mille suhtes kohaldatakse sooduskrediidipoliitikat (artiklid 20 ja 26), ning krediidiasutuste seaduses osutatakse sooduskrediidile (artikkel 27).
(244)
Subsiidiumisumma arvutamisel lähtutakse subsiidiumi saajate kasust, mille olemasolu uurimisperioodil kindlaks tehti. Algmääruse artikli 6 punkti b kohaselt on subsiidiumi saaja saadud kasu järgmise kahe summa vahe: summa, mis äriühing maksab sooduslaenu eest, ning summa, mis tal tuleks maksta turul reaalselt saada oleva võrreldava kommertslaenu eest.
(245)
Põhjendustes 242 ja 243 esitatud teave osutab olulistele moonutustele Vietnami finantssektoris. Seetõttu kasutas komisjon sooduslaenudega saadud kasu arvutamisel välist võrdlusalust. Nagu on märgitud põhjenduses 231, ei mõjuta see sooduslaenudega saadud subsiidiumi tasakaalustatavust. Kuna subsiidiumid olid allpool miinimumkünnist, ei teinud komisjon lõplikke järeldusi selle kohta, kas asjaomased pangad on avalik-õiguslikud asutused ja kas nende tehtav krediidiriski hindamine on piisav.
(246)
Välist võrdlusalust oli vaja üksnes Vietnami dongides antud laenude jaoks, kuna tõendeid USA dollarites antud laenude subsideerimise kohta ei leitud. Koostööd tegevatest äriühingutest sai Vietnami dongides laene üksnes Thái Bìnhi rühm. Võrdlusaluse arvutamisel lähtuti 48 väiksema keskmise sissetulekuga (SKP) riigi laenude intressimääradest viimasel kättesaadavate andmetega perioodil (2012). Sellised riigid valiti lähtuvalt asjaolust, et nende SKP oli sarnane Vietnami SKPga. Seejärel korrigeeriti neid määrasid uurimisperioodi inflatsioonimääraga, et saada reaalintressimäärad, ning 48 riigi keskmine arvutati nende riikide lõikes, mille kohta olid andmed olemas. Riikide intressi- ja inflatsioonimäärad pärinesid Maailmapangalt. Keskmine reaalintressimäär kõnealustes väiksema keskmise sissetulekuga riikides oli uurimisperioodil 8,23 %. Seda näitajat võrreldi kõikide uurimisalustele äriühingutele Vietnami dongides antud, inflatsiooniga korrigeeritud laenude intressimääradega.
(247)
Selle kavaga saadud kasu jäi vahemikku 0-1,34 %.
(248)
Pärast avalikustamist vaidlustas Vietnami valitsus järeldused Vietnami finantssüsteemi moonutuste kohta ning teatas, et komisjon oleks pidanud hindama, kas riigile kuuluvad kommertspangad on avalik-õiguslikud asutused ja kas nende tehtav krediidiriski hindamine on piisav. Vietnami valitsuse arvates oleks selline analüüs mõjutanud järeldust rahalise toetuse olemasolu kohta ning kõnealuse kava puhul saadud kasu kindlakstegemisel välise võrdlusaluse kasutamise kohta.
(249)
Nagu on märgitud põhjendustes 242-243, osutavad uurimise käigus kogutud teave ja tõendid olulistele moonutustele Vietnami pangandussüsteemis. Nende moonutuste tõttu tuleb kooskõlas algmääruses sätestatud eeskirjadega kasutada (võimaliku) kasu summa kindlaksmääramiseks välist võrdlusalust. Kuna Vietnami eksportivate tootjate saadud kasu on minimaalne, ei pea komisjon vajalikuks uurida, kas pangad on avalik-õiguslikud asutused ja/või kas riskihindamine on piisav, nagu on selgitatud põhjendustes 231 ja 232.
3.3.4. Maakasutusõiguse andmine
(250)
Mõlemale koostööd tegevale eksportivale tootjale anti maakasutusõigusi tööstuslikes eripiirkondades. Thái Bìnhi rühm sai maakasutusõiguse otse riigilt, kuid Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd. (edaspidi „VNC”) rentis maad osaliselt riigile kuuluva ettevõtte kaudu.
(251)
Thái Bìnhi rühmal on tööstuspiirkonnas kolm maatükki. Uurimisperioodil oli rühm täielikult vabastatud kahe maatüki renditasu maksmisest. Rühm vabastati renditasust dekreedi nr 121/2010/ND-CP ja dekreedi nr 142/2005/ND-CP alusel. Äriühingud ei maksnud renti ka kolmanda maatüki eest, kuna selle puhul on renditasust vabastamise taotlemise haldusmenetlus pooleli. Renditasud, millest rühm on vabastatud, on tunduvalt väiksemad kui need, mida rühm maksab tööstuspiirkonna lähedal asuvate teiste sarnaste maatükkide eest, ja palju väiksemad kui selles piirkonnas tavaks.
(252)
VNC ei saanud täielikku vabastust maakasutusõiguse eest tasu maksmisest, kuid selge oli see, et nad said uurimisperioodil kasu. VNC rendib kolme maatükki osaliselt riigile kuuluvalt ettevõttelt. Kuigi Vietnami valitsus väitis, et tegu on eraettevõtjate vaheliste tehingutega, näitab kogutud teave vastupidist. VNC investeerimislitsentsis on maa rent loetletud soodustusena. Litsentsi kohaselt kohustab Quang Ninhi rahvakomitee VNCd rentima maad sellelt äriühingult. Lisaks on osaliselt riigile kuuluva äriühingu, mis rendib maatükki VNC-le, ja kohaliku maa-ameti vahelise algse lepingu kohaselt maa edasine üleandmine lubatud üksnes teatud kindlatel tingimustel, mille on kindlaks määranud kohalik maa-amet. See tõendab, et riik on kahe poole vahelise maatehinguga seotud.
(253)
Kasu hindamiseks võrdles komisjon tööstuspiirkondades tehtud tehingutega seotud väikseid maahindu sarnase maa võrdlushinnaga. Uurimisel avastati märke selle kohta, et maamüügiturgu Vietnamis tundub reguleerivat ja moonutavat valitsuse sekkumine, kuna maakasutusõigustega esineb kindlaksmääratud tööstuspiirkondades ja/või toetatud ärivaldkondades renditasust vabastamist või soodustasusid. Kõnealusel juhul leidis komisjon piisavalt usaldusväärse maakasutusõigustega seotud tehingu, kuna asjaomane maa asub väljaspool toetatud piirkondi ja kuna asjaomane äriühing tegutseb polüesterstaapelkiuga mitteseotud valdkonnas ja ta ei saa toetust valitsuse poliitika alusel. Selle tehingu hindu kasutatakse võrdlusalusena kasu hindamisel; see ei mõjuta mingil viisil järeldust Vietnami maamüügituru üldise olukorra kohta.
(254)
Selle kavaga saadud kasu jäi vahemikku 0,17-0,37 %.
3.3.5. Otsesed maksuvabastus- ja maksuvähenduskavad
(255)
Koostööd tegevate tootjate investeerimislitsentsis loetletud maksuvabastuste alusel on näha, et mõlemad said kasu mitmest otsesest maksusoodustuskavast. Selliste maksuvabastuste õiguslik alus on dekreet nr 164/2003/ND-CP, mis on asendatud dekreetidega nr 124/2008/ND-CP ja 122/2011/ND-CP, ringkiri nr 140/2012, dekreet nr 164/2003/ND-CP, mida on muudetud ja täiendatud dekreediga nr 152/204/ND-CP seadmete impordi tollimaksust ja käibemaksust vabastamise kohta.
(256)
Eespool nimetatud õigusaktide kohaselt on otseseid maksuvabastusi ja -vähendusi õigus saada muu hulgas äriühingutel, mis asuvad teatud tööstuspiirkonnas/-pargis, või äriühingutel, kus on palju töötajaid, või teatud majandusvaldkonnas tegutsevatel äriühingutel.
(257)
Subsiidiumisumma arvutamisel lähtutakse subsiidiumi saajate kasust, mille olemasolu uurimisperioodil kindlaks tehti. Subsiidiumi saaja saadud kasuks peetakse maksude kogusummat, mis kuulunuks tasumisele tavapärase maksumäära alusel, millest on maha arvatud soodusmääraga makstud maksude summa, või kogu maksust vabastatud summa. Subsiidiumiks peetavad summad põhinevad viimasel iga-aastasel maksudeklaratsioonil. Subsiidium jagati äriühingute kogukäibele ja esitati protsendina CIF-ekspordikäibest liidus.
(258)
Selle kavaga saadud kasu jäi vahemikku 0,11-0,36 %.
3.3.6. Imporditud tooraine imporditollimaksuvabastus
(259)
Mõlemad koostööd tegevad eksportivad tootjad olid uurimisperioodil vabastatud imporditud tooraine pealt tasutavate tollimaksude maksmisest. Sellise maksuvabastuse õiguslik alus on impordi- ja ekspordimaksu seadus nr 45/2005/QH11, mida rakendatakse dekreediga nr 87/2010/ND-CP. Kontrolli- ja järelevalvesüsteemi ning -menetluste eeskirjad on sätestatud ringkirjas nr 194/2010TT.
(260)
Vietnami valitsus teatas küsimustikule esitatud vastustes, et kasutab tollimaksu tagastus-/kinnipidamissüsteemi. Õigusaktide kohaselt kohaldatakse sellist vabastust eksporditavate toodete tootmiseks kasutatava imporditud tooraine suhtes. Tollimaksu saab tagastada vastavalt sellele, millises ulatuses imporditud toorainet eksporditava lõpptoote valmistamiseks kasutatakse.
(261)
Tehti kindlaks, et uurimisperioodil ei saanud kumbki eksportivatest tootjatest selle kava alusel majanduslikku kasu. Kuigi nad olid vabastatud tooraine pealt imporditollimaksu maksmisest, ei leitud, et uurimisperioodil oleks makse tagastatud ülemäära. Mõlemad äriühingud müüsid vaatlusalust toodet koduturul suhteliselt vähe. Lisaks hankisid nad suure osa peamisest toorainest kodumaistelt tarnijatelt, kuna kogused, mida nad importisid vaatlusaluse eksporditava toote tootmiseks, ei olnud piisavad.
(262)
Eespool kirjeldatut arvesse võttes ei peeta vajalikuks välja selgitada, kas teatatud tollimaksu tagastussüsteem on kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) eeskirjadega ja algmääruse II ja III lisa punktidega.
(263)
Pärast avalikustamist toetas Vietnami valitsus komisjoni järeldusi kõnealuse kava kohta. Ta soovis siiski lisaks rõhutada, et Vietnami tollimaksu tagastussüsteem on täielikult kooskõlas algmääruse II ja III lisa eeskirjadega, hoolimata sellest, et selle kohta ei tehtud järeldusi. Komisjon võtab Vietnami valitsuse selle seisukoha teadmiseks. Arvestades aga asjaolu, et Vietnami eksportivate tootjate saadud kasu on minimaalne, jääb komisjon arvamusele, et ei pea käesoleva uurimise seisukohast vajalikuks uurida, kas tollimaksu tagastussüsteem on kooskõlas algmääruse II ja III lisas sätestatud eeskirjadega, nagu on selgitatud põhjendustes 231-232.
3.3.7. Imporditud seadmete imporditollimaksu- ja käibemaksuvabastus
(264)
Mõlemad koostööd tegevad eksportivad tootjad olid uurimisperioodil vabastatud imporditud seadmete pealt tasutava tollimaksu ja käibemaksu maksmisest. Sellise maksuvabastuse õiguslik alus on impordi- ja ekspordimaksu seadus nr 45/2005/QH11, mida rakendatakse dekreediga nr 87/2010/ND-CP. Kontrolli- ja järelevalvesüsteemi ning -menetluste eeskirjad on sätestatud valitsuse dekreedis nr 154/2005/N-CP, ringkirjas nr 194/2010TT ja ringkirjas nr 117/2011.
(265)
Äriühingutel paluti teatada seadmete import kümneaastase ajavahemiku jooksul. Kuigi oli selge, et koostööd tegevad eksportivad tootjad said selle kava alusel kasu, ei olnud asjaomane kasu suur. See on tingitud asjaolust, et äriühingute seadmete impordi maht ei olnud võrreldes polüesterstaapelkiu müügikäibega ELis kuigi suur. Lisaks vähendas kasu asjaolu, et seadmed amortiseeriti mitme (tavaliselt kümne) aasta jooksul ja seega oli kasu uurimisperioodil veelgi väiksem.
(266)
Selle kavaga saadud kasu jäi vahemikku 0,08-0,1 %.
3.3.8. Subsiidiumisumma
(267)
Subsiidiumivastase algmääruse kohaselt arvutatud subsiidiumisumma jääb väärtuselt Vietnami eksportivate tootjate puhul vahemikku 0,6-2,31 %. Üleriigiline subsiidiumimarginaal on nende kahe marginaali kaalutud keskmine ehk 1,25 %. Eespool kirjeldatud subsiidiumid jagati äriühingute kogukäibele ja esitati protsendina CIF-ekspordikäibest liidus.
(268)
Pärast avalikustamist väitis kaebuse esitaja, et ei ole selge, kuidas komisjon arvutas subsiidiumimarginaali vahemiku ja miks ei kasutatud nende marginaalide suuremaid väärtusi, mis oleksid jäänud üle miinimumkünnise. Nagu komisjon selgitas eelmises põhjenduses, jäävad Vietnami koostööd tegevate eksportivate tootjate subsiidiumid kokku väärtuselt minimaalselt 0,6 % ja maksimaalselt 2,31 % vahele. Nende marginaalide kaalutud keskmise arvutamisega saadakse riigi keskmiseks subsiidiumimarginaaliks aga 1,25 %, mis jääb alla miinimumkünnist. Seda meetodit kasutatakse pidevalt riigi keskmise subsiidiumimarginaali arvutamiseks kooskõlas algmääruse asjakohaste eeskirjadega.
3.3.9. Järeldus Vietnami kohta
(269)
Kogu Vietnami subsiidiumimäär on 1,25 %. Kuna see määr on minimaalne, järeldatakse, et Vietnamist pärit impordi uurimine tuleks kooskõlas algmääruse artikli 14 lõikega 3 lõpetada.
4. KAHJU
4.1. LIIDU TOOTMISHARU JA LIIDU TOODANGU MÄÄRATLUS
(270)
Uurimisperioodil valmistas liidus samasugust toodet 18 tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.
(271)
Tehti kindlaks, et liidu kogutoodang uurimisperioodil oli ligikaudu 401 000 tonni. Komisjon kasutas selle arvutamiseks kogu kättesaadavat teavet liidu tootmisharu kohta, nagu kontrollitud tootmisandmed koostööd tegevate liidu tootjate kohta ning kaebuse esitaja esitatud andmed. Nagu on märgitud põhjenduses 10, kaasati valimisse neli liidu tootjat, kelle toodang moodustab 54 % samasuguse toote kogutoodangust liidus.
4.2. LIIDU TARBIMINE
(272)
Komisjon lähtus liidu tarbimise kindlakstegemisel liidu tootmisharu müügimahust liidu turul, kasutades kaebuse esitaja esitatud andmeid ja Eurostati andmeid impordi kohta kolmandatest riikidest.
(273)
Liidu tarbimine muutus järgmiselt.
Tabel 2
Liidu tarbimine (tonnides)
2010
2011
2012
Uurimisperiood
Liidu kogutarbimine
838 397
869 025
837 066
890 992
Indeks
100
104
100
106
Allikas: kaebuse esitaja, Eurostat.
(274)
Liidu tarbimise kõrgaeg oli 2011. aastal tingituna puuvillahindade tõusust, mis tulenes probleemidest 2010. aasta puuvillasaagiga. Selle tulemusena suurenes nõudlus polüesterstaapelkiu kui puuvilla aseaine järele, kuid see vähenes taas järgmisel aastal. Uurimisperioodil suurenes liidu tarbimine taas 6 %.
4.3. IMPORT ASJAOMASTEST RIIKIDEST
4.3.1. Asjaomastest riikidest pärit impordi mõju kumulatiivne hindamine
(275)
Komisjon uuris, kas vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 3 on asjaomastest riikidest pärit polüesterstaapelkiu importi vaja hinnata kumulatiivselt.
(276)
Hiina Rahvavabariigist ja Vietnamist pärit impordi puhul kindlaks tehtud subsiidiumimarginaal jäi alla miinimumkünnist, nagu see on sätestatud algmääruse artikli 8 lõike 3 punktis a.
(277)
Seetõttu ei ole kumulatiivsuse tingimused täidetud ning põhjusliku seose analüüs piirdub seega Indiast pärit impordi mõjuga.
4.3.2. Indiast pärit impordi maht ja turuosa
(278)
Komisjon tegi impordi mahu kindlaks Eurostati andmete alusel. Impordi turuosa kindlaksmääramisel lähtuti Indiast pärit impordi mahu osakaalust liidu kogutarbimises (viimase kindlaksmääramisel võeti aluseks liidu tootjate kogumüük liidus, millele liideti polüesterstaapelkiu koguimport liitu).
(279)
Indiast pärit import liitu muutus järgmiselt.
Tabel 3
Impordi maht (tonnides) ja turuosa
2010
2011
2012
Uurimisperiood
Indiast pärit impordi maht (tonnides)
51 258
59 161
63 191
60 852
Indeks
100
115
123
119
Turuosa
6,1 %
6,8 %
7,5 %
6,8 %
Indeks
100
111
123
112
Allikas: Eurostat.
(280)
Üldiselt püsis import Indiast küllaltki stabiilsena ning moodustas vaatlusalusel perioodil liidu turust 6-7,5 %.
4.3.3. Indiast pärit impordi hinnad ja hindade allalöömine
(281)
Komisjon tegi impordi hinnad kindlaks Eurostati statistika ning koostööd tegevate eksportijate esitatud kontrollitud andmete alusel. Impordist tulenev hindade allalöömine tehti kindlaks koostööd tegevate eksportijate ja koostööd tegevate liidu tootjate esitatud kontrollitud andmete alusel.
(282)
Indiast liitu suunatud impordi keskmine hind muutus järgmiselt.
Tabel 4
Impordihinnad (eurodes tonni kohta)
2010
2011
2012
Uurimisperiood
India
1 025
1 368
1 239
1 212
Indeks
100
134
121
118
Allikas: Eurostat ja koostööd tegevate eksportijate esitatud kontrollitud andmed.
(283)
Polüesterstaapelkiu hind tõusis 2011. aastal, langedes kokku eespool mainitud puuvillakriisiga. Järgmistel aastatel hind vähenes, kuid püsis kõrgemal kui 2010. aastal. Uurimisperioodil oli polüesterstaapelkiu hind 2010. aasta tasemega võrreldes 18 % suurem.
(284)
Hindade allalöömise kindlakstegemiseks uurimisperioodil võrreldi iga tooteliigi puhul kaalutud keskmisi impordihindu (korrigeerituna tollimaksude ja impordijärgsete kuludega), millega valimisse kaasatud koostööd tegevad India eksportivad tootjad müüsid imporditud toodet esimesele sõltumatule kliendile liidu turul, asjaomaste tooteliikide kaalutud keskmiste müügihindadega (korrigeerituna tehasehindade tasemele), millega valimisse kaasatud liidu tootjad müüsid toodet sõltumatutele klientidele liidu turul.
(285)
Hindu võrreldi tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, tehes vajaduse korral nõuetekohased korrigeerimised ning arvates maha soodustused ja hinnaalandused. Võrdluse tulemus on väljendatud protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest uurimisperioodil. See näitas, et Indiast pärit impordi kaalutud keskmine hindade allalöömise marginaal liidu turul oli vahemikus 4,1-43,7 %.
4.4. LIIDU TOOTMISHARU MAJANDUSLIK OLUKORD
4.4.1. Üldised märkused
(286)
Kooskõlas algmääruse artikli 8 lõikega 4 hõlmas subsideeritud impordiga liidu tootmisharule avaldatud mõju uurimine kõigi majandusnäitajate hindamist, mis kujundasid vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu olukorda.
(287)
Nagu on märgitud põhjenduses 10, kasutati liidu tootmisharule põhjustatud võimaliku kahju väljaselgitamiseks valikuuringut.
(288)
Kahju kindlakstegemiseks eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid kaebuses sisalduvate andmete, menetluse käigus kaebuse esitaja esitatud lisateabe ning Eurostati andmete alusel. Andmed hõlmasid kõiki liidu tootjaid. Komisjon hindas mikromajanduslikke näitajaid nende nõuetekohaselt kontrollitud andmete alusel, mida valimisse kaasatud liidu tootjad esitasid vastustes küsimustikule. Mõlemad andmekogumid leiti olevat liidu tootmisharu majandusliku olukorra suhtes tüüpilised.
(289)
Makromajanduslikud näitajad on tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive ja tootlikkus.
(290)
Mikromajanduslikud näitajad on keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.
4.4.2. Makromajanduslikud näitajad
4.4.2.1. Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
(291)
Liidu kogutootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 5
Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
2010
2011
2012
Uurimisperiood
Tootmismaht (tonnides)
362 195
355 240
361 159
401 119
Indeks
100
98
100
111
Tootmisvõimsus (tonnides)
492 059
451 310
468 115
466 744
Indeks
100
92
95
95
Tootmisvõimsuse rakendamine
73,6 %
78,7 %
77,2 %
85,9 %
Indeks
100
107
105
117
Allikas: kaebuse esitaja (CIRFS).
(292)
Tootmismaht suurenes vaatlusalusel perioodil 11 %. Selline suurenemine toimus üksnes uurimisperioodil (hõlmab vaatlusaluse perioodi viimast 12 kuud). Uurimisperioodile eelnenud ajavahemikul vaatlusalusest perioodist (st 2011. ja 2012. aastal) liidu tootmisharu tootmismaht vähenes või püsis samal tasemel.
(293)
Tootmisvõimsus seevastu vähenes uurimisperioodil 5 %. Koos põhjenduses 292 kirjeldatud tootmismahu suurenemisega suurenes tootmisvõimsuse rakendamine 17 %. Tuleb siiski rõhutada, et tootmisvõimsuse rakendamine 2010. aastal, mida kasutatakse suundumuse analüüsi alusena, oli sellise kapitalimahuka tootmisharu nagu polüesterstaapelkiu tootmise seisukohast väike ning uurimisperioodil oli tootmisvõimsuse rakendusaste 85,9 %.
4.4.2.2. Müügimaht ja turuosa
(294)
Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 6
Müügimaht ja turuosa
2010
2011
2012
Uurimisperiood
Müügi kogumaht liidu turul (tonnides)
379 840
366 341
344 134
358 130
Indeks
100
96
91
94
Turuosa
45,3 %
42,2 %
41,1 %
40,2 %
Indeks
100
93
91
89
Allikas: Eurostat, kaebuse esitaja (CIRFS).
(295)
Müügimaht liidu turul vähenes 2011. ja 2012. aastal, kuid taastus pisut uurimisperioodil. 2010. aasta mahuga võrreldes võis üldiselt siiski täheldada 6 %-list vähenemist.
(296)
Liidu tootmisharu turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil oluliselt. Kõige rohkem vähenes turuosa 2011. aastal, kuid langustrend püsis 2012. aastal ja uurimisperioodil, mille tõttu kaotati turuosa vaatlusperioodil kokku 11 % ulatuses.
4.4.2.3. Kasv
(297)
Hoolimata liidu tarbimise teatavast kasvust (6 %) vaatlusalusel perioodil ja liidu tootjate tootmismahu suurenemisest (11 %) vähenes liidu tootjate müük 6 %.
4.4.2.4. Tööhõive ja tootlikkus
(298)
Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 7
Tööhõive ja tootlikkus
2010
2011
2012
Uurimisperiood
Töötajate arv
1 914
1 935
2 000
2 036
Indeks
100
101
105
106
Tootlikkus (tonnides töötaja kohta)
189,3
183,6
180,6
197,0
Indeks
100
97
95
104
Allikas: kaebuse esitaja (CIRFS).
(299)
Töötajate arv suurenes koos põhjenduses 292 kirjeldatud tootmise suurenemisega vaatlusperioodil pidevalt, kokku 6 %.
(300)
Tootlikkus vähenes 2011. ja 2012. aastal, kuna töötajate arv suurenes, aga tootmismaht püsis neil aastatel muutumatuna. Kokkuvõttes oli kasv vaatlusalusel perioodil 4 %.
4.4.3. Mikromajanduslikud näitajad
4.4.3.1. Hinnad ja neid mõjutavad tegurid
(301)
Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine ühiku müügihind liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 8
Müügihind liidus
2010
2011
2012
Uurimisperiood
Keskmine ühiku müügihind liidu kogu turul (eurodes tonni kohta)
1 283
1 608
1 509
1 489
Indeks
100
125
118
116
Ühiku tootmiskulu (eurodes tonni kohta)
1 453
1 666
1 629
1 542
Indeks
100
115
112
106
Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate esitatud kontrollitud andmed.
(302)
Kõige rohkem tõusis müügihind liidus 2011. aastal, kui polüesterstaapelkiudu müüdi 2010. aasta keskmise müügihinnaga võrreldes 25 % kallima hinnaga. See oli tingitud 2011. aasta puuvillakriisist, mil nõudlus polüesterstaapelkiu kui puuvilla aseaine järele suurenes tingituna 2010. aasta väikesest puuvillasaagist. Kokkuvõttes tõusid liidus müügihinnad vaatlusalusel perioodil 16 %.
(303)
Ühiku tootmiskulu suurenes vaatlusalusel perioodil samuti, kõige rohkem 15 % 2011. aastal, kuna sel aastal tõusis bensiinihind, mis on oluline kulude suurendaja. Kokkuvõttes suurenes ühiku tootmiskulu vaatlusalusel perioodil 6 %.
4.4.3.2. Tööjõukulud
(304)
Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine tööjõukulu muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 9
Keskmine tööjõukulu töötaja kohta
2010
2011
2012
Uurimisperiood
Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurodes)
31 561
31 080
31 661
32 356
Indeks
100
98
100
103
Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate esitatud kontrollitud andmed.
(305)
Keskmine tööjõukulu töötaja kohta vähenes 2011. aastal ja seejärel järgmistel aastatel pisut suurenes. Vaatlusalusel perioodil suurenesid kulud 3 %.
4.4.3.3. Varud
(306)
Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 10
Laovarud
2010
2011
2012
Uurimisperiood
Lõppvarud (tonnides)
15 731
16 400
15 039
19 108
Indeks
100
104
96
121
Lõppvarud protsendina toodangust
7,3 %
7,8 %
7,1 %
8,8 %
Indeks
100
107
97
120
Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate esitatud kontrollitud andmed.
(307)
Lõppvarud suurenesid, välja arvatud 2012. aastal, ning uurimisperioodil suurenesid varud kokku 21 %. See langeb kokku tootmismahu suurenemisega (kokku 11 %), samas kui müügimaht vaatlusalusel perioodil vähenes (kokku 6 %). Need suundumused kajastusid ka protsendina toodangust arvestatud lõppvarudes.
4.4.3.4. Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime
(308)
Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 11
Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus
2010
2011
2012
Uurimisperiood
Müügi kasumlikkus liidus sõltumatute klientide puhul (% müügikäibest)
- 5,4 %
1,0 %
- 0,8 %
0,3 %
Indeks
- 100
18
- 14
5
Rahavoog (eurodes)
- 12 068 770
12 017 353
13 048 405
10 725 084
Indeks
- 100
100
108
89
Investeeringud (eurodes)
5 240 603
7 671 607
4 488 296
4 145 991
Indeks
100
146
86
79
Investeeringutasuvus
- 25,1 %
5,5 %
- 4,5 %
1,5 %
Indeks
- 100
22
- 18
6
Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate esitatud kontrollitud andmed.
(309)
Komisjon määras valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkuse kindlaks, esitades samasuguse toote müügi eest liidu sõltumatutele klientidele saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Kasumimarginaalid kõikusid vaatlusalusel perioodil. Kokkuvõttes kasumlikkus paranes, kuna 2010. aastal teenitud oluline kahjum asendus uurimisperioodil nullkasumiga.
(310)
Netorahavoog on liidu tootjate suutlikkus oma tegevust ise rahastada. Vaatlusalusel perioodil arenesid netorahavood positiivselt.
(311)
Investeeringute haripunkt oli 2011. aastal, mil investeeringud suurenesid 2010. aastaga võrreldes 46 %, kuid sellele järgnes langus järgmistel aastatel. Vaatlusalusel perioodil vähenesid investeeringud 21 %.
(312)
Investeeringutasuvus on kasum protsendina investeeringute arvestuslikust puhasväärtusest. Vaatlusalusel perioodil investeeringutasuvus suurenes.
(313)
Ükski valimisse kaasatud liidu tootjatest ei teatanud raskustest kapitali hankimisel vaatlusalusel perioodil.
4.4.4. Järeldus kahju kohta
(314)
Import Indiast püsis stabiilsena (moodustades vaatlusalusel perioodil liidu turust 6-7 %). Hindade allalöömine oli ulatuslik (kuni 43,7 %).
(315)
Enamik kahjunäitajatest paranes. Liidu tootjate kasumlikkus suurenes peaaegu 6 protsendipunkti, kuid keskmine kasumimarginaal oli endiselt ebapiisav, jäädes uurimisperioodil 0,3 % tasemele. Tootmisvõimsuse rakendusaste suurenes 74 protsendilt 86 protsendile. See oli siiski tingitud liidu tootmismahu suurenemisest ja tootmisvõimsuse vähenemisest. Keskmine müügihind saavutas liidus haripunkti 2011. aastal ning see tulenes puuvilla- ja bensiinihindade järsust tõusust. Kokkuvõttes suurenes keskmine müügihind liidus vaatlusalusel perioodil 16 %. Investeeringutasuvus ja rahavood arenesid samuti positiivselt. Tööhõive vaatlusalusel perioodil suurenes. Seega täheldati liidu tootmisharule tekitatud kahjust taastumise märke.
(316)
Järgmised kahjunäitajad arenesid vaatlusalusel perioodil negatiivselt: liidu tootjate turuosa liidus vähenes 45,3 protsendilt 40,2 protsendile ning liidu müügimaht vähenes 6 %. Investeeringute tase kokkuvõttes vähenes, välja arvatud 2011. aastal. Tootmisvõimsus vähenes vaatlusalusel perioodil 5 %, nagu on mainitud põhjenduses 293.
(317)
Kokkuvõttes võib liidu tootmisharu olukorda pidada siiski kahjustatuks, kuigi see on viimastel aastatel selgelt paranenud. Eespool kirjeldatu põhjal järeldas komisjon, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju algmääruse artikli 8 lõike 4 tähenduses.
(318)
Pärast avalikustamist esitatud märkustes märkis kaebuse esitaja, et pidas India turuosa stabiilsust liidu turul olulise subsideerimise tulemuseks. Komisjon tegi tõepoolest kindlaks tasakaalustatavad subsiidiumid (vt põhjendus 229), kuid põhjuslikku seost liidu tootmisharule tekitatud kahjuga ei õnnestunud kindlaks teha (vt põhjendused 319-323).
5. PÕHJUSLIK SEOS
(319)
Kooskõlas algmääruse artikli 8 lõikega 5 uuris komisjon, kas subsideeritud import Indiast põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Algmääruse artikli 8 lõike 6 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada muud tegurid. Komisjon jälgis, et võimalikku kahju, mida põhjustasid muud tegurid kui Indiast pärit subsideeritud import, ei omistataks subsideeritud impordile. Sellised tegurid on import muudest kolmandatest riikidest, liidu tootmisharu eksporditegevus ja tarbimine.
5.1. SUBSIDEERITUD IMPORDI MÕJU
(320)
Kuna Hiina ja Vietnami puhul leiti, et subsideerimine on minimaalne (vt põhjendused 76 ja 231), ei ole kumulatiivsuse tingimused täidetud. Seetõttu piirduti põhjusliku seose analüüsis Indiast pärit impordi mõjuga.
(321)
Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharu turuosa 45,3 protsendilt 40,2 protsendile, samas kui India impordi turuosa püsis küllaltki stabiilsena 6-7 % vahel. Tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 6 %. Seega ei saanud liidu tootmisharu tarbimise suurenemisest kasu, pidades silmas nende turuosa vähenemist, kuid see ei tulenenud tõenäoliselt India turuosast, mis püsis muutumatuna.
(322)
Eurostati andmetel oli Indiast pärit polüesterstaapelkiu keskmine hind väiksem kui enamikust teistest riikidest pärit polüesterstaapelkiu keskmine hind, kuid oluline on võtta arvesse suuri erinevusi kvaliteedis ja tooteliikides. Igal juhul ilmnes tooteliikide kaupa võrdlemisel, et Indiast pärit import tekitas ulatusliku hindade allalöömise.
(323)
Hoolimata ulatuslikust hindade allalöömisest ei saa järeldada, et Indiast pärit import tekitas kahju. Liidu tootmisharu turuosa vähenemist (5,1 protsendipunkti) ei saa omistada Indiast pärit impordi mahu muutustele, kuna nende turuosa püsis küllaltki stabiilsena (suurenes vaatlusalusel perioodil üksnes 0,7 protsendipunkti). Lisaks tõusis Indiast pärit impordi keskmine hind vaatlusalusel perioodil 18 %. Indiast pärit impordi hind ei tundu olevat hinnalanguse põhjustajaks, kuna liidu tootmisharu rahaline olukord, mis oli uurimisperioodil küll endistviisi kahjustatud, on vaatlusalusel perioodil oluliselt paranenud.
5.2. MUUDE TEGURITE MÕJU
5.2.1. Import kolmandatest riikidest
(324)
Kolmandatest riikidest pärit impordi maht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 12
Import kolmandatest riikidest
Riik
2010
2011
2012
Uurimisperiood
Korea Vabariik
Maht (tonnides)
129 918
165 365
163 540
181 540
Indeks
100
127
126
140
Turuosa
15,5 %
19,0 %
19,5 %
20,4 %
Indeks
100
123
126
131
Keskmine hind (eurodes tonni kohta)
1 116
1 367
1 361
1 300
Indeks
100
123
122
116
Taiwan
Maht (tonnides)
121 656
108 645
100 072
92 423
Indeks
100
89
82
76
Turuosa
14,5 %
12,5 %
12,0 %
10,4 %
Indeks
100
86
82
71
Keskmine hind (eurodes tonni kohta)
1 131
1 416
1 383
1 369
Indeks
100
125
122
121
Hiina
Maht (tonnides)
5 198
8 980
23 209
44 651
Indeks
100
173
446
859
Turuosa
0,6 %
1,0 %
2,8 %
5,0 %
Indeks
100
167
447
808
Keskmine hind (eurodes tonni kohta)
1 065
1 279
1 265
1 209
Indeks
100
120
119
113
Türgi
Maht (tonnides)
32 921
29 969
34 303
36 908
Indeks
100
91
104
112
Turuosa
3,9 %
3,4 %
4,1 %
4,1 %
Indeks
100
88
104
105
Keskmine hind (eurodes tonni kohta)
1 133
1 466
1 383
1 382
Indeks
100
129
122
122
Vietnam
Maht (tonnides)
24 884
25 487
26 410
29 717
Indeks
100
102
106
119
Turuosa
3,0 %
2,9 %
3,2 %
3,3 %
Indeks
100
99
106
112
Keskmine hind (eurodes tonni kohta)
978
1 182
1 175
1 096
Indeks
100
121
120
112
Indoneesia
Maht (tonnides)
25 902
30 285
24 032
24 699
Indeks
100
117
93
95
Turuosa
3,1 %
3,5 %
2,9 %
2,8 %
Indeks
100
113
93
90
Keskmine hind
1 055
1 329
1 267
1 167
Indeks
100
126
120
111
Tai
Maht (tonnides)
17 548
23 510
17 103
18 952
Indeks
100
134
97
108
Turuosa
2,1 %
2,7 %
2,0 %
2,1 %
Indeks
100
129
98
102
Keskmine hind (eurodes tonni kohta)
1 140
1 449
1 310
1 298
Indeks
100
127
115
114
Muu import
Maht (tonnides)
49 272
51 282
41 074
43 120
Indeks
100
104
83
88
Turuosa
5,9 %
5,9 %
4,9 %
4,8 %
Indeks
100
100
83
82
Keskmine hind (eurodes tonni kohta)
1 323
1 681
1 603
1 532
Indeks
100
127
121
116
Allikas: Eurostat.
(325)
Suurim osa impordist (181 540 tonni, mis moodustab uurimisperioodil turust 20,4 %) tuleb Korea Vabariigist, mille turuosa suurenes vaatlusalusel perioodil 4,9 protsendipunkti. Suuruselt teine liitu eksportija on Taiwan. Kuigi import Taiwanist vaatlusalusel perioodil vähenes (4,1 protsendipunkti), oli Taiwani turuosa uurimisperioodil siiski 10,4 %. Suuruselt neljas eksportija (suuruselt kolmanda eksportija India järel) on Hiina, mille turuosa suurenes 4,4 protsendipunkti ja oli kokku 5 %. Import teistest kolmandatest riikidest on väiksem kui import Indiast, kuid olulises koguses imporditakse polüesterstaapelkiudu ka Türgist, Vietnamist, Indoneesiast ja Taist (kõigi nende turuosad on suhteliselt stabiilsed). Kokku moodustab Türgist, Vietnamist, Indoneesiast ja Taist tuleva impordi turuosa ligikaudu 12 % (uurimisperioodil 12,4 %).
(326)
Tähelepanuväärne on suurenenud import eeskätt Korea Vabariigist. Koreast pärit import ületas uurimisperioodil Indiast tuleva impordi mahtu kolmekordselt. Nende maht suurenes vaatlusalusel perioodil 40 % ja turuosa suurenes 4,9 protsendipunkti, moodustades kokku 20,4 %. Oluliselt suurenes ka import Hiinast - mahu järgi arvestades üle 700 % ja turuosa seisukohast 4,4 protsendipunkti. Hiinast pärit import lõi samuti liidu tootmisharus hindu olulisel määral alla.
(327)
Eespool kirjeldatu põhjal võib järeldada, et liidu tootmisharule tekitatud kahju on tingitud impordist, kuid pigem mujalt kui Indiast tulevast impordist.
(328)
Pärast avalikustamist märkis kaebuse esitaja, et komisjon ei uurinud täpsemalt Hiina ja Vietnami ekspordihindu. Tasub meelde tuletada, et Hiina ja Vietnami puhul leiti, et subsiidiumid on minimaalsed. Seetõttu hindas komisjon nende kahe riigi puhul ekspordihindu põhjusliku seose analüüsis seoses muude tegurite mõjuga ning ei hinnanud tõepoolest kumulatiivselt igast menetlusega seotud kolmest asjaomasest riigist pärit importi, kuna oli kindlaks tehtud, et Hiina ja Vietnami subsiidiumid olid minimaalsed, nagu on selgitatud põhjendustes 275-277.
(329)
Kaebuse esitaja esitas märkusi Koreast pärit impordi keskmise hinna kohta ja sealt pärit impordi mahu (teatava) suurenemise kohta ajavahemikul 2011-2012. Arvestades Koreast pärit impordi mahu ja turuosa üldist suurenemist vaatlusalusel perioodil ning asjaolu, et sealt pärit impordi keskmine hind oli madalam kui liidu tootmisharu keskmine müügihind, on komisjon siiski seisukohal, et Korea import on põhjusliku seose analüüsi seisukohast oluline muu tegur.
(330)
Kaebuse esitaja osutas ka menetlusega algselt seotud kolmest asjaomasest riigist ning Koreast ja Taiwanist pärit ekspordi keskmisele hinnale 2014. aasta jaanuarist juulini. See ei ole aga vaatlusalune periood, mis hõlmab ajavahemikku alates 2010. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni. Seetõttu ei võeta seda märkust arvesse.
5.2.2. Liidu tootmisharu eksporditegevus
(331)
Liidu tootmisharu ekspordi maht ja keskmine väärtus muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 13
Liidu tootmisharu eksporditegevus
2010
2011
2012
Uurimisperiood
Ekspordimaht (tonnides)
31 158
32 204
41 279
36 149
Indeks
100
103
132
116
Keskmine hind (eurodes tonni kohta)
1 760
1 945
1 924
1 962
Indeks
100
111
109
112
Allikas
Maht: kaebuse esitaja (CIRFS).
Väärtus: valimisse kaasatud liidu tootjate esitatud kontrollitud andmed.
(332)
Liidu tootmisharu müüb väljaspool ELi peamiselt erikasutusega tooteid, mis selgitab kõrgemat keskmist müügihinda neil turgudel.
(333)
Valimisse kaasatud liidu tootjate ekspordi maht suurenes vaatlusalusel perioodil peaaegu 30 %, saavutades haripunkti 2012. aastal. Keskmine müügihind tõusis 2011. aastal ning püsis seejärel uurimisperioodini samal tasemel.
(334)
Hoolimata valimisse kaasatud liidu tootjate headest eksporditulemustest oli ekspordi absoluutmaht suhteliselt väike, võrreldes müügimahuga liidus. Selle mõju polnud seega piisav, et kompenseerida rasket ja ebasoodsat olukorda liidu siseturul.
5.2.3. Tarbimine
(335)
Liidu polüesterstaapelkiu turg moodustas 2010. aastal 838 397 tonni ning suurenes uurimisperioodil 890 992 tonnile. See näitab, et vaatlusalusel perioodil kasvas turg 6 %. Teisisõnu ei esinenud nõudluse vähenemist, mis oleks võinud liidu tootmisharule kahju tekitada.
5.2.4. Majanduskriis
(336)
Üks kasutajate ühendus, ühe asjaomase riigi kaubanduskoda ja üks valitsusasutus märkisid, et kahju võis tuleneda majanduskriisist. See väide ei pea paika, kuna liidu polüesterstaapelkiu turg kasvas 6 % ja keskmine müügihind liidus tõusis samuti 16 %.
(337)
Kaubanduskoda märkis lisaks, et majanduskriisi tõttu vähenes nõudlus erikasutusega polüesterstaapelkiu järele ning samas suurenes nõudlus tavapärase polüesterstaapelkiu järele. Meeles tuleb pidada, et erikasutusega polüesterstaapelkiul ja tavapärasel polüesterstaapelkiul on samad füüsikalised ja keemilised omadused ning nende lõppkasutusalad on üldiselt samad. Kuigi tunnistatakse, et kõik tooteliigid ei ole vastastikku asendatavad, on varasemate uurimiste ja praeguse uurimisega kindlaks tehtud, et kõnealused eri tooteliigid on vähemalt osaliselt vastastikku asendatavad ja kattuvad. Seda väidet ei võetud seetõttu arvesse.
5.2.5. Suur tootmisvõimsuse rakendusaste
(338)
Üks valitsusasutus teatas, et turuosa kaotamisega seotud kahju ei saa olla tingitud subsideeritud impordist, arvestades liidu tootmisharu suurt tootmisvõimsuse rakendusastet. Tootmisvõimsuse rakendamine liidu tootmisharus vaatlusalusel perioodil tõepoolest suurenes, kuid tootmisvõimsuse piiri lähedale siiski ei jõutud. Kõrgajal, mis langes kokku uurimisperioodiga, oli tootmisvõimsuse rakendusaste 85,9 %. See annab hea võimaluse tootmise edasiseks suurendamiseks. Kuna liidu tootjate müük liidus ei suurenenud vastavalt tarbimise suurenemisele, peetakse turuosa kaotamist siiski üheks näitajaks liidu tootmisharule tekitatud kahju kohta.
5.3. JÄRELDUS PÕHJUSLIKU SEOSE KOHTA
(339)
Eespool kirjeldatu põhjal järeldab komisjon, et ei ole võimalik kindlaks teha põhjuslikku seost liidu tootmisharule tekitatud kahju ja Indiast pärit subsideeritud impordi vahel. Selle järelduse esimene põhjus on Indiast pärit impordi suhteliselt väike ja vaid veidi suurenenud turuosa (6,1 %-lt 6,8 %-le), võrreldes palju suurema, kuid oluliselt vähenenud liidu tootmisharu turuosaga (45,3 %-lt 40,2 %-le). Teiseks on import teatavatest teistest riikidest (Korea, Taiwan, Hiina) olnud suurem ja/või oluliselt suurenenud ning seega võib märkida, et kui liidu tootmisharule tekitatud kahju on tingitud impordist, on selle põhjus pigem nendest riikidest pärit import, mitte Indiast tulev import (vt põhjendused 325-327).
(340)
Seetõttu ei olnud algmääruse artikli 8 lõigete 5 ja 6 alusel võimalik kindlaks teha põhjusliku seose olemasolu Indiast pärit subsideeritud impordi ja liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju vahel.
6. KOKKUVÕTE
(341)
Seega tuleks menetlus lõpetada, kuna Hiina Rahvavabariigi ja Vietnami subsiidiume peetakse minimaalseks ja Indiast pärit impordi puhul puudub põhjuslik seos kahju ja subsiidiumi vahel.
(342)
Algmääruse artikli 25 lõike 1 alusel loodud komitee ei esitanud arvamust,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Subsiidiumivastane menetlus seoses Hiina Rahvavabariigist, Indiast ja Vietnamist pärit kraasimata, kammimata või muul viisil ketramiseks ette valmistamata ning praegu CN-koodi 5503 20 00 alla kuuluva polüestrist sünteesstaapelkiu impordiga lõpetatakse.
Artikkel 2
Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Brüssel, 16. detsember 2014