РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1153/2012 НА СЪВЕТА
от 3 декември 2012 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на замшеви кожи - гюдерии с произход от Китайската народна република след провеждането на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия („Комисията“), представено след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След провеждането на антидъмпингово разследване („първоначалното разследване“) с Регламент (ЕО) № 1338/2006 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на замшеви кожи - гюдерии, понастоящем класирани в кодове по КН 4114 10 10 и 4114 10 90, с произход от Китайската народна република („КНР“ или „засегнатата страна“) („окончателните антидъмпингови мерки“). Мерките бяха под формата на адвалорно мито от 58,9 %.
2. Искане за преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките
(2)
След публикуване на известие за предстоящо изтичане на срока на действие на действащите окончателни антидъмпингови мерки (3), на 14 юни 2011 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на тези мерки съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането е подадено от „UK Leather Federation“ („заявителят“), който представлява повече от 50 % от общото производство на Съюза на замшеви кожи - гюдерии.
(3)
Подадената молба се основава на аргумента, че има вероятност изтичането на срока на действие на окончателните антидъмпингови мерки да доведе до продължаване на дъмпинга и на вредата от него за промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(4)
След като се консултира с консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, Комисията обяви на 13 септември 2011 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4) („известието за започване на преразглеждане“), че открива процедура по преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Разследване
4.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(5)
Разследването за продължаване на дъмпинга обхвана периода от 1 юли 2010 г. до 30 юни 2011 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Прегледът на тенденциите, които имат отношение към оценката на вероятността от продължаване на вредата, обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглежданият период“).
4.2. Страни, засегнати от разследването
(6)
Комисията официално уведоми заявителя, другите известни производители от Съюза, производителите износители от засегнатата държава, несвързаните вносители, ползвателите в Съюза, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на страната износител за започването на преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. На заинтересованите страни бе дадена възможност да представят становищата си в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(7)
С оглед на видимо големия брой производители от Съюза, производители износители в засегнатата страна и несвързани вносители, бе счетено за уместно, в съответствие с член 17 от основния регламент, да се проучи дали следва да се използва извадка. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако това е така - да изготви такава, в съответствие с член 17 от основния регламент от горепосочените страни бе поискано да заявят своя интерес в рамките на 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, изискана в известието за започване на преразглеждането.
(8)
Изготвена бе извадка за производителите от Съюза, в която са включени две групи производители, избрани между трима известни производители от Съюза.
(9)
Бе установен контакт с шестима известни производители износители от КНР. Никое от тези дружества не оказа съдействие при разследването.
(10)
По отношение на вносителите: 35 несвързани вносители на замшеви кожи - гюдерии бяха установени и поканени да предоставят информация за извадката. Само двама от тях се отзоваха и оказаха съдействие в настоящото разглеждане. Следователно не бе необходима извадка за несвързаните вносители.
(11)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които бе известно, че са засегнати, както и до онези, които заявиха своя интерес в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане. Бяха получени отговори от групите производители от Съюза, включени в извадката, и от двамата несвързани вносители, оказващи съдействие. Никой от производителите износители от КНР не оказа съдействие за преразглеждането и никой от съответните съюзи на потребителите не предостави информация на Комисията или заяви своя интерес в хода на разследването.
(12)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга и на произтичащата от него вреда, както и на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните заинтересовани страни:
-
Hutchings & Harding Ltd, Кеймбридж, Обединено кралство; и
-
Marocchinerie e Scamoscerie Italiane Spa, Торино, Италия.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(13)
Разглежданият в настоящото преразглеждане продукт е същият като този в първоначалното разследване, т.е. замшеви кожи - гюдерии и комбинирано маслено-формалиново дъбени замшеви кожи - гюдерии, независимо дали са нарязани във форма, включително „crust“ замшеви кожи - гюдерии и комбинирано „crust“ маслено-формалиново дъбени замшеви кожи - гюдерии, с произход от Китайската народна република („разглежданият продукт“), понастоящем класиран в кодове по КН 4114 10 10 и 4114 10 90.
(14)
Разследването потвърди, че както и при първоначалното разследване, разглежданият продукт и продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар на КНР, а също продуктите, произвеждани и продавани в ЕС от производителите от Съюза, имат едни и същи основни физически и технически характеристики, както и същите начини на използване и следователно се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ДЪМПИНГА
(15)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе проучено дали изтичането на срока на действащите мерки може да доведе до продължаване на дъмпинга.
1. Предварителни бележки
(16)
Както е посочено в съображение 9 по-горе, нито един от шестте производители износители в КНР, с които бе установен контакт, не оказа съдействие на разследването и се наложи констатациите относно вероятността от продължаване на дъмпинга да бъдат основани на наличните факти, и по-специално на информацията, представена от заявителя, включително информацията, съдържаща се в искането за преразглеждане и статистическите данни, както е предвидено в член 18 от основния регламент.
2. Дъмпинг на вноса през РПП
2.1. Държава аналог
(17)
В съответствие с разпоредбите на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност трябваше да бъде определена въз основа на цената или на конструираната нормална стойност, получена в подходяща трета държава с пазарна икономика („държава аналог“), или на цената от държавата аналог за други държави, включително за Съюза, или ако това не е възможно - на всяко друго разумно основание, включително и действително платената или подлежаща на плащане за сходния продукт цена в Съюза, по целесъобразност - след съответна корекция, за да се предвиди разумен марж на печалба.
(18)
При първоначалното разследване за държава аналог с оглед установяването на нормалната стойност бяха използвани САЩ. Единственият производител на замшеви кожи - гюдерии в САЩ по време на първоначалното разследване вече е закрил производството си. След това замшевите кожи - гюдерии се внасят от съвместно предприятие в Турция. Поради факта, че вече няма значително производство на замшеви кожи - гюдерии в САЩ, в известието за започване на настоящото преразглеждане като държави аналог бяха предвидени други страни, т.е. Нова Зеландия, Турция и Индия. Бе установен контакт със съответните производители в държавите аналог, развиващи дейността си в Нова Зеландия, Турция и Индия, но не бе оказано съдействие.
(19)
По отношение на нормалната стойност - при липсата на съдействие от страна на производител в държава аналог, тя бе определена въз основа на информация за средната цена на индийския внос в Съюза, налична в статистическите данни за вноса на Евростат за РПП (Индия е страната с най-висок обем на вноса в Съюза). По отношение на експортната цена - при липсата на съдействие от страна на производителите износители от КНР, тя бе определена въз основа на информация за средната цена на китайския внос в Съюза, налична в статистическите данни за вноса на Евростат за РПП. На тази основа е определен дъмпинговият марж - като разлика между средната цена на индийския внос в Съюза, използвана като нормална стойност, и средната цена на китайския внос, използвана като експортна цена. Резултатът, получен при изчисляването на дъмпинговия марж, е 64 %.
2.2. Развитие на вноса, в случай че мерките бъдат отменени
(20)
В допълнение към анализа за наличието на дъмпинг през РПП бе проучена и вероятността от продължаване на дъмпинга, ако мерките бъдат отменени. Като се вземе предвид фактът, че нито един производител износител от КНР не оказа съдействие при настоящото разследване, изложените по-долу заключения се основават на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент, а именно - информацията, предоставена в искането за преразглеждане, данните, предоставени от заявителя, както и данни от Евростат.
(21)
В това отношение бяха анализирани следните елементи: развитие на вноса от КНР, производство и свободен капацитет на производителите износители и привлекателност на пазара на Съюза по отношение на цените и обемите.
(22)
Както е посочено в съображение 32 по-долу, при сравнението на цените при вноса от КНР по време на РПП и цените на промишлеността на Съюза се наблюдава значително подбиване на цените (51,6 %). Пазарът на Съюза продължава да бъде привлекателен за китайските производители износители по отношение както на цените, така и на обемите. Това се потвърждава от факта, че има значителен наличен производствен капацитет в КНР след налагането на мерките, когато вносът от КНР намалява. Още преди налагането на мерките КНР бе утроила пазарния си дял в Съюза на този продукт - от 10,7 % пазарен дял в Съюза през 2001 г. до 31,7 % през 2004 г. Освен това китайските експортни цени за Съюза остават все още по-високи в сравнение с тези на пазарите на някои други трети страни, поради което пазарът на Съюза е привлекателен за китайските производители износители.
(23)
Направеният по-горе анализ показва, че вносът от КНР на пазара на Съюза е продължил да се осъществява на дъмпингови цени при много високи дъмпингови маржове. Като се имат предвид по-специално анализът на ценовите равнища на пазарите в Съюза и наличният в КНР капацитет, може да се направи заключението, че при премахване на мерките е вероятно дъмпингът да продължи.
Г. ВРЕДА
1. Промишленост на Съюза
(24)
В рамките на Съюза сходният продукт се произвежда от три (групи) дружества. Две от тях са представлявани от заявителя и са разположени съответно в Обединеното кралство и Италия с някои преработващи производства в Полша и Румъния. Третият производител е разположен в Италия и също подкрепя молбата. За всички останали производители на замшеви кожи - гюдерии е докладвано, че са закрили производствата си след 2006 г., когато бяха наложени първоначалните мерки.
(25)
Общото производство на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент бе определено въз основа на отговорите във въпросниците на производителите от Съюза, включени в извадката, и на основните макроданни, предоставени от третия производител за изготвянето на състоянието/извадката. Тези дружества представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“. Двамата производители, включени в извадката, представляват 80 % от производството на Съюза.
(26)
Тъй като показателите за микроикономическа вреда се основават на данни само от две дружества, те са представени под формата на индекс с цел запазване на поверителността съгласно член 19 от основния регламент.
2. Потребление на пазара на Съюза
(27)
Потреблението на Съюза бе определено въз основа на обема продажби на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза и на данните за вноса от Евростат.
(28)
Също така се отбелязва, че от 2010 г. значителни количества от замшеви кожи - гюдерии, на ниска цена, са изнесени през Испания към останалата част на Съюза (около 31 % като пазарен дял). Отбелязва се, че в Испания вече няма производство на сходния продукт и продажбите на замшеви кожи - гюдерии за останалата част на Съюза надхвърлят вноса. Тези количества са добавени към данните за потреблението. В периода между 2008 г. и РПП потреблението на Съюза нараства с 26 %, като основният ръст е регистриран между 2009 и 2010 г.
Таблица 1
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Общо потребление в Съюза (в хил. кв. футове) (5)
22 107
22 300
28 434
27 827
Индекс (2008 г.=100)
100
101
129
126
3. Внос от КНР
а) Обем и пазарен дял
(29)
След налагане на мерките през 2006 г. китайският внос намалява значително и остава сравнително ограничен с пазарен дял от около 4 % през РПП. Независимо от това през разглеждания период обемът на вноса с произход от КНР нараства с 9 процентни пункта и достига равнището от 1 103 330 кв. фута през РПП. Въпреки това вносът от КНР не нараства със същите темпове като потреблението на Съюза и пазарният дял на китайския внос през разглеждания период намалява.
Таблица 2
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Обем на вноса от засегнатата държава (в хил. кв. футове) (6)
1 010,00
786,67
883,33
1 103,33
Индекс (2008 г. = 100)
100
78
87
109
Пазарен дял на вноса от засегнатата държава (6)
5 %
4 %
3 %
4 %
б) Цени
i) Развитие на цените
(30)
Средната цена на китайския внос се е променила слабо през разглеждания период. В сравнение с 2008 г. цената първоначално се покачва през 2009 г., преди да спадне с 13 % и да се възстанови отново до равнището си от 2008 г. по време на РПП.
Таблица 3
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Цена за вноса от засегнатата държава (евро/кв. фут) (7)
0,45
0,61
0,39
0,46
Индекс (2008 г. = 100)
100
136
87
102
ii) Подбиване на цените
(31)
За целите на анализа на подбиването на цените среднопретеглените продажни цени на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени CIF на износители от КНР. Поради тази причина продажните цени на промишлеността на Съюза са коригирани по-специално за разходи по кредити, разходи за доставка, опаковка и комисиони до ниво франко завода. Експортните цени CIF от КНР са взети от Евростат и са коригирани, за да включат всички разходи, свързани с митническото оформяне, т.е. мито и разходите след вноса (цена на разтоварената стока).
(32)
Сравнението показа, че през РПП вносът на разглеждания продукт подбива цените на промишлеността на Съюза с около 51,6 %.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(33)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически фактори и показатели, влияещи върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(34)
За целите на анализа на вредата показателите за вредата бяха установени на следните две равнища:
-
макроикономическите показатели (производство, капацитет, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност, средна единична цена, размер на дъмпинговия марж и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг) бяха оценени на равнището на цялата промишленост на Съюза въз основа на информацията, събрана от пълните отговори във въпросника от дружествата, участващи в извадката, и от макроданните, предоставени от третия производител от Съюза,
-
анализът на микроикономическите показатели (складови наличности, възнаграждения, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за привличане на капитали и инвестиции) бе направен въз основа на информацията, получена от надлежно проверените отговори във въпросника, предоставени от дружествата, включени в извадката. Тази информация се определя като представителна за цялата промишленост на Съюза. Като се има предвид фактът, че тези показатели се отнасят само до две дружества, в съответствие с член 19 от основния регламент с цел поверителност абсолютните стойности не могат да бъдат оповестявани и по-долу са предоставени само индекси.
а) Макроикономически показатели
4.1. Производство
(35)
От 2008 г. промишлеността на Съюза регистрира последователен спад и през РПП достига до 12 % под равнището от 2008 г. независимо от нарастването на потреблението за същия период с 26 %.
Таблица 4
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Производство (в хил. кв. футове) (8)
7 659
7 223
7 100
6 753
Индекс (2008 г. = 100)
100
94
93
88
4.2. Производствен капацитет и степен на използване на капацитета
(36)
Производственият капацитет остава стабилен между 2008 г. и РПП. Въпреки че равнището на използване на капацитета е ниско още през 2008 г., спадът в производството между 2008 г. и РПП води до допълнителен значителен спад в равнището на използване на капацитета от 7 процентни пункта между 2008 г. и РПП.
Таблица 5
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Производствен капацитет (в хил. кв. футове) (9)
13 290
13 290
13 290
13 290
Индекс (2008 г. = 100)
100
100
100
100
Използване на капацитета (9)
58 %
54 %
53 %
51 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
94
93
88
4.3. Обем на продажбите
(37)
Продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза към несвързани клиенти нарастват с 5 % в периода между 2008 г. и 2009 г., преди отново да се понижат с 2 % през 2010 г. и да нараснат след това през РПП. Като цяло обемът на продажбите нараства с 9 % през разглеждания период.
Таблица 6
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Обем на продажбите на Съюза към несвързани клиенти (в хил. кв. футове) (10)
5 144
5 393
5 324
5 627
Индекс (2008 г. = 100)
100
105
103
109
4.4. Пазарен дял
(38)
В периода 2008-2009 г. промишлеността на Съюза леко подобрява пазарния си дял с 1 % от вече ниското равнище от 23 % през 2008 г., преди отново да се свие с 4 процентни пункта до само 20 % през РПП.
Таблица 7
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза (11)
23 %
24 %
19 %
20 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
104
80
87
4.5. Растеж
(39)
В периода между 2008 г. и РПП, въпреки че потреблението в Съюза се повишава с 26 %, обемът на продажбите на производителите от Съюза на пазара на Съюза нараства само с 9 %, а пазарният дял на производителите от Съюза намалява с 3 процентни пункта. Поради това се достига до заключението, че производителите от Съюза не са могли да се възползват от растежа на пазара.
4.6. Заетост
(40)
След първоначален значителен спад с 9 % на заетостта в периода 2008-2009 г. равнището на заетостта на промишлеността на Съюза продължава да се понижава. От 74 работника през 2008 г., през РПП са останали само 59, т.е. регистриран е общ спад от 19 %.
Таблица 8
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Заетост във връзка с разглеждания продукт (като брой лица) (12)
74
67
62
59
Индекс (2008 г. = 100)
100
91
84
81
4.7. Производителност
(41)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, разглеждана като продукция на заето лице за една година, се е увеличила с 9 % между 2008 г. и РПП. Това е вследствие на факта, че заетостта се понижава с по-бързи темпове в сравнение с производството.
Таблица 9
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Производителност (кв. фута на заето лице) (13)
104 031
107 536
114 512
113 655
Индекс (2008 г. = 100)
100
103
110
109
4.8. Продажни цени и фактори, които засягат цените на вътрешния пазар
(42)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза се задържат на стабилни равнища между 2008 г. и РПП. Както е посочено по-горе, дъмпинговият китайски внос значително подбива цените на промишлеността на Съюза. Въпреки това задържането на ценовите равнища е за сметка на пазарния дял на промишлеността на Съюза.
Таблица 10
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Единична цена на пазара на Съюза (евро/кв. фут) (14)
1,01
0,97
1,01
1,01
Индекс (2008 г. = 100)
100
96
100
100
4.9. Размер на дъмпинговия марж
(43)
Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на вноса от КНР, въздействието на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза не може да се смята за несъществено.
4.10. Възстановяване от последиците на предходния дъмпинг
(44)
Показателите, разгледани по-горе, показват, че независимо от налагането на антидъмпинговите мерки през 2006 г. икономическото и финансовото състояние на промишлеността на Съюза остава значително нестабилно и под ефекта на вредата. Поради това не бе възможно да се установи действително възстановяване от дъмпинга в миналото и се счита, че промишлеността на Съюза остава уязвима за вредоносния ефект на евентуален дъмпингов внос на пазара на Съюза.
б) Микроикономически показатели
4.11. Складови наличности
(45)
Равнището на крайните складови наличности в промишлеността на Съюза се увеличава значително с 31 % между 2008 г. и РПП. Извършеният допълнителен анализ даде възможност да се прецизира оценката за динамиката на обращаемостта в месеци на складовите наличности. В тази връзка през 2008 г. включените в извадката производители са поддържали складови наличности, равняващи се на около пет месеца продукция (43 %), но под натиска на дъмпинговия внос през РПП са били принудени да увеличат складовите наличности до количества, равняващи се на повече от седем месеца продукция (съответно 63 % от общата годишна продукция). Поради това се потвърждава заключението, че динамиката на складовите наличности показва наличие на вреда.
Таблица 11
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Крайни складови наличности (кв. футове) (15)
Поверителна бизнес информация
Индекс (2008 г. = 100)
100
116
135
131
4.12. Възнаграждения
(46)
Средното възнаграждение на работник се задържа на стабилно равнище в периода 2008-2009 г., както и между 2010 г. и РПП. Рязкото покачване с 20 % през 2009 г. и 2010 г. се дължи на значителното нарастване на разходите за труд в две от дружествата, включени в извадката, независимо от понижаването на заетостта.
Таблица 12
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Годишни разходи за труд на работник (в хил. евро) (16)
Поверителна бизнес информация
Индекс (2008 г. = 100)
100
100
120
120
4.13. Инвестиции
(47)
Годишните инвестиции на включените в извадката производители в производството на сходния продукт са предимно за поддръжка и се увеличават с 21 % между 2008 г. и РПП. Рязкото покачване в периода между 2010 г. и РПП се дължи на закупуването на оборудване през 2011 г. от един от производителите, включени в представителната извадка.
Таблица 13
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Нетни инвестиции (в евро) (17)
Поверителна бизнес информация
Индекс (2008 г. = 100)
100
102
72
121
4.14. Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(48)
През разглеждания период промишлеността постоянно претърпява загуби. В периода между 2008 г. и РПП загубите нарастват повече от два пъти (в абсолютно изражение и като процент от оборота).
(49)
По същия начин възвръщаемостта от инвестициите (ВИ) е отрицателна за целия разглеждан период и се влошава с - 131 процентни пункта между 2008 г. и РПП.
Таблица 14
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Нетна печалба от продажбите на ЕС към несвързани клиенти (в % от нетните продажби) (18)
Поверителна бизнес информация
Индекс (2008 г. = 100)
- 100
-95
-73
- 203
ВИ (нетна печалба в % от нетната счетоводна стойност на инвестициите) (18)
Поверителна бизнес информация
Индекс (2008 г. = 100)
- 100
-95
-73
- 231
4.15. Паричен поток и способност за привличане на капитали
(50)
Нетният паричен поток от оперативната дейност се задържа отрицателен за целия разглеждан период и се влошава с близо - 300 процентни пункта между 2008 г. и РПП.
Таблица 15
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Паричен поток (в евро) (19)
Поверителна бизнес информация
Индекс (2008 г. = 100)
- 100
- 115
-77
- 398
(51)
В същото време липсват индикации за срещани затруднения от страна на промишлеността на Съюза при привличането на капитали.
в) Въздействие на дъмпинговия внос и други фактори
4.16. Въздействие на дъмпинговия внос
(52)
След налагане на мерките китайският внос намалява значително и остава със сравнително ограничен пазарен дял от около 4 % през РПП. Въпреки това сравнението на цените на този внос с тези на промишлеността на Съюза показва значително подбиване (51,6 %) Като се има предвид, че замшевите кожи - гюдерии са стандартен продукт с много ограничен продуктов обхват и че китайските стоки по отношение на качеството са близки до европейските, относително малкият пазарен дял на китайския внос, в комбинация със значителното подбиване, свидетелства за значителното въздействие на този внос върху състоянието на промишлеността на Съюза.
4.17. Внос от други държави
(53)
Има значителен внос от Индия, Турция и Нова Зеландия, както и от други държави, които разполагат с общ пазарен дял от 46 % през РПП (спад спрямо 60 % през 2008 г.).
(54)
По отношение на вноса от Индия се отбелязва, че обемът му е значителен и пазарният му дял се е покачил от 11 % през 2008 г. на 16 % през РПП. Същевременно средните цени на индийския внос са малко под средните цени на производителите от Съюза. Като се имат предвид значителните обеми и разликата в цените, се смята, че индийският внос задълбочава в някаква степен отрицателното икономическо състояние на промишлеността на Съюза. Същевременно се отбелязва, че цените на индийския внос са с повече от 60 % по-високи от тези на дъмпинговия китайски внос. Следователно се смята, че това ограничено въздействие върху текущото състояние на промишлеността на Съюза по всяка вероятност не би прекъснало причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата в случай на вероятно увеличение на дъмпинговия китайски внос и допълнително влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза в резултат от него, ако мерките бъдат отменени.
Таблица 16
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Обем на вноса от Индия (в хил. кв. футове) (20)
2 330,00
2 123,33
4 276,67
4 436,67
Пазарен дял на вноса от Индия (20)
11 %
10 %
15 %
16 %
Средна цена на вноса от Индия (евро/кв. фут)
0,79
0,82
0,66
0,75
(55)
Има значителен внос и от Турция, която има пазарен дял от 10 % през РПП (спад спрямо 18 % през 2008 г.). Същевременно средните цени на този внос са много по-високи от тези на замшевите кожи - гюдерии от КНР и са близки до ценовото равнище на промишлеността на Съюза. Като се има предвид тенденцията на намаляване на вноса от Турция и относително високите им цени, се смята, че това ограничено въздействие върху текущото състояние на промишлеността на Съюза по всяка вероятност не би прекъснало причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата в случай на вероятно увеличение на дъмпинговия китайски внос и допълнително влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза в резултат от него, ако мерките бъдат отменени.
Таблица 17
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Обем на вноса от Турция (в хил. кв. футове) (21)
4 063,33
2 623,33
2 933,33
2 700,00
Пазарен дял на вноса от Турция (21)
18 %
12 %
10 %
10 %
Средна цена на вноса от Турция (евро/кв. фут)
0,77
0,89
1,05
1,20
(56)
Има значителен внос от Нова Зеландия, която има пазарен дял от 7 % през РПП - нарастване спрямо 3 % през 2008 г. Въпреки това средните цени на този внос са много по-високи от тези на замшевите кожи - гюдерии от КНР и са дори по-високи от ценовото равнище на промишлеността на Съюза. Като се имат предвид относително високите цени на вноса от Нова Зеландия, се смята, че и те не биха прекъснали причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата в случай на вероятно увеличение на дъмпинговия китайски внос и допълнително влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза в резултат от него, ако мерките бъдат отменени.
Таблица 18
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Обем на вноса от Нова Зеландия (в хил. кв. футове) (22)
716,67
2 426,67
1 966,67
1 883,33
Пазарен дял на вноса от Нова Зеландия (22)
3 %
11 %
7 %
7 %
Средна цена на вноса от Нова Зеландия (евро/кв. фут)
1,29
1,43
1,43
1,48
(57)
Вносът от останалия свят има пазарен дял от 13 % през РПП (спад спрямо 27 % през 2008 г.). Същевременно средните цени на този внос са много по-високи от тези на замшевите кожи - гюдерии от КНР и са близки до ценовото равнище на промишлеността на Съюза. Като се имат предвид тенденцията на намаляване на вноса от останалия свят и относително високите цени в сравнение с вноса на замшеви кожи - гюдерии от КНР, също се смята, че и те не биха прекъснали причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата в случай на вероятно увеличение на дъмпинговия китайски внос и допълнително влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза в резултат от него, ако мерките бъдат отменени.
Таблица 19
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Обем на вноса от останалия свят (в хил. кв. футове) (23)
5 896,67
4 013,33
4 480,00
3 556,67
Пазарен дял на вноса от останалия свят (23)
27 %
18 %
16 %
13 %
Средна цена на вноса от останалия свят (евро/кв. фут)
0,63
0,84
0,81
0,84
(58)
Вносът от всички други трети държави общо има пазарен дял от 46 % през РПП (спад спрямо 60 % през 2008 г.). Същевременно средните цени на този внос са много по-високи от тези на замшевите кожи - гюдерии от КНР и са много близки до ценовото равнище на промишлеността на Съюза. Като се имат предвид тенденцията за намаляване на вноса от трети държави и относително високите им цени, се смята, че и те, разглеждани като цяло, не биха прекъснали причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата в случай на вероятно увеличение на дъмпинговия китайски внос и допълнително влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза в резултат от него, ако мерките бъдат отменени.
Таблица 20
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Обем на вноса от други държави (в хил. кв. футове) (24)
13 006,67
11 186,67
13 656,67
12 576,67
Индекс (2008 г. = 100)
100
86
105
97
Пазарен дял на вноса от други държави (24)
60 %
51 %
49 %
46 %
Средна цена на вноса от други държави (евро/кв. фут)
0,74
0,98
0,91
0,98
5. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(59)
В Съюза са останали само трима производители (всеки от тях - МСП). Всички останали производители на замшеви кожи - гюдерии са декларирали, че са закрили производствата си след 2006 г., когато бяха наложени първоначалните мерки. Това може да се разглежда като резултат от засиления натиск от китайския дъмпингов внос, упражняван върху пазара на Съюза, дори и в условия на нарастващо потребление.
(60)
Анализът на вредата показва, че състоянието на промишлеността на Съюза се влошава през разглеждания период. По-специално производството се свива с около 12 % и въпреки че продажбите леко са нараснали, това нарастване е по-слабо от нарастването на потреблението и следователно пазарният дял на производителите от Съюза се е свил с 3 процентни пункта.
(61)
Същевременно анализът на микроикономическите показатели показва, че рентабилността, възвръщаемостта от инвестиции и паричният поток на промишлеността на Съюза се задържат на отрицателни равнища през целия разглеждан период и се влошават допълнително към РПП.
(62)
Анализиран е вносът от Индия, Турция, Нова Зеландия и останалия свят. По отношение на всеки от тези потоци на вноса поотделно, както и разгледани заедно, се смята, че те не биха прекъснали причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата в случай на вероятно увеличение на дъмпинговия китайски внос и допълнително влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза в резултат от него, ако мерките бъдат отменени.
(63)
С оглед на гореизложеното се достига до заключението, че промишлеността на Съюза е продължила да понася съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент и че положението ѝ е много нестабилно и уязвимо и е далеч от състоянието, което би могло да се очаква, ако се бе възстановила от установената в рамките на първоначалното разследване вреда.
(64)
Също така се достига до заключението, че нанесената вреда на състоянието на промишлеността на Съюза е предизвикана предимно от продължителното съществуване (дори и в малки количества) на дъмпингов евтин внос от КНР.
Д. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. Въздействие на прогнозния обем на вноса и влияние върху цените, в случай че мерките бъдат отменени
(65)
Въпреки че обемите на вноса от КНР намаляват значително след налагането на мерките през 2006 г., се смята, че в КНР съществува значителен производствен капацитет (вж. съображение 22). Този свободен капацитет лесно може да бъде пренасочен към пазара на Съюза, ако мерките бъдат отменени.
(66)
Смята се, че ако мерките бъдат отменени, по всяка вероятност китайските производители износители ще се стремят да възстановят изгубени пазарни дялове в Съюза. В този смисъл значителното подбиване на цените, установено в разследването, показва, че пазарът на Съюза е много привлекателен за китайския внос заради равнището на цените (вж. съображение 22).
2. Заключение относно продължаване на вредата
(67)
Въз основа на това се достига до заключението, че отмяната на мерките срещу КНР по всяка вероятност би довела до продължаване на вредата за промишлеността на Съюза.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(68)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Интересът на Съюза беше определен въз основа на оценка на различните намесени интереси, т.е., от една страна, тези на промишлеността от Съюза, и от друга страна, тези на вносителите и ползвателите.
(69)
Следва да се припомни, че при първоначалното разследване бе преценено, че приемането на мерки не противоречи на интереса на Съюза. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане, което съответно анализира положение, при което вече са били въведени антидъмпингови мерки, позволява да се оцени всяко неоправдано негативно въздействие на настоящите антидъмпингови мерки върху разглежданите страни.
(70)
Въз основа на гореизложеното бе проучено дали въпреки заключенията за вероятното продължаване на причиняващия вреда дъмпинг съществуват необорими доводи, които да доведат до заключението, че в този конкретен случай запазването на мерките не би било в интерес на Съюза.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(71)
Промишлеността на Съюза, представлявана от МСП, системно губи пазарен дял и понася съществена вреда по време на разглеждания период. Ако мерките бъдат отменени, по всяка вероятност промишлеността на Съюза ще се окаже в още по-тежка ситуация.
3. Интерес на вносителите
(72)
Има двама несвързани вносители, които оказват съдействие в разследването. Дейността, свързана със замшевите кожи - гюдерии, представлява ограничена част от съответните им обороти. Не съществуват индикации, че продължаването на мерките би имало значителен ефект върху тяхната дейност.
4. Интерес на ползвателите и потребителите
(73)
Никакви сдружения на ползватели или потребители не се обявиха в рамките на крайните срокове, посочени в известието за започване, също както при първоначалното разследване. Като се вземе предвид, че при първоначалното разследване бе сметнато, че въпросните мерки не биха засегнали неоправдано интереса на тези страни и като се има предвид тяхното продължително неоказване на съдействие, може да се достигне до заключението, че интересът им няма да бъде накърнен от запазването на мерките. Всъщност съществуването на значителен внос от други източници, при това на конкурентни цени, ще гарантира, че ползвателите и потребителите ще продължат да разполагат с широк избор от различни доставчици на въпросния продукт, при това на разумни цени.
5. Заключение
(74)
Като се вземат предвид всички горепосочени фактори, се стига до заключението, че не съществуват убедителни доводи срещу запазването на съществуващите към момента антидъмпингови мерки.
Ж. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(75)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, на които се основаваше намерението да се препоръча запазването на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят коментари след разгласяването на информацията. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(76)
От гореизложеното следва, че, както се предвижда в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на замшеви кожи - гюдерии с произход от КНР, следва да бъдат запазени. Припомня се, че тези мерки представляват адвалорни мита със ставка от 58,9 %,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на замшеви кожи - гюдерии и комбинирано маслено-формалиново дъбени замшеви кожи - гюдерии, независимо дали са нарязани във форма, включително „crust“ замшеви кожи - гюдерии и комбинирано „crust“ маслено-формалиново дъбени замшеви кожи - гюдерии, понастоящем класирани в кодове по КН 4114 10 10 и 4114 10 90, с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1, е 58,9 %.
3. Прилагат се действащите разпоредби относно митата, освен ако не е посочено друго.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 3 декември 2012 година.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1153/2012,
3. detsember 2012,
millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit seemisnaha impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4 ja artikli 11 lõiget 2,
võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Kehtivad meetmed
(1)
Pärast dumpinguvastase uurimise (edaspidi „esialgne uurimine”) lõpetamist kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1338/2006 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV” või „asjaomane riik”) pärit, CN-koodide ex 4114 10 10 ja 4114 10 90 alla kuuluva seemisnaha impordile (edaspidi „lõplikud dumpinguvastased meetmed”). Meetmed kehtestati väärtuselise tollimaksuna, mille määr on 58,9 %.
2. Taotlus aegumise läbivaatamise algatamiseks
(2)
Pärast seda, kui avaldati teade (3) lõplike dumpinguvastaste meetmete eelseisva lõppemise kohta, sai komisjon 14. juunil 2011 algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase taotluse algatada meetmete aegumise läbivaatamine. Taotluse esitas UK Leather Federation (edaspidi „taotluse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 50 % liidu seemisnahatoodangust.
(3)
Esitatud taotlus põhines väitel, et lõplike dumpinguvastaste meetmete kehtivuse lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.
3. Aegumise läbivaatamise algatamine
(4)
Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, andis komisjon 13. septembril 2011Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates (4) (edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.
4. Uurimine
4.1. Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood
(5)
Dumpingu jätkumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2010 kuni 30. juunini 2011 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundade uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2008 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
4.2. Uurimisega seotud isikud
(6)
Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, asjaomase riigi eksportivatele tootjatele, sõltumatutele importijatele, teadaolevalt asjaga seotud liidu kasutajatele ning eksportiva riigi esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.
(7)
Arvestades liidu tootjate, asjaomaste riikide eksportivate tootjate ja sõltumatute importijate ilmset suurt arvu, peeti kooskõlas algmääruse artikliga 17 asjakohaseks uurida, kas tuleks kasutada väljavõttelist uuringut. Et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas oleks vaja kasutada väljavõttelist uuringut ning vajaduse korral moodustada valim, paluti eespool nimetatud isikutel vastavalt algmääruse artiklile 17 endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.
(8)
Liidu tootjate puhul võeti kasutusele väljavõtteline uuring ning kolmest teadaolevast liidu tootjast on kaks tootjate rühma uuringusse kaasatud.
(9)
Ühendust võeti HRV kuue teadaoleva eksportiva tootjaga. Kuid ükski neist ei teinud uurimise käigus koostööd.
(10)
Importijate puhul määrati liidus kindlaks 35 sõltumatut seemisnaha importijat, kellel paluti esitada väljavõttelise uuringu jaoks vajalik teave. Neist ainult kaks andsid endast märku ja olid valmis käesoleva läbivaatamise raames koostööd tegema. Seega ei olnud väljavõtteline uuring sõltumatute importijate puhul vajalik.
(11)
Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevatele huvitatud isikutele ja neile, kes olid endast algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul teada andnud. Vastused saadi valimisse kuuluvatelt liidu tootjatelt ja kahelt koostööd tegevalt sõltumatult importijalt. Ükski HRV eksportivatest tootjatest ei osalenud läbivaatamises ning ükski tarbijate ühing ei esitanud komisjonile mingisugust teavet ega andnud endast uurimise käigus teada.
(12)
Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste huvitatud isikute valdustesse:
-
Hutchings&Harding Ltd, Cambridge, Ühendkuningriik, ning
-
Marocchinerie e Scamoscerie Italiane Spa, Torino, Itaalia.
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
(13)
Käesoleva läbivaatamisega seotud vaatlusalune toode on sama, mis esialgses uurimises, st seemisnahk ja rääs-formaldehüüdpargiga seemisnahk (mõõtu lõigatud või mitte), sealhulgas seemisnahk ja rääs-formaldehüüdpargiga seemisnahk kuivatatud kujul (edaspidi „vaatlusalune toode”), mis on pärit Hiina RVst ja mida praegu liigitatakse CN-koodide 4114 10 10 ja 4114 10 90 alla.
(14)
Uurimine (nagu esialgne uuriminegi) kinnitas, et vaatlusalune toode ning HRVs toodetud ja siseturul müüdud tooted ning liidu tootjate toodetud ja ELis müüdud tooted on samade põhiliste füüsikaliste ja tehniliste omaduste ja kasutusaladega, ning seega loetakse need algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugusteks toodeteks.
C. DUMPINGU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS
(15)
Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 kontrolliti, kas kehtivate meetmete aegumine võiks tõenäoliselt põhjustada dumpingu jätkumist.
1. Sissejuhatavad märkused
(16)
Nagu märgitud põhjenduses 9, ei teinud uurimises koostööd mitte ükski kuuest Hiina RV eksportivast tootjast ning järeldused dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta tuli teha kättesaadavate faktide põhjal, eelkõige taotluse esitajatelt saadud teabe, sealhulgas läbivaatamise taotluses sisaldunud teabe, ja statistika põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18.
2. Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
2.1. Võrdlusriik
(17)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a tuli määrata normaalväärtus asjakohases kolmandas turumajandusriigis (edaspidi „võrdlusriigis”) kehtiva hinna või arvestusliku normaalväärtuse alusel või hinna järgi, mis kehtib müügi puhul sellest võrdlusriigist muudesse riikidesse, k.a liitu, või kui see ei ole võimalik, siis mis tahes muul põhjendatud alusel, sealhulgas samasuguse toote eest liidus tegelikult makstud või makstava hinna alusel, mida on vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatud, et juurde arvestada põhjendatud kasumimarginaal.
(18)
Esialgses uurimises kasutati normaalväärtuse määramisel võrdlusriigina USAd. Ainus esialgse uurimise ajal USAs tegutsev seemisnaha tootja oli tootmiskoha sulgenud. Sestpeale on seemisnahka imporditud Türgis asuvalt ühisettevõtjalt. Kuna USAs enam arvestatavat seemisnaha tootmist ei toimu, valiti käesoleva läbivaatamise algatamisteates võimalikeks võrdlusriikideks muud riigid, st Uus-Meremaa, Türgi ja India. Uus-Meremaal, Türgis ja Indias asuvate võimalike võrdlusriikide tootjatega võeti ühendust, kuid koostööd ei saavutatud.
(19)
Võrdlusriigi tootja poolse koostöö puudumise tõttu määrati normaalväärtus kindlaks teabe põhjal Indiast liitu suunduva impordi keskmise hinna kohta, mis oli kättesaadav Eurostati statistikast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi aegse impordi kohta. (India oli see riik, millest imporditi liitu kõige rohkem seemisnahka.) Ekspordihind määrati HRV eksportivate tootjate poolse koostöö puudumise tõttu kindlaks teabe põhjal Hiinast liitu suunduva impordi keskmise hinna kohta, mis oli kättesaadav Eurostati statistikast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi aegse impordi kohta. Sellest lähtuvalt määrati dumpingumarginaal kindlaks vastavalt Indiast liitu suunduva impordi keskmise hinna (mida kasutati normaalväärtusena) ja Hiina impordi keskmise hinna (mida kasutati ekspordihinnana) vahena. Dumpingu arvutamise tulemusena saadi dumpingumarginaaliks 64 %.
2.2. Impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral
(20)
Lähtudes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil esinenud dumpingu analüüsist, uuriti dumpingu jätkumise tõenäosust juhul, kui meetmed tunnistataks kehtetuks. Kuna ükski HRV eksportiv tootja ei teinud käesoleva uurimise käigus koostööd, tehti kooskõlas algmääruse artikliga 18 allpool esitatud järeldused kättesaadavatele andmetele toetudes, täpsemalt läbivaatamise taotluses esitatud andmete, taotlejalt saadud andmete ning Eurostatilt saadud andmete põhjal.
(21)
Analüüsiti järgmisi elemente: HRVst pärit impordi areng, eksportivate tootjate toodang ja kasutamata tootmisvõimsus ning liidu turu atraktiivsus hindade ja mahtude seisukohast.
(22)
Nagu märgitud põhjenduses 32, ilmneb HRVst pärit impordi ja liidu tootmisharu hindade võrdlusest märkimisväärne hinna allalöömine (51,6 %). Liidu turg on nii hinna kui mahtudega seoses Hiina eksportivate tootjate jaoks endiselt atraktiivne. Seda asjaolu täiendab fakt, et HRVs on meetmete kehtestamisest alates (mil HRVst pärit importi vähendati) olemas märkimisväärne tootmisvõimsus. Juba enne meetmete kehtestamist kolmekordistas HRV asjaomase toote turuosa liidu turul - 10,7 %-lt 2001. aastal 31,7 %ni 2004. aastal. Lisaks on Hiinast liitu suunduva ekspordi hinnad endiselt kõrgemad kui teatavate muude kolmandate riikide turgudel, mis muudab liidu turu Hiina eksportivate tootjate jaoks atraktiivseks.
(23)
Eelnev analüüs näitab, et Hiina ekspordi sisenemine liidu turule on jätkunud väga kõrge marginaaliga dumpinguhinnaga. Arvestades eelkõige liidu hinnatasemete analüüsi ning olemasolevat vaba tootmisvõimsust Hiinas, võib järeldada, et meetmete lõpetamise korral oleks dumpingu jätkumine tõenäoline.
D. KAHJU
1. Liidu tootmisharu
(24)
Euroopa Liidus toodab samasugust toodet kolm ettevõtete rühma. Kaht neist esindab taotleja ning need asuvad Ühendkuningriigis ja Itaalias, lisaks on neil mõned töötlemiskohad Poolas ja Rumeenias. Kolmas tootja asub Itaalias ning ta toetab taotlust. Kõik muud seemisnaha tootjad on teadaolevalt oma tootmiskohad sulgenud pärast 2006. aastat, mil esialgsed meetmed kehtestati.
(25)
Liidu kogutoodang algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses määrati kindlaks valimisse kaasatud liidu tootjatelt saadud küsimustike vastuste põhjal, samuti põhiliste makroandmete põhjal, mille kolmas tootja väljavõttelises uuringus esitas. Kõnealused ettevõtted moodustavad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning neid nimetatakse edaspidi „liidu tootmisharuks”. Kaks valimisse kaasatud tootjat hõlmavad 80 % liidu toodangust.
(26)
Kuna mikromajanduslikud kahjunäitajad põhinevad ainult kahe ettevõtte andmetel, on need esitatud indekseeritud kujul eesmärgiga säilitada konfidentsiaalsus vastavalt algmääruse artiklile 19.
2. Tarbimine liidu turul
(27)
Liidu tarbimine arvutati liidu tootmisharu müügimahu alusel liidu turul ja Eurostati impordiandmete põhjal.
(28)
Märgitakse ka, et alates 2010. aastast on Hispaania kaudu mujale liitu eksporditud märkimisväärselt suurtes kogustes madala hinnaga seemisnahka (umbes 31 % turuosast). Märgitakse, et Hispaania ei tooda enam samasugust toodet ja Hispaaniast mujale liitu toimuv seemisnaha müük ületab importi. Kõnealused mahud on lisatud tarbimisnäitajale. 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel kasvas liidu tarbimine 26 %, kusjuures suurim kasv toimus 2009. aasta ja 2010. aasta vahel.
Tabel 1
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Liidu kogutarbimine (tuhandetes ruutjalgades) (5)
22 107
22 300
28 434
27 827
Indeks (2008 = 100)
100
101
129
126
3. Import HRVst
a) Maht ja turuosa
(29)
Pärast meetmete kehtestamist 2006. aastal vähenes Hiinast pärit import märkimisväärselt ja on ikka veel üsna väike; see vastab umbes 4 % turuosale läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Sellele vaatamata on HRVst pärit impordi maht vaatlusalusel perioodil suurenenud 9 protsendipunkti võrra ning on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil saavutanud 1 103 330 ruutjala taseme. Kuid Hiina import ei suurenenud sama palju kui liidu tarbimine ning Hiina impordi turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil.
Tabel 2
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Asjaomasest riigist pärit impordi maht (tuhandetes ruutjalgades) (6)
1 010,00
786,67
883,33
1 103,33
Indeks (2008 = 100)
100
78
87
109
Asjaomasest riigist pärit impordi turuosa (6)
5 %
4 %
3 %
4 %
b) Hinnad
i) Hinna kujunemine
(30)
Hiina impordi keskmine hind on vaatlusalusel perioodil kõikunud. 2008. aastaga võrreldes hind 2009. aastal alguses tõusis ja langes seejärel 13 % 2010. aastal, pärast mida saavutas see läbivaatamisega seotud uurimisperioodil taas 2008. aasta taseme.
Tabel 3
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Asjaomasest riigist pärit impordi hind (eurot/ruutjalg) (7)
0,45
0,61
0,39
0,46
Indeks (2008 = 100)
100
136
87
102
ii) Hinna allalöömine
(31)
Hinna allalöömise analüüsimiseks võrreldi liidu tootmisharu kaalutud keskmisi müügihindu sõltumatutele klientidele liidu turul HRV eksportijate vastavate kaalutud keskmiste CIF-hindadega. Sellepärast on liidu tootmisharu müügihindu kohandatud tehasehindade tasemele eelkõige seoses laenu-, saate- ja pakendamiskuludega ning komisjonitasudega. HRV ekspordi CIF-hinnad on saadud Eurostatist ja neid on kohandatud nii, et need kataksid kõik tolliprotseduuridega seotud kulud, nt tollimaksud ja impordijärgsed kulud (kauba hind mahalaadimisel).
(32)
Võrdlusest ilmnes, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil lõi vaatlusaluse toote import liidu tootmisharu hinnad alla ligikaudu 51,6 %.
4. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
(33)
Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 hõlmas dumpinguhinnaga impordiga liidu tootmisharule kaasnevate mõjude uuring kõikide liidu tootmisharu seisundit mõjutavate majandustegurite ja -näitajate hindamist vaatlusalusel perioodil.
(34)
Kahju analüüsimiseks määrati kindlaks kahjunäitajad järgmisel kahel tasandil:
-
makromajanduslikke näitajaid (toodang, tootmisvõimsus, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, keskmised ühikuhinnad, dumpingumarginaalide suurusjärk ning varasema dumpingu mõjust taastumine) hinnati kogu liidu tootmise tasandil, tuginedes valimisse kaasatud ettevõtete küsimustike vastustest saadud teabele ning liidu kolmanda tootja esitatud makroandmetele;
-
mikromajanduslikke näitajaid (varud, töötasud, kasumlikkus, investeeringute tootlikkus, sularahavood, kapitali ja investeeringute kaasamise võime) analüüsiti valimisse kaasatud ettevõtete esitatud nõuetekohaselt kontrollitud küsimustike vastustest saadud teabe alusel. Teavet käsitatakse esinduslikuna kogu liidu tootmisharu suhtes. Arvestades, et nimetatud näitajad on seotud vaid kahe ettevõttega, ei ole absoluutväärtusi algmääruse artikli 19 kohaste konfidentsiaalsusnõuete tõttu võimalik avaldada ja allpool esitatakse üksnes indeksid.
a) Makromajanduslikud näitajad
4.1. Tootmine
(35)
2008. aastast vähenes liidu toodang pidevalt ning langes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 12 % võrra allapoole 2008. aasta tasemest, vaatamata sellele et tarbimine kasvas samal ajal 26 %.
Tabel 4
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Toodang (tuhandetes ruutjalgades) (8)
7 659
7 223
7 100
6 753
Indeks (2008 = 100)
100
94
93
88
4.2. Tootmisvõimsus ja selle rakendusastmed
(36)
Tootmisvõimsus oli 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel stabiilne. Kuigi tootmisvõimsuse rakendusaste oli madal juba 2008. aastal, viis toodangu vähenemine 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel tootmisvõimsuse rakendusastme märkimisväärse vähenemiseni samal perioodil (seitsme protsendipunkti võrra).
Tabel 5
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Tootmisvõimsus (tuhandetes ruutjalgades) (9)
13 290
13 290
13 290
13 290
Indeks (2008 = 100)
100
100
100
100
Tootmisvõimsuse rakendamine (9)
58 %
54 %
53 %
51 %
Indeks (2008 = 100)
100
94
93
88
4.3. Müügimaht
(37)
Liidu tootmisharu müük sõltumatutele tarbijatele liidu turul kasvas 5 % 2008. ja 2009. aasta vahel, enne 2 % langust 2010. aastal ning uut kasvu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Müügimaht suurenes vaatlusalusel perioodil kokku 9 %.
Tabel 6
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Liidu müük sõltumatutele klientidele (tuhandetes ruutjalgades) (10)
5 144
5 393
5 324
5 627
Indeks (2008 = 100)
100
105
103
109
4.4. Turuosa
(38)
2008. ja 2009. aasta vahel suutis liidu tootmisharu tagasi saada 1 % niigi madalast 23 % turuosast 2008. aastal, enne kui see turuosa vähenes nelja protsendipunkti võrra, kõigest 20 %ni, läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
Tabel 7
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Liidu tootmisharu turuosa (11)
23 %
24 %
19 %
20 %
Indeks (2008 = 100)
100
104
80
87
4.5. Kasv
(39)
2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel, kui liidu tarbimine suurenes 26 %, suurenes liidu tootjate müügimaht ELi turul kõigest 9 % ja liidu tootjate turuosa vähenes 3 protsendipunkti. Seega võib järeldada, et liidu tootjad ei saanud turu kasvust peaaegu mingit kasu.
4.6. Tööhõive
(40)
Pärast tööhõive esimest märkimisväärset 9 % langust 2008. ja 2009. aasta vahel jätkus liidu tootmisharu tööhõive taseme langus. 2008. aasta 74 töötajast on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil järel vaid 59, mis tähendab üldist 19 % langust.
Tabel 8
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Vaatlusaluse toote tootmisega seotud tööhõive (isikud) (12)
74
67
62
59
Indeks (2008 = 100)
100
91
84
81
4.7. Tootlikkus
(41)
Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna ühe töötaja kohta aastas, kasvas 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 9 % võrra. Selles kajastub asjaolu, et tööhõive vähenes kiiremini kui toodang.
Tabel 9
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Tootlikkus (ruutjalgades töötaja kohta) (13)
104 031
107 536
114 512
113 655
Indeks (2008 = 100)
100
103
110
109
4.8. Müügihinnad ja kohalikke hindu mõjutavad tegurid
(42)
Liidu tootmisharu ühiku müügihind on 2008. aasta ja uurimisperioodi vahel olnud stabiilne. Nagu eespool nenditud, löödi liidu tootmisharu hinnad Hiina dumpinguhinnaga impordi poolt tähelepanuväärselt alla. Hinnataseme säilitamine on aga toimunud liidu tootmisharu turuosa arvelt.
Tabel 10
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Ühiku hind liidu turul (eurot/ruutjalg) (14)
1,01
0,97
1,01
1,01
Indeks (2008 = 100)
100
96
100
100
4.9. Dumpingumarginaali suurusjärk
(43)
Võttes arvesse HRVst pärit impordi mahtu, turuosa ja hindu, ei saa tegeliku dumpingumarginaali mõju liidu tootmisharule hinnata tühiseks.
4.10. Taastumine varasema dumpingu mõjudest
(44)
Eespool esitatud näitajatest ilmneb, et vaatamata 2006. aastal kehtestatud dumpinguvastastele meetmetele on liidu tootmisharu majanduslik ja rahaline olukord jäänud väga ebakindlaks ja kahjumlikuks. Seega ei olnud võimalik kindlaks määrata tegelikku varasemast dumpingust toibumist ning leitakse, et mis tahes dumpinguhinnaga import liidu turul võib jätkuvalt avaldada liidu tootmisharule kahjustavat mõju.
b) Mikromajanduslikud näitajad
4.11. Varud
(45)
Liidu tootmisharu lõppvarude tase vähenes 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal märkimisväärselt, 31 % võrra. Edasine analüüs aitas täpsemalt hinnata varudes hoitava toodangu kogust (kuudes arvutatuna). 2008. aastal hoidsid valimisse kaasatud tootjad varudes umbes viie kuu toodangut (43 %), kuid dumpinguhinnaga impordi surve sundis neid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurendama varusid rohkem kui seitsme kuu toodanguni (mis vastas 63 %-le aasta kogutoodangust). Sellega kinnitatakse järeldus, et varude muutused näitavad kahjustava mõju olemasolu.
Tabel 11
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Lõppvarud (ruutjalgades) (15)
Ärisaladus
Indeks (2008 = 100)
100
116
135
131
4.12. Töötasud
(46)
Keskmine töötasu töötaja kohta oli 2008. ja 2009. aasta vahel stabiilne, nagu ka 2010. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal. Järsk 20 % tõus 2009. ja 2010. aasta vahel toimus tööjõukulude märkimisväärse kasvu tõttu kahes valimisse kaasatud ettevõttes, vaatamata asjaolule, et tööhõive oli vähenenud.
Tabel 12
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Tööjõukulu töötaja kohta aastas (tuhandetes eurodes) (16)
Ärisaladus
Indeks (2008 = 100)
100
100
120
120
4.13. Investeeringud
(47)
Valimisse kaasatud ettevõtete aastainvesteeringud samasuguse toote tootmisse tehti peamiselt tootmise säilitamise eesmärgil ja need kasvasid 21 % võrra 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel. Järsk kasv 2010. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel tuleneb mõningate seadmete ostust, mille üks valimisse kaasatud ettevõtetest sooritas 2011. aastal.
Tabel 13
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Netoinvesteeringud (eurodes) (17)
Ärisaladus
Indeks (2008 = 100)
100
102
72
121
4.14. Kasumlikkus ja investeeringute tasuvus
(48)
Kogu vaatlusaluse perioodi ajal oli liidu tootmisharu pidevalt kahjumis. 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel suurenes kahjum (nii absoluutnäitajate poolest kui ka väljendatuna protsendina käibest) enam kui kaks korda.
(49)
Ka investeeringute tasuvus oli kogu vaatlusalusel perioodil negatiivne ning halvenes 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 131 protsendipunkti võrra.
Tabel 14
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Netokasum ELi müügist sõltumatutele klientidele (% netomüügist) (18)
Ärisaladus
Indeks (2008 = 100)
- 100
-95
-73
- 203
Investeeringute tasuvus (netokasumi % investeeringute arvestuslikust netoväärtusest) (18)
Ärisaladus
Indeks (2008 = 100)
- 100
-95
-73
- 231
4.15. Rahavood ja kapitali kaasamise võime
(50)
Äritegevuse puhaskäive oli kogu vaatlusalusel perioodil negatiivne ning halvenes 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel peaaegu 300 protsendipunkti võrra.
Tabel 15
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Rahavoog (eurodes) (19)
Ärisaladus
Indeks (2008 = 100)
- 100
- 115
-77
- 398
(51)
Liidu tootmisharul ei ilmnenud raskusi seoses kapitali kaasamisega.
c) Dumpinguhinnaga impordi ja muude tegurite mõju
4.16. Dumpinguhinnaga impordi mõju
(52)
Pärast meetmete kehtestamist vähenes Hiinast pärit import märkimisväärselt ja on ikka veel üsna väike; see vastab umbes 4 %-le turuosale läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Hiina impordi ja liidu tootmisharu hindade võrdlusest ilmneb aga märkimisväärne hinna allalöömine (51,6 %). Arvestades, et seemisnahk on standardne toode, tootemääratlus on väga kitsas ning Hiina kaupade kvaliteet on Euroopa omadega sarnane, viitab Hiina impordi suhteliselt väike turuosa kombinatsioonis märkimisväärse hindade allalöömisega olulisele mõjule, mida Hiina import liidu tootmisharule avaldab.
4.17. Muudest riikidest pärit import
(53)
Indiast, Türgist ja Uus-Meremaalt pärit import on märkimisväärne ning mõningal määral imporditakse ka muudest riikidest; kokku oli sellise impordi turuosa läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 46 % (60 % 2008. aastal).
(54)
Seoses Indiast pärit impordiga märgitakse, et selle maht on suur ja India import on kasvatanud oma turuosa 11 %-lt 2008. aastal 16 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Samal ajal on India impordi keskmised hinnad veidi madalamad kui liidu tootjate keskmised hinnad. Arvestades suurt mahtu ja hinnaerinevusi, leitakse, et India import süvendab mõningal määral liidu tootmisharu negatiivset majanduslikku olukorda. Samal ajal märgitakse, et India impordi hinnad on üle 60 % kõrgemad kui Hiina dumpinguhinnaga impordi hinnad. Sellepärast leitakse, et liidu toomisharu praeguse olukorra niivõrd vähene mõjutamine ei katkesta tõenäoliselt põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja kahju vahel juhul, kui meetmete kehtetuks tunnistamise korral Hiina dumpinguhinnaga import tõenäoliselt suureneks ja liidu tootmisharu olukord seetõttu veelgi halveneks.
Tabel 16
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Indiast pärit impordi maht (tuhandetes ruutjalgades) (20)
2 330,00
2 123,33
4 276,67
4 436,67
India impordi turuosa (20)
11 %
10 %
15 %
16 %
Indiast pärit impordi keskmine hind (eurot/ruutjalg)
0,79
0,82
0,66
0,75
(55)
Ka Türgist pärit impordi maht on märkimisväärne, läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli selle turuosa 10 % (18 % 2008. aastal). Samal ajal on kõnealuse impordi keskmine hind palju kõrgem kui HRVst pärit seemisnaha hind ning peaaegu võrdne liidu tootmisharu hinnatasemega. Türgi impordi langustendentsi ja selle suhteliselt kõrget hinda arvestades nenditakse, et see ei katkestaks tõenäoliselt põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja kahju vahel juhul, kui Hiina dumpinguhinnaga import meetmete kehtetuks tunnistamise korral suureneks ja liidu tootmisharu olukord seetõttu halveneks.
Tabel 17
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Türgist pärit impordi maht (tuhandetes ruutjalgades) (21)
4 063,33
2 623,33
2 933,33
2 700,00
Türgist pärit impordi turuosa (21)
18 %
12 %
10 %
10 %
Türgist pärit impordi keskmine hind (eurot/ruutjalg)
0,77
0,89
1,05
1,20
(56)
Ka Uus-Meremaalt pärit impordi maht on märkimisväärne ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli selle turuosa 7 % (2008. aastal 3 %). Samal ajal on kõnealuse impordi keskmine hind siiski palju kõrgem kui HRVst pärit seemisnaha hind ning ületab isegi liidu tootmisharu hinnataset. Uus-Meremaa suhteliselt kõrget hinda arvestades nenditakse, et ka see ei katkestaks põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja kahju vahel juhul, kui Hiina dumpinguhinnaga import meetmete kehtetuks tunnistamise korral suureneks ja liidu tootmisharu olukord seetõttu veelgi halveneks.
Tabel 18
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Uus-Meremaalt pärit impordi maht (tuhandetes ruutjalgades) (22)
716,67
2 426,67
1 966,67
1 883,33
Uus-Meremaalt pärit impordi turuosa (22)
3 %
11 %
7 %
7 %
Uus-Meremaalt pärit impordi keskmine hind (eurot/ruutjalg)
1,29
1,43
1,43
1,48
(57)
Ülejäänud riikidest pärit impordil oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 13 % turuosa (langes 27 %-lt 2008. aastal). Samal ajal on kõnealuse impordi keskmine hind palju kõrgem kui HRVst pärit seemisnaha hind ning see on peaaegu võrdne liidu tootmisharu hinnatasemega. Ülejäänud riikidest pärit impordi langustendentsi ja selle HRVst pärit seemisnaha impordiga võrreldes suhteliselt kõrget hinda arvestades nenditakse, et ka see ei katkestaks põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja kahju vahel juhul, kui Hiina dumpinguhinnaga import meetmete kehtetuks tunnistamise korral suureneks ja liidu tootmisharu olukord seetõttu veelgi halveneks.
Tabel 19
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Ülejäänud riikidest pärit impordi maht (tuhandetes ruutjalgades) (23)
5 896,67
4 013,33
4 480,00
3 556,67
Ülejäänud riikidest pärit impordi turuosa (23)
27 %
18 %
16 %
13 %
Ülejäänud riikidest pärit impordi keskmine hind (eurot/ruutjalg)
0,63
0,84
0,81
0,84
(58)
Kõigist muudest kolmandatest riikidest pärit import kokku moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 46 % turuosa (langes 60 %-lt 2008. aastal). Samal ajal on kõnealuse impordi keskmine hind palju kõrgem kui HRVst pärit seemisnaha hind ning see on peaaegu võrdne liidu tootmisharu hinnatasemega. Kolmandatest riikidest pärit impordi langustendentsi ja selle suhteliselt kõrget hinda arvestades nenditakse, et tervikuna ei katkestaks ka see põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja kahju vahel, juhul kui Hiina dumpinguhinnaga import meetmete kehtetuks tunnistamise korral suureneks ja liidu tootmisharu olukord seetõttu veelgi halveneks.
Tabel 20
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Muudest riikidest pärit impordi maht (tuhandetes ruutjalgades) (24)
13 006,67
11 186,67
13 656,67
12 576,67
Indeks (2008 = 100)
100
86
105
97
Muudest riikidest pärit impordi turuosa (24)
60 %
51 %
49 %
46 %
Muudest riikidest pärit impordi keskmine hind (eurot/ruutjalg)
0,74
0,98
0,91
0,98
5. Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta
(59)
Liidus tegutseb praegu vaid kolm tootjat (kõik VKEd). Kõik muud seemisnahatootjad on teadaolevalt oma tootmiskohad sulgenud pärast 2006. aastat, mil esialgsed meetmed kehtestati. Võib arvata, et selline olukord on tulenenud Hiina dumpinguhinnaga impordi survest Euroopa Liidu turule ja seda isegi kasvava tarbimise tingimustes.
(60)
Kahju analüüsist ilmneb, et liidu tootmisharu olukord halvenes vaatlusalusel perioodil. Täpsemalt vähenes tootmine umbes 12 % ning kuigi müük suurenes vähesel määral, kasvas tarbimine siiski enam ning seetõttu kahanes liidu tootjate turuosa 3 protsendipunkti võrra.
(61)
Samal ajal näitab mikromajanduslike näitajate analüüs, et liidu tootmisharu kasumlikkus, investeeringute tootlikkus ja sularahavood olid vaatlusalusel perioodil endiselt negatiivsed ning jätkasid langustendentsi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
(62)
Analüüsitud on ka India, Türgi, Uus-Meremaa ja ülejäänud riikide importi. Iga nimetatud impordivoogu eraldi ja koos arvestades nenditakse, et need ei katkestaks tõenäoliselt põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja kahju vahel juhul, kui Hiina dumpinguhinnaga import meetmete kehtetuks tunnistamise korral suureneks ja liidu tootmisharu olukord seetõttu veelgi halveneks.
(63)
Eespool öeldut silmas pidades võib järeldada, et liidu tootmisharu kannab jätkuvalt olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses ning tootmisharu olukord on ebakindel ja haavatav ning kaugel tingimustest, mida oleks võinud oodata esialgse uurimise ajal tuvastatud kahjust täieliku toibumise korral.
(64)
Samuti järeldatakse, et liidu tootmisharu kahjumlik seis tuleneb peamiselt HRVst pärit dumpinguhinnaga ja odava impordi jätkuvast olemasolust (isegi väiksemate koguste tingimustes).
E. KAHJU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS
1. Eeldatava ekspordimahu ja -hinna mõju meetmete kehtetuks tunnistamise korral
(65)
Kuigi HRVst pärit impordi maht vähenes märgatavalt pärast meetmete kehtestamist 2006. aastal, leitakse, et HRV kasutamata tootmisvõimsus on endiselt märkimisväärne (vt punkti 22). Kasutamata tootmisvõimsust on lihtne liidu turule suunata juhul, kui meetmed tunnistatakse kehtetuks.
(66)
Leitakse, et juhul, kui meetmed tühistataks, püüaksid Hiina eksportivad tootjad tõenäoliselt kaotatud turuosa liidus tagasi saada. Uurimisega kindlaks tehtud märkimisväärne hinna allalöömine näitab, et liidu hindade tase muudab selle turu Hiina impordi jaoks väga huvipakkuvaks (vt põhjendust 22).
2. Järeldus kahju jätkumise kohta
(67)
Eelnevast lähtuvalt järeldatakse, et HRV suhtes kohaldatavate meetmete tühistamine tingiks suure tõenäosusega liidu tootmisharule osaks saanud kahju jätkumise.
F. LIIDU HUVID
1. Sissejuhatus
(68)
Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuriti, kas kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõikide asjaomaste huvitatud isikute, st ühelt poolt liidu tootmisharu ning teiselt poolt importijate ja kasutajate huvide hindamisest.
(69)
Tuleks meenutada, et esialgses uurimises jõuti seisukohale, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Lisaks võimaldab asjaolu, et käesoleva uurimise puhul on tegemist läbivaatamisega, mille käigus analüüsitakse olukorda, mil dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes ebakohast negatiivset mõju asjaomastele isikutele.
(70)
Sellest lähtuvalt uuriti, kas kahjustava dumpingu jätkumise ja kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustest hoolimata võib kindlalt järeldada, et konkreetsel juhul ei oleks meetmete säilitamine liidu huvides.
2. Liidu tootmisharu huvid
(71)
Liidu tootmisharu, mis koosneb VKEdest, on pidevalt oma turuosa kaotanud ning kandnud vaatlusalusel perioodil olulist kahju. Kui meetmed tunnistataks kehtetuks, satuks liidu tootmisharu ilmselt veel halvemasse olukorda.
3. Importijate huvid
(72)
Kaks sõltumatut liidu importijat tegi uurimisel koostööd. Seemisnahaga seotud äri moodustab vaid piiratud osa nende käibest. Miski ei viita sellele, et meetmete jätkumine avaldaks kõnealuste importijate tegevusele mis tahes märkimisväärset mõju.
4. Kasutajate ja tarbijate huvid
(73)
Ükski kasutaja või tarbijate ühing ei andnud endast algatamisteates määratletud ajavahemikul märku, nagu ka esialgse uurimise puhul. Lähtuvalt esialgse uurimise käigus tehtud otsusest, et kõnealused meetmed ei kahjustaks põhjendamatult nimetatud isikute huve, ning arvestades nende jätkuvat koostöösoovimatust, võib järeldada, et nende huve meetmete säilitamine ei kahjusta. Tõepoolest, muudest allikatest pärit konkurentsivõimeliste hindadega impordi olemasolu kindlustab kasutajatele ja tarbijatele laia valiku kõnealuse toote eri tarnijate vahel ja mõistlikud hinnad.
5. Järeldus
(74)
Võttes arvesse kõiki eespool esitatud tegureid, järeldatakse, et puuduvad kaalukad põhjused, mis takistaksid praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamist.
G. DUMPINGUVASTASED MEETMED
(75)
Kõikidele asjaomastele isikutele teatati olulised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti soovitada säilitada olemasolevad meetmed. Lisaks anti huvitatud isikutele võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava aja jooksul oma märkused. Tehtud märkusi võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust.
(76)
Eespool öeldust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleb Hiinast pärit seemisnaha impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed säilitada. Märgitakse, et need meetmed kujutavad endast väärtuselist tollimaksu, mille määr on 58,9 %,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit ja CN-koodide 4114 10 10 ja 4114 10 90 all deklareeritud seemisnaha ja rääs-formaldehüüdpargiga seemisnaha suhtes (mõõtu lõigatud või mitte), sealhulgas kuivatatud kujul seemisnaha ja rääs-formaldehüüdpargiga seemisnaha suhtes.
2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse esimeses lõikes kirjeldatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 58,9 %.
3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 3. detsember 2012