РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 227/2013 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 13 март 2013 г.
за изменение на Регламент (ЕО) № 850/98 на Съвета относно опазването на рибните ресурси посредством технически мерки за защита на младите екземпляри морски организми и Регламент (ЕО) № 1434/98 на Съвета за определяне на условия, съгласно които херингата може да бъде разтоварена на сушата за промишлени цели, различни от директната консумация от човека
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 43, параграф 2 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
С Регламент (ЕО) № 1288/2009 на Съвета от 27 ноември 2009 г. за определяне на преходни технически мерки от 1 януари 2010 г. до 30 юни 2011 г. (3) и Регламент (ЕС) № 579/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 8 юни 2011 г. за изменение на Регламент (ЕО) № 850/98 на Съвета относно опазването на рибните ресурси посредством технически мерки за защита на младите екземпляри морски организми и на Регламент (ЕО) № 1288/2009 на Съвета за определяне на преходни технически мерки от 1 януари 2010 г. до 30 юни 2011 г. (4) се осигурява временно удължаването до 31 декември 2012 г. на прилагането на някои технически мерки, установени в Регламент (ЕО) № 43/2009 на Съвета от 16 януари 2009 г. за установяване на възможностите за риболов на определени рибни запаси и групи от рибни запаси за 2009 г. и свързаните с тях условия, приложими във водите на Общността и за корабите на Общността във води, които подлежат на ограничения на улова (5).
(2)
Очаква се нова уредба на техническите мерки за опазване до въвеждането на реформата на общата политика в областта на рибарството (ОПОР). Слабата вероятност тази нова уредба да бъде въведена до края на 2012 г. дава основание да бъде удължено прилагането на тези преходни технически мерки.
(3)
С цел да се осигури продължаването на доброто опазване и управление на морските биологични ресурси следва да бъде актуализиран Регламент (ЕО) № 850/98 на Съвета (6), като в него се включат преходните технически мерки.
(4)
За да се осигури продължаването на доброто опазване и управление на морските биологични ресурси в Черно море, в Регламент (ЕО) № 850/98 следва да бъдат включени минималният размер за разтоварване и минималният размер на окото за риболова на калкан, които вече са установени в правото на Съюза.
(5)
Забраната за селективно изхвърляне с цел „повишаване на качеството“ във всички зони на ICES следва да бъде запазена, за да се намали изхвърлянето на улов от видовете, за които се прилагат квоти.
(6)
Въз основа на консултациите, проведени през 2009 г. между Съюза, Норвегия и Фарьорските острови с цел намаляване на нежелания улов, следва да бъде въведена забрана за освобождаване или изхвърляне на някои видове, както и изискване да се сменят районите на риболов, когато маломерната риба представлява 10 % от улова.
(7)
Предвид становището на Научния, технически и икономически комитет по рибарство (НТИКР) следва да бъдат запазени ограниченията за разтоварване на суша или задържане на борда на херинга, уловена в участък IIa на ICES.
(8)
Предвид становището на НТИКР вече не е необходима затварянето за риболов на участък VIа на ICES за защита на размножаващата се херинга, за да се осигури устойчивото експлоатиране на този вид, поради което тази забрана следва да бъде отменена.
(9)
Предвид становището на НТИКР, в което се прави връзка между ограничената наличност на пясъчна змиорка и слабото размножаване на трипръстата чайка, следва да се запази затварянето за риболов на подзона IV на ICES, освен за ограничен риболов всяка година с цел наблюдение на запасите.
(10)
Предвид становището на НТИКР следва да е възможно да се разреши използването на съоръжения, с които не се улавя норвежки омар, в някои райони, в които риболовът на норвежки омар е забранен.
(11)
Предвид становището на НТИКР следва да се запази затварянето за риболов на участък VIb на ICES, за да се защитят младите екземпляри на пикша.
(12)
Предвид становищата на ICES и НТИКР следва да се запазят някои технически мерки за опазване във водите на запад от Шотландия (участък VIa на ICES) с цел защита на запасите от атлантическа треска, пикша и меджид с оглед подпомагане опазването на рибните запаси.
(13)
Предвид становището на НТИКР следва да се разреши използването на парагади с дръжка и автоматизирани кърмаци за риболов на сайда в участък VIa на ICES.
(14)
Предвид становището на НТИКР относно пространственото разпределение на треска в участък VIa на ICES, съгласно което по-голямата част от улова на треска се добива на север от 59°с.ш., следва да се разреши използването на хрилни мрежи на юг от тази ширина.
(15)
Предвид становището на НТИКР следва да се разреши използването на хрилни мрежи за риболов на котешка акула в участък VIa на ICES.
(16)
Периодично следва да се прави преглед доколко подходящи са характеристиките на съоръженията, посочени в дерогацията за риболов с тралове, дънни грибове или сходни съоръжения в участък VIa на ICES, съобразно научните становища с оглед на тяхното изменение или отмяна.
(17)
Предвид становището на НТИКР следва да се затвори за риболов участък VIа на ICES, за да се защитят младите екземпляри на атлантическа треска.
(18)
Целесъобразността на забраната за риболов на треска, пикша и меджид в подзона VI на ICES следва да подлежи на периодичен преглед съобразно научните становища с оглед нейното изменяне или отмяна.
(19)
Предвид становищата на ICES и НТИКР следва да бъдат запазени мерките за защита на запасите от атлантическа треска в Келтско море (участъци VIIf и g на ICES).
(20)
Предвид становището на НТИКР следва да се запазят мерките за опазване на струпванията на размножаваща се синя молва в участък VIa на ICES.
(21)
Следва да се запазят мерките, установени през 2011 г. от Комисията за риболова в североизточната част на Атлантическия океан (NEAFC) за защита на морски костур в международни води от подзони I и II на ICES.
(22)
Следва да се запазят мерките, установени от NEAFC през 2011 г. за защита на морския костур в морето Ирмингер и съседните води.
(23)
Предвид становището на НТИКР риболовът с бим трал, използващ електрически импулсен ток, следва да продължи да бъде разрешен в участъци IVc и IVb юг на ICES при определени условия.
(24)
Въз основа на проведените през 2009 г. консултации между Съюза, Норвегия и Фарьорските острови някои мерки за ограничаване на съоръженията за обработка на улова и разтоварване на пелагични кораби, които ловят скумрия, херинга и сафрид в североизточната част на Атлантическия океан, следва да започнат да се прилагат постоянно.
(25)
Предвид становището на ICES следва да бъдат запазени техническите мерки за опазване с цел защита на запасите от възрастни екземпляри на атлантическа треска в Ирландско море през периода на възпроизвеждане.
(26)
Предвид становището на НТИКР следва да се разреши използването на сортиращи решетки в ограничена зона в участък VIIa на ICES.
(27)
Предвид становището на НТИКР риболовът с хрилни мрежи и заплитащи мрежи в участъци IIIa, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj и VIIk на ICES и в подзони VIII, IX, X и XII на ICES на изток от 27 °з.д. във води с картографирана дълбочина над 200 m, но под 600 m, следва да бъде разрешен само при определени условия, осигуряващи защита за биологично чувствителните дълбоководни видове.
(28)
Важно е да се изясни взаимодействието между различните режими, приложими към риболова с хрилни мрежи, особено в подзона VII на ICES. По-конкретно следва да се поясни, че специална дерогация за риболов с хрилни мрежи с размер на окото по-голям или равен на 100 mm в участъци IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j и k на ICES, както и специалните условия, свързани с тази дерогация, са приложими само във води с картографирана дълбочина над 200 m, но под 600 m, и че, следователно, в участъци VIIa, VIId, VIIe, VIIf, VIIg и VIIh на ICES и във води с картографирана дълбочина под 200 m в участъци IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j и k на ICES се прилагат правилата по подразбиране относно диапазона на размера на окото и състава на улова, установени в Регламент (ЕО) № 850/98.
(29)
Предвид становището на НТИКР следва да бъде разрешено използването на тройните мрежи в подзона IX на ICES във води с картографирана дълбочина над 200 m, но под 600 m.
(30)
Следва да продължи да бъде разрешено използването на определени селективни съоръжения в Бискайския залив с цел да се осигури устойчива експлоатация на запасите от мерлуза и норвежки омар и да се намали изхвърлянето на улов от тези видове.
(31)
Следва да се запазят ограниченията за риболова в определени зони с цел защита на уязвими дълбоководни морски местообитания в регулаторната зона на NEAFC, приети от NEAFC през 2004 г., и в някои зони в участъци VIIc, j и k и в участък VIIIc на ICES, приети през 2008 г. от Съюза.
(32)
Съгласно становището на съвместната работна група на Съюза и Норвегия по техническите мерки забраната за риболов през почивните дни на херинга, скумрия или трицона с тралове или мрежи гъргър в Скагерак и Категат вече не допринася за опазването на пелагичните рибни запаси поради промени в моделите на риболов. Следователно тази забрана следва да бъде отменена въз основа на консултациите, проведени през 2011 г. между Съюза, Норвегия и Фарьорските острови.
(33)
За по-голяма яснота и по-добро регулиране следва да бъдат заличени някои остарели разпоредби.
(34)
С цел отразяване на промените в моделите на риболов и въвеждането на по-селективни съоръжения следва да бъдат запазени диапазоните на размера на окото на мрежите, целевите видове и изискваният процент на улова, приложими в Скагерак и Категат.
(35)
Предвид биологичните данни следва да бъдат преразгледани минималните размери на японската мида (Venerupis Philippinarum).
(36)
Определен е минимален размер за октоподите, уловени във водите под суверенитета или юрисдикцията на трети държави и разположени в района на Комитета по риболова в централната източна част на Атлантическия океан (CECAF), за да се допринесе за опазването на октоподите, и по-специално на младите екземпляри.
(37)
Следва да бъде въведена равностойна мярка по отношение на минималния размер при разтоварване за хамсия, изразена в брой риби за kg, тъй като това би опростило работата на борда на корабите, които ловят тези видове, и би улеснило прилагането на мерките за контрол на брега.
(38)
Следва да бъдат запазени спецификациите за сортиращи решетки, използвани за намаляването на прилова при риболов на норвежки омар в участък IIIa на ICES, подзона VI на ICES и участък VIIa на ICES.
(39)
Следва да се запазят спецификациите за платна от мрежа с квадратно око, използвани при определени условия за риболов с някои теглени съоръжения в Бискайския залив.
(40)
Следва да бъде разрешено използването на двуметрови платна от мрежа с квадратно око от кораби с мощност на двигателя под 112 kW в ограничена зона в участък VIa на ICES.
(41)
Думата „Общност“, използвана в постановителната част на Регламент (ЕО) № 850/98, следва да бъде променена вследствие на влизането в сила на Договора от Лисабон на 1 декември 2009 г.
(42)
За да се осигурят еднакви условия за прилагане на правилата за използване на съоръжения с еднакво висока селективност при риболова на норвежки омар в участък VIa на ICES и на правилата, изключващи конкретни риболовни дейности на дадена държава членка от приложното поле на забраната за използване на хрилни, заплитащи или тройни мрежи в подзони VIII, IX и X на ICES, когато нивата на прилова от акула и изхвърлянето на улов са много ниски, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани, без да прилага Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 г. за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите-членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията (7).
(43)
Поради това Регламент (ЕО) № 850/98 следва да бъде съответно изменен.
(44)
Регламент (ЕО) № 1434/98 на Съвета (8) предвижда специални условия, при които херингата може да бъде разтоварвана на сушата за промишлени цели, различни от директна консумация от човека. В посочения регламент следва да се включи специална дерогация от условията за разтоварване на прилова от херинга при риболов с малък размер на окото на мрежата в участък IIIa, подзона IV и участък VIId на ICES и във водите на Съюза от участък IIa на ICES, каквато вече е била включвана в други актове на Съюза. Поради това Регламент (ЕО) № 1434/98 следва да бъде съответно изменен,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Изменения на Регламент (ЕО) № 850/98
Регламент (ЕО) № 850/98 се изменя, както следва:
1)
Вмъква се следният член:
„Член 1a
В член 4, параграф 2, буква в), член 46, параграф 1, буква б) и в приложение I, бележка под линия 5 думата „Общност“ се заменя с думата „Съюз“, а съответстващото ѝ прилагателно се заменя с думите „на Съюза“, като се извършват всички граматични корекции, необходими във връзка с тази замяна.“;
2)
В член 2, параграф 1 се добавя следната буква:
„и)
Регион 9
Всички води от Черно море, съответстващи на географската подзона 29, определена в приложение I към Регламент (ЕС) № 1343/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 13 декември 2011 г. относно определени разпоредби за риболова в зоната по Споразумението за GFCM (Генералната комисия по рибарство в Средиземно море) (9) и в Резолюция GFCM/33/2009/2.
3)
В член 11, параграф 1 се добавя следната алинея:
„Тази дерогация се прилага, без да се засяга член 34б, параграф 2, буква в).“;
4)
Вмъква се следният член:
„Член 11a
В регион 9 минималният размер на окото на дънните хрилни мрежи, използвани за улов на калкан, е 400 mm.“;
5)
Член 17 се заменя със следното:
„Член 17
Даден морски организъм не притежава необходимата големина, ако размерите му са по-малки от минималните размери, посочени в приложение XII и приложение XIIа за съответния вид и географска зона.“;
6)
В член 19 се добавя следният параграф:
„4. Параграфи 2 и 3 не се прилагат в регион 9.“;
7)
Вмъква се следният дял:
„ДЯЛ IIIа
Мерки за намаляване на изхвърлянето на улов
Член 19а
Забрана за селективно изхвърляне с цел повишаване на качеството
1. В рамките на региони 1,2, 3 и 4 се забранява изхвърлянето по време на риболовните операции на улов от видове, за които се прилага квота и които могат законно да бъдат разтоварени на сушата.
2. Разпоредбите, посочени в параграф 1, не засягат задълженията, предвидени в настоящия регламент или в други актове на Съюза в областта на рибарството.
Член 19б
Разпоредби за смяна на района и забрана за изхвърляне
1. Когато в региони 1, 2, 3 и 4 количеството уловена маломерна скумрия, херинга или сафрид надвишава 10 % от общото количество улов при всяко едно теглене, корабът сменя района на риболов.
2. В региони 1, 2, 3 и 4 е забранено освобождаването на скумрия, херинга или сафрид преди пълното изтегляне на мрежата на борда на риболовния кораб, което води до изгубването на мъртвата или умиращата риба.“;
8)
В член 20, параграф 1 се заличава буква г);
9)
Вмъква се следният член:
„Член 20а
Ограничения за риболова на херинга във водите на Съюза от участък IIa на ICES
Забранява се разтоварването на суша или задържането на борда на херинга, уловена във водите на Съюза в участък IIa на ICES, през периода от 1 януари до 28 февруари и от 16 май до 31 декември.“;
10)
Член 29а се заменя със следното:
„Член 29а
Затваряне на зона за риболов на пясъчна змиорка риба в подзона IV на ICES
1. Забранява се да се разтоварва на суша или задържа на борда пясъчна змиорка, уловена в географската зона, ограничена от източния бряг на Англия и Шотландия и от локсодроми, последователно съединяващи следните координати, които се измерват съгласно системата WGS84:
-
източното крайбрежие на Англия при 55° 30′ с.ш.,
-
55° 30′ с.ш., 01° 00′ з.д.,
-
58° 00′ с.ш., 1° 00′ з.д.,
-
58° 00′ с.ш., 2° 00′ з.д.,
-
източното крайбрежие на Шотландия при 02° 00′ з.д.
2. Допуска се риболов с цел научни изследвания, за да се наблюдават запасите от пясъчна змиорка в зоната и последиците от затварянето ѝ за риболов.“;
11)
Член 29б, параграф 3 се заменя със следното:
„3. Чрез дерогация от забраната, предвидена в параграф 1, ловенето с кошове, които не улавят норвежки омар, се разрешава в географските зони и през периодите, определени в посочения параграф.“;
12)
Вмъкват се следните членове:
„Член 29в
Защитна зона за пикша в Rockall в подзона VI на ICES
1. Забранява се всякакъв риболов на пикша в Rockall, освен с парагади, в зоните, ограничени от локсодроми, последователно съединяващи следните координати, които се измерват съгласно системата WGS84:
-
57° 00′ с.ш., 15° 00′ з.д.
-
57° 00′ с.ш., 14° 00′ з.д.
-
56° 30′ с.ш., 14° 00′ з.д.
-
56° 30′ с.ш., 15° 00′ з.д.
-
57° 00′ с.ш., 15° 00′ з.д.
Член 29г
Ограничения на риболова на атлантическа треска, пикша и меджид в подзона VI на ICES
1. Забраняват се всякакви риболовни дейности на атлантическа треска, пикша и меджид в рамките на тази част от участък VIa на ICES, която е разположена източно или южно от локсодромите, последователно съединяващи следните координати, които се измерват съгласно системата WGS84:
-
54° 30′ с.ш., 10° 35′ з.д.
-
55° 20′ с.ш., 09° 50′ з.д.
-
55° 30′ с.ш., 09° 20′ з.д.
-
56° 40′ с.ш., 08° 55′ з.д.
-
57° 00′ с.ш., 09° 00′ з.д.
-
57° 20′ с.ш., 09° 20′ з.д.
-
57° 50′ с.ш., 09° 20′ з.д.
-
58° 10′ с.ш., 09° 00′ з.д.
-
58° 40′ с.ш., 07° 40′ з.д.
-
59° 00′ с.ш., 07° 30′ з.д.
-
59° 20′ с.ш., 06° 30′ з.д.
-
59° 40′ с.ш., 06° 05′ з.д.
-
59° 40′ с.ш., 05° 30′ з.д.
-
60° 00′ с.ш., 04° 50′ з.д.
-
60° 15′ с.ш., 04° 00′ з.д.
2. Всеки риболовен кораб, намиращ се в посочената в параграф 1 от настоящия член зона, взема мерки всички риболовни съоръжения на борда да са закрепени и съхранявани в съответствие с член 47 от Регламент (ЕО) № 1224/2009 на Съвета от 20 ноември 2009 г. за създаване на система за контрол на Общността за гарантиране на спазването на правилата на общата политика в областта на рибарството (10).
3. Чрез дерогация от параграф 1 се разрешава да се извършват риболовни дейности в посочената в същия параграф зона, като се използват крайбрежни статични мрежи, фиксирани върху подпори, драги за пектен, драги за миди Сен Жак и за черни морски миди, парагади с дръжка, механизирани кърмаци, теглени от кораб грибове, на които единият край е фиксиран върху брега, крайбрежни грибове, винтери и кошове, при условие че:
а)
на борда няма и не се разполагат никакви други риболовни съоръжения, различни от крайбрежни статични мрежи, фиксирани върху подпори, драги за пектен, драги за миди Сен Жак и за черни морски миди, парагади с дръжка, механизирани кърмаци, теглени от кораб грибове, на които единият край е фиксиран върху брега, крайбрежни грибове, винтери и кошове; и
б)
не се разтоварва и не се пренася на брега и на борда не се задържа никаква друга риба освен скумрия, сребриста сайда, сайда и сьомга и никакви други черупчести животни освен мекотели и ракообразни.
4. Чрез дерогация от параграф 1 се разрешава да се извършват риболовни дейности в зоната, посочена в същия параграф, при използване на мрежи с размер на окото, по-малък от 55 mm, при условие че:
a)
на борда няма мрежа с размер на окото, по-голям или равен на 55 mm; и
б)
на борда не се задържа риба, различна от херинга, скумрия, сардела/сардина, плоска сардинела, сафрид, трицона, син меджид, капрови риби и аргентини.
5. Чрез дерогация от параграф 1 се разрешава да се извършват риболовни дейности в зоната, посочена в същия параграф, при използване на хрилни мрежи с размер на окото, по-голям от 120 mm, при условие че:
а)
те се разполагат само във води в зоната южно от 59° с.ш.;
б)
максималната дължина на разположените хрилни мрежи е 20 km на кораб;
в)
максималното време на потапяне е 24 часа; и
г)
не повече от 5 % от улова се състои от атлантическа треска и меджид.
6. Чрез дерогация от параграф 1 се разрешава да се извършват риболовни дейности в зоната, посочена в същия параграф, при използване на хрилни мрежи с размер на окото, по-голям от 90 mm, при условие че:
а)
те се разполагат само в рамките на три морски мили от бреговата линия и през не повече от десет дни на календарен месец;
б)
максималната дължина на разположените хрилни мрежи е 1 000 m;
в)
максималното време на потапяне е 24 часа; и
г)
най-малко 70 % от улова се състои от котешка акула.
7. Чрез дерогация от параграф 1 се разрешава риболовът на норвежки омар в зоната, посочена в същия параграф, при условие че:
а)
в използваното риболовно съоръжение е вградена сортираща решетка в съответствие с точки 2-5 от приложение ХIVа или платно от мрежа с квадратно око, описано в приложение ХIVв, или други риболовни съоръжения с еднакво висока селективност;
б)
риболовното съюръжение е изработено с минимален размер на окото 80 mm;
в)
най-малко 30 тегловни процента от задържания улов са от норвежки омар.
Въз основа на благоприятно становище на НТИКР Комисията приема актове за изпълнение за определяне кои риболовни съоръжения се счита за такива с еднакво висока селективност за целите на буква а).
8. Параграф 7 не се прилага за зоната, ограничена от локсодроми, последователно съединяващи следните координати, които се измерват съгласно системата WGS84:
-
59° 05′ с.ш., 06° 45′ з.д.
-
59° 30′ с.ш., 06° 00′ з.д.
-
59° 40′ с.ш., 05° 00′ з.д.
-
60° 00′ с.ш., 04° 00′ з.д.
-
59° 30′ с.ш., 04° 00′ з.д.
-
59° 05′ с.ш., 06° 45′ з.д.
9. Чрез дерогация от параграф 1 се разрешава риболовът с тралове, дънни грибове или сходни съоръжения в зоната, посочена в същия параграф, при условие че:
а)
всички мрежи на борда на кораба са изработени с минимален размер на окото от 120 mm за кораби с обща дължина над 15 m и 110 mm за останалите кораби;
б)
когато задържаният на борда улов включва по-малко от 90 % от сайда, в използваното риболовно съоръжение е вградено платно от мрежа с квадратно око, описано в приложение ХIVв, и
в)
независимо от количеството задържан на борда улов на сайда, когато общата дължина на риболовния кораб е по-малка или равна на 15 m, в използваното риболовно съоръжение е вградено платно от мрежа с квадратно око, описано в приложение ХIVг.
10. Не по-късно от 1 януари 2015 г. и най-малко на всеки две години след това, Комисията прави оценка на характеристиките на риболовните уреди, посочени в параграф 9, като взема предвид научното становище на НТИКР и, когато е целесъобразно, представя на Европейския парламент и на Съвета предложение за изменение на параграф 9.
11. Параграф 9 не се прилага за зоната, ограничена от локсодроми, последователно съединяващи следните координати, които се измерват съгласно системата WGS84:
-
59° 05′ с.ш., 06° 45′ з.д.
-
59° 30′ с.ш., 06° 00′ з.д.
-
59° 40′ с.ш., 05° 00′ з.д.
-
60° 00′ с.ш., 04° 00′ з.д.
-
59° 30′ с.ш., 04° 00′ з.д.
-
59° 05′ с.ш., 06° 45′ з.д.
12. От 1 януари до 31 март и от 1 октомври до 31 декември всяка година се забраняват всички риболовни дейности, при които се използват риболовните съоръжения, посочени в приложение I към Регламент (ЕО) № 1342/2008 на Съвета от 18 декември 2008 г. за създаване на дългосрочен план за запасите от атлантическа треска и риболовните стопанства, които експлоатират тези запаси (11), в зоната, означена в зона VIa на ICES, ограничена от локсодроми, последователно съединяващи следните координати, които се измерват съгласно системата WGS84:
-
55°25′ с.ш., 07°07′ з.д.
-
55°25′ с.ш., 07°00′ з.д.
-
55°18′ с.ш., 06°50′ з.д.
-
55°17′ с.ш., 06°50′ з.д.
-
55°17′ с.ш., 06°52′ з.д.
-
55°25′ с.ш., 07°07′ з.д.
Нито капитанът на риболовен кораб, нито друго лице на борда няма право да подтиква или разрешава на лице, намиращо се на борда, да прави опит за риболов, разтоварване, трансбордиране или задържане на борда на риба, уловена в определената зона.
13. Всяка заинтересована държава членка въвежда програма за присъствие на наблюдатели на борда за периода от 1 януари до 31 декември всяка година, за да се вземат проби от улова и изхвърляния улов от корабите, които се ползват от предвидените в параграфи 5, 6, 7 и 9 дерогации. Програмите за присъствие на наблюдатели се изпълняват, без да се засягат задълженията по съответните правила, и имат за цел оценка на улова и изхвърляния улов от атлантическа треска, пикша и меджид с точност от най-малко 20 %.
14. Заинтересованите държави членки изготвят доклад за общото количество улов и изхвърлян улов от корабите, включени в програмата за присъствие на наблюдатели, за всяка календарна година и го представят на Комисията най-късно до 1 февруари на следваща календарна година.
15. Не по-късно от 1 януари 2015 г. и не по-късно от всеки две години след това Комисията оценява запасите от треска, пикша и меджид в зоната, определена в параграф 1, като взема предвид научното становище на НТИКР, и когато е целесъобразно, представя на Европейския парламент и на Съвета предложение за изменение на настоящия член.
Член 29д
Ограничения за риболова на атлантическа треска в подзона VII на ICES
1. От 1 февруари до 31 март всяка година се забраняват всички риболовни дейности в подзона VII на ICES в зоната, което се състои от следните статистически квадранти на ICES: 30E4, 31E4, 32E3. Тази забрана не се прилага в рамките на шест морски мили от изходните линии.
2. Чрез дерогация от параграф 1 се разрешава извършването на риболовни дейности с използване на крайбрежни статични мрежи, фиксирани върху подпори, драги за пектен, драги за миди Сен Жак и за черни морски миди, теглени от кораб грибове, на които единият край е фиксиран върху брега, крайбрежни грибове, парагади с дръжка, механизирани кърмаци, винтери и кошове в зоните и периодите, посочени в същия параграф, при условие че:
а)
на борда няма и не се използват никакви други риболовни съоръжения, различни от крайбрежни статични мрежи, фиксирани върху подпори, драги за пектен, драги за миди Сен Жак и за черни морски миди, теглени от кораб грибове, на които единият край е фиксиран върху брега, крайбрежни грибове, парагади с дръжка, механизирани кърмаци, винтери и кошове; и
б)
не се разтоварва, не се задържа на борда и не се пренася на брега никаква друга риба освен скумрия, сребриста сайда, сьомга и никакви други черупчести животни освен мекотели и ракообразни.
3. Чрез дерогация от параграф 1 се разрешава да се извършват риболовни дейности в зоната, посочена в същия параграф, при използване на мрежи с размер на окото, по-малък от 55 mm, при условие че:
а)
на борда няма мрежа с размер на окото, по-голям или равен на 55 mm; и
б)
на борда не се задържа риба, различна от херинга, скумрия, сардела/сардина, плоска сардинела, сафрид, трицона, син меджид, капрови риби и аргентини.
Член 29е
Специални правила за защита на синята молва
1. От 1 март до 31 май всяка година се забранява задържането на борда на синя молва в количества, надвишаващи 6 тона на риболовен рейс в зоните на участък VIa на ICES, ограничени от локсодроми, последователно съединяващи следните координати, които се измерват съгласно системата WGS84:
а)
ръба на шотландския континентален шелф
-
59° 58′ с.ш., 07° 00′ з.д.
-
59° 55′ с.ш., 06° 47′ з.д.
-
59° 51′ с.ш., 06° 28′ з.д.
-
59° 45′ с.ш., 06° 38′ з.д.
-
59° 27′ с.ш., 06° 42′ з.д.
-
59° 22′ с.ш., 06° 47′ з.д.
-
59° 15′ с.ш., 07° 15′ з.д.
-
59° 07′ с.ш., 07° 31′ з.д.
-
58° 52′ с.ш., 07° 44′ з.д.
-
58° 44′ с.ш., 08° 11′ з.д.
-
58° 43′ с.ш., 08° 27′ з.д.
-
58° 28′ с.ш., 09° 16′ з.д.
-
58° 15′ с.ш., 09° 32′ з.д.
-
58° 15′ с.ш., 09° 45′ з.д.
-
58° 30′ с.ш., 09° 45′ з.д.
-
59° 30′ с.ш., 07° 00′ з.д.
-
59° 58′ с.ш., 07° 00′ з.д.
б)
Ръба на Rosemary bank
-
60° 00′ с.ш., 11° 00′ з.д.
-
59° 00′ с.ш., 11° 00′ з.д.
-
59° 00′ с.ш., 09° 00′ з.д.
-
59° 30′ с.ш., 09° 00′ з.д.
-
59° 30′ с.ш., 10° 00′ з.д.
-
60° 00′ с.ш., 10° 00′ з.д.
-
60° 00′ с.ш., 11° 00′ з.д.,
с изключение на зоната, ограничена от локсодроми, последователно съединяващи следните координати, които се измерват съгласно системата WGS84:
-
59° 15′ с.ш., 10° 24′ з.д.
-
59° 10′ с.ш., 10° 22′ з.д.
-
59° 08′ с.ш., 10° 07′ з.д.
-
59° 11′ с.ш., 09° 59′ з.д.
-
59° 15′ с.ш., 09° 58′ з.д.
-
59° 22′ с.ш., 10° 02′ з.д.
-
59° 23′ с.ш., 10° 11′ з.д.
-
59° 20′ с.ш., 10° 19′ з.д.
-
59° 15′ с.ш., 10° 24′ з.д.
2. При влизане и излизане от зоните, посочени в параграф 1, капитанът на риболовния кораб отбелязва датата, часа и мястото на влизане и излизане в корабния дневник.
3. Ако даден кораб достигне улова от 6 тона синя молва в някоя от двете зони, посочени в параграф 1, той:
а)
незабавно спира риболова и напуска зоната, в която се намира;
б)
няма право да навлиза отново в никоя от тези зони, докато не разтовари улова;
в)
няма право да връща в морето никакви количества синя молва.
4. Посочените в член 8 от Регламент (ЕО) № 2347/2002 на Съвета от 16 декември 2002 г. за определяне на специалните условия за достъп до риболовните полета на дълбоководни запаси и за определяне на съответните изисквания (12) наблюдатели, назначени към риболовни кораби, намиращи се в посочените в параграф 1 зони, в допълнение към задачите си съгласно параграф 4 от посочения член, за подходящи проби от улова на синя молва измерват рибата в пробите и определят стадия на полова зрелост на рибата в пробата. Въз основа на становищата на НТИКР държавите членки изготвят подробни протоколи за вземане на проби и за съпоставка на резултатите.
5. От 15 февруари до 15 април всяка година се забранява използването на дънни тралове, парагади и хрилни мрежи в зоната, ограничена от локсодроми, последователно съединяващи следните координати, които се измерват съгласно системата WGS84:
-
60° 58.76′ с.ш., 27° 27.32′ з.д.
-
60° 56.02′ с.ш., 27° 31.16′ з.д.
-
60° 59.76′ с.ш., 27° 43.48′ з.д.
-
61° 03.00′ с.ш., 27° 39.41′ з.д.
-
60° 58.76′ с.ш., 27° 27.32′ з.д.
Член 29ж
Мерки за риболов на морски костур в международни води от подзони I и II на ICES
1. Целевият риболов на морски костур в международни води от подзони I и II на ICES се разрешава само през периода от 1 юли до 31 декември всяка година от кораби, които преди това са извършвали риболов на морски костур в регулаторната зона на NEAFC, определена в член 3, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1236/2010 на Европейския парламент и на Съвета от 15 декември 2010 г. за определяне на схема за контрол и изпълнение в зоната, обхваната от Конвенцията за бъдещо многостранно сътрудничество в областта на риболова в североизточната част на Атлантическия океан (13).
2. Корабите ограничават своя прилов на морски костур при друг риболов до максимум 1 % от общия улов, задържан на борда.
3. Коефициентът на преобразуване, който се прилага при представянето на изкормен морски костур без глава, уловен в този риболовен район, включително при представяне след японски тип нарязване, е 1,70.
4. Чрез дерогация от член 9, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕС) № 1236/2010 капитаните на риболовни кораби, участващи в този вид риболов, докладват своя улов ежедневно.
5. В допълнение към разпоредбите на член 5 от Регламент (ЕС) № 1236/2010 разрешението за риболов на морски костур е валидно само ако докладите се предават от корабите в съответствие член 9, параграф 1 от посочения регламент и се записват в съответствие с член 9, параграф 3 от него.
6. Държавите членки правят необходимото научните наблюдатели да събират научна информация на борда на корабите, плаващи под тяхно знаме. Събраната информация включва най-малко представителни данни за пол, възраст и дължина по дълбочини. Тази информация се предоставя на ICES от компетентните органи в държавите членки.
7. Комисията информира държавите членки за датата, на която секретариатът на NEAFC е уведомил договарящите страни по NEAFC, че общият допустим улов (ОДУ) е бил напълно използван. Държавите членки забраняват целевия риболов на морски костур от кораби, плаващи под тяхно знаме, от същата дата.
Член 29з
Мерки за риболова на морски костур в морето Ирмингер и съседните води
1. Забранява се риболовът на морски костур в международните води от подзона V на ICES и във водите на Съюза от подзони XII и XIV на ICES.
Чрез дерогация от първа алинея се разрешава риболовът на морски костур от 11 май до 31 декември всяка година в зоната, ограничена от локсодроми, последователно съединяващи следните координати, които се измерват съгласно системата WGS84 (наричана по-долу „зона за опазване на морския костур“):
-
64° 45′ с.ш., 28° 30′ з.д.
-
62° 50′ с.ш., 25° 45′ з.д.
-
61° 55′ с.ш., 26° 45′ з.д.
-
61° 00′ с.ш., 26° 30′ з.д.
-
59° 00′ с.ш., 30° 00′ з.д.
-
59° 00′ с.ш., 34° 00′ з.д.
-
61° 30′ с.ш., 34° 00′ з.д.
-
62° 50′ с.ш., 36° 00′ з.д.
-
64° 45′ с.ш., 28° 30′ з.д.
2. Независимо от параграф 1 с правен акт на Съюза риболовът на морски костур може да бъде разрешен в морето Ирмингер и съседните води извън зоната за опазване на морския костур от 11 май до 31 декември всяка година въз основа на научно становище и при условие че NEAFC е изготвил план за възстановяване за морския костур в тази географска зона. В този риболов участват само кораби на Съюза, които надлежно са получили разрешение от съответните държави членки и за които Комисията е била уведомена съгласно изискванията в член 5 от Регламент (ЕС) № 1236/2010.
3. Забранява се използването на тралове с размер на окото под 100 mm.
4. Коефициентът на преобразуване, който се прилага при представянето на изкормен морски костур без глава, уловен в този риболовен район, включително при представяне след японски тип нарязване, е 1,70.
5. Капитаните на риболовни кораби, извършващи риболов извън зоната за опазване на морския костур, предават докладите за улова, предвидени в член 9, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕС) № 1236/2010, ежедневно след приключване на риболовните операции за съответния календарен ден. В тях се посочва уловът на борда, уловен след последното съобщаване на улова.
6. В допълнение към разпоредбите на член 5 от Регламент (ЕС) № 1236/2010, разрешението за риболов на морски костур е валидно само ако предаваните от корабите доклади са в съответствие член 9, параграф 1 от посочения регламент и се записват в съответствие с член 9, параграф 3 от него.
7. Докладите, посочени в параграф 6, се изготвят в съответствие с приложимите правила.
13)
В член 30 се вмъква следният параграф:
„1а. Параграф 1 не се прилага за регион 9.“;
14)
Вмъква се следният член:
„Член 31а
Електроулов в участъци IVc и IVb на ICES
1. Чрез дерогация от член 31 се разрешава риболов с бим трал, използващ електрически импулсен ток, в участъци IVc и IVb на ICES южно от локсодромата, образувана от следните точки, които се измерват съгласно координатната система WGS84:
-
точка на източния бряг на Обединеното кралство, разположена на 55 °с.ш.,
-
след това на изток до 55° с.ш., 5° и.д.,
-
след това на север до 56° с.ш.,
-
и накрая на изток до точка на западния бряг на Дания, разположена на 56° с.ш.
2. Риболов с електрически импулси се разрешава само когато:
а)
не повече от 5 % от бим траулерния флот на дадена държава членка използват електрически импулсен трал;
б)
максималната електрическа мощност в kW за всеки бим трал не надвишава дължината в метри на бима, умножена по 1,25;
в)
действителното напрежение между електродите не надвишава 15 V;
г)
корабът е оборудван с компютърна автоматична система за управление, която записва използваната максимална мощност на бим и действителното напрежение между електродите най-малко за последните 100 тегления. Тази компютърна автоматична система за управление не може да се променя от неупълномощени членове на персонала;
д)
забранено е да се използва една или повече допълнителни вериги пред футропа (долното въже).“;
15)
Вмъква се следният член:
„Член 32а
Ограничения на обработката на улова и изхвърлянето на риба за пелагични кораби
1. Максималното разстояние между прътите във водния сепаратор на борда на пелагични кораби, които ловят скумрия, херинга и сафрид в зоната на Конвенцията NEAFC, определена в член 3, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1236/2010, е 10 mm.
Прътите трябва да са заварени към уреда. Ако във водния сепаратор се използват отвори вместо пръти, максималният диаметър на отворите не трябва да надвишава 10 mm. Диаметърът на отворите в улеите пред водния сепаратор не трябва да надвишава 15 mm.
2. За пелагичните кораби, извършващи дейност в зоната на Конвенцията NEAFC, е забранено да изхвърлят риба под своята водна линия, от буферни резервоари или резервоари с охладена морска вода.
3. Капитанът на кораба изпраща на компетентните органи в областта на рибарството на държавата членка на знамето чертежите, свързани със съоръженията за обработка на улова и изхвърляне на риба, намиращи се на пелагичните кораби, които ловят скумрия, херинга и сафрид в зоната на Конвенцията NEAFC, заверени от компетентните органи на държавата членка на знамето, както и всякакви изменения към тях. Компетентните органи на държавата членка на знамето на корабите извършват периодични проверки на точността на представените чертежи. На борда на кораба по всяко време се съхраняват копия от тях.“;
16)
Вмъкват се следните членове:
„Член 34а
Технически мерки за опазване в Ирландско море
1. От 14 февруари до 30 април се забранява употребата на дънен трал, гриб или подобни теглени мрежи, всякакви хрилни мрежа, тройни мрежи, заплитащи мрежи или подобни статични мрежи или риболовни съоръжения, включващи куки, в частта от участък VIIa на ICES, ограничена от:
-
източното крайбрежие на Ирландия и източното крайбрежие на Северна Ирландия, и
-
правите линии, последователно съединяващи следните географски координати:
-
точка на източното крайбрежие на полуостров Ards в Северна Ирландия на 54° 30′ с.ш.,
-
54° 30′ с.ш., 04° 50′ з.д.,
-
53° 15′ с.ш., 04° 50′ з.д.
-
точка на източното крайбрежие на Ирландия на 53° 15′ с.ш.
2. Чрез дерогация от параграф 1 в зоната и периода, посочени в същия параграф:
а)
се разрешава използването на дънни тралове, при условие че няма никакви други видове риболовни съоръжения на борда и че тези мрежи:
-
са с диапазон на размера на окото 70-79 mm или 80-99 mm;
-
са само от единия разрешен диапазон на размера на окото; и
-
не включват отделно око, независимо от неговото положение в мрежата, с размер по-голям от 300 mm; и
-
се разполагат само в рамките на зона, ограничена от локсодроми, последователно съединяващи следните координати, които се измерват съгласно системата WGS84:
-
53° 30′ с.ш., 05° 30′ з.д.
-
53° 30′ с.ш., 05° 20′ з.д.
-
54° 20′ с.ш., 04° 50′ з.д.
-
54° 30′ с.ш., 05° 10′ з.д.
-
54° 30′ с.ш., 05° 20′ з.д.
-
54° 00′ с.ш., 05° 50′ з.д.
-
54° 00′ с.ш., 06° 10′ з.д.
-
53° 45′ с.ш., 06° 10′ з.д.
-
53° 45′ с.ш., 05° 30′ з.д.
-
53° 30′ с.ш., 05° 30′ з.д.;
б)
се разрешава използването на дънен трал, гриб или подобни теглени мрежи с решетеста мрежа или сортираща решетка, при условие че на борда няма никакви други видове риболовни съоръжения и че тези мрежи:
-
отговарят на условията, предвидени в буква а);
-
при решетести мрежи - са изработени в съответствие с техническите спецификации, предвидени в приложението към Регламент (ЕО) № 254/2002 на Съвета от 12 февруари 2002 г. за установяване на мерките, приложими през 2002 г. за възстановяването на запасите от треска в Ирландско море (участък VIIа на ICES) (14); и
-
при сортиращи решетки - са в съответствие с точки 2-5 от приложение ХIVа към настоящия регламент;
в)
разрешава се и използването на дънен трал, гриб или подобни теглени мрежи с решетеста мрежа или сортираща решетка в рамките на зона, ограничена от локсодроми, последователно съединяващи следните координати, които се измерват съгласно системата WGS84:
-
53° 45′ с.ш., 06° 00′ з.д.
-
53° 45′ с.ш., 05° 30′ з.д.
-
53° 30′ с.ш., 05° 30′ з.д.
-
53° 30′ с.ш., 06° 00′ з.д.
-
53° 45′ с.ш., 06° 00′ з.д.
Член 34б
Използване на хрилни мрежи в участъци IIIа, IVа, Vb, VIа, VIb, VIIb, c, j, k на ICES и в подзони VIII, IX, X и XII на ICES източно от 27° з.д.
1. Корабите на Съюза не разполагат дънни хрилни мрежи, заплитащи мрежи и тройни мрежи в никое местоположение, в което картографираната дълбочина е над 200 m, в участъци IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k на ICES. и в подзони VIII, IX и X и XII, източно от 27° з.д, на ICES.
2. Чрез дерогация от параграф 1 се разрешава използването на следните съоръжения:
а)
хрилни мрежи в участъци IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k на ICES и подзона XII на ICES, източно от 27° з.д., с размер на окото, по-голям или равен на 120 mm и по-малък от 150 mm, хрилни мрежи в участъци VIIIa, b, d на ICES и подзона Х на ICES с размер на окото, по-голям или равен на 100 mm и по-малък от 130 mm, и хрилни мрежи в участък VIIIc на ICES и подзона IX на ICES с размер на окото, по-голям или равен на 80 mm и по-малък от 110 mm, при условие че:
-
те се разполагат във води с картографирана дълбочина под 600 m,
-
те са потопени на дълбочина не повече от 100 отвора и имат коефициент на висене не по-малък от 0,5,
-
те са съоръжени с поплавъци или равностойни плаващи приспособления,
-
максималната дължина на всяка от мрежите е 5 морски мили, а общата дължина на всички разгърнати във всеки един момент мрежи не надвишава 25 km на кораб,
-
максималното време на потапяне е 24 часа;
б)
заплитащи мрежи с размер на окото, по-голям или равен на 250 mm, при условие че:
-
те се разполагат във води с картографирана дълбочина под 600 m,
-
те са потопени на дълбочина не повече от 15 отвора и имат коефициент на висене не по-малък от 0,33,
-
те не са съоръжени с поплавъци или други плаващи приспособления,
-
максимална дължина на всяка от тях е 10 km, а общата дължина на всички разгърнати във всеки един момент мрежи не надвишава 100 km на кораб,
-
максималното време на потапяне е 72 часа;
в)
хрилни мрежи в участъци IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j, k на ICES и подзона XII на ICES, източно от 27° з.д., с размер на окото, по-голям или равен на 100 mm и по-малък от 130 mm, при условие че:
-
те се разполагат във води, в които картографираната дълбочина е над 200 m и под 600 m,
-
те са потопени на дълбочина не повече от 100 отвора и имат коефициент на висене не по-малък от 0,5,
-
те са съоръжени с поплавъци или равностойни плаващи приспособления;
-
максималната дължина на всяка от мрежите е не повече от 4 морски мили, а общата дължина на всички разгърнати мрежи във всеки един момент не надвишава 20 km на кораб,
-
максималното време на потапяне е 24 часа,
-
не по-малко от 85 тегловни процента от задържания улов са от мерлуза,
-
броят на корабите, участващи в този вид риболов, не надвишава регистрираното за 2008 г. равнище,
-
капитанът на кораба, участващ в този вид риболов, отбелязва в риболовния дневник преди отплаване от пристанището количеството и общата дължина на съоръженията на борда на кораба. Най-малко 15 % от отплаващите кораби подлежат на проверка,
-
капитанът на кораб разполага на борда с 90 % съоръженията, като това е проверено в риболовния дневник на Съюза за този рейс при разтоварването, и
-
количеството на всички уловени видове по-голямо от 50 kg, включително всички изхвърлени количества, по-големи от 50 kg, се отбелязва в риболовния дневник на Съюза;
г)
тройни мрежи в подзона IX на ICES с размер на окото, по-голям или равен на 220 mm, при условие че:
-
те се разполагат във води с картографирана дълбочина под 600 m,
-
те са потопени на дълбочина не повече от 30 отвора и имат коефициент на висене не по-малък от 0,44,
-
те не са съоръжени с поплавъци или други плаващи приспособления,
-
максимална дължина на всяка от тях е 5 km, а общата дължина на всички разгърнати мрежи във всеки един момент не надвишава 20 km на кораб,
-
максималното време на потапяне е 72 часа.
3. Тази дерогация обаче не се прилага за регулаторната зона на NEAFC.
4. На всички кораби, разполагащи дънни хрилни мрежи, заплитащи или тройни мрежи във всяко местоположение, където картографираната дълбочина е над 200 m в участъци IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k на ICES, в подзона XII, източно от 27° з.д., и в подзони VIII, IX и X на ICES, се издава разрешение за риболов в съответствие с член 7 от Регламент (ЕО) № 1224/2009.
5. Само един от видовете съоръжения, описани в параграф 2, буква а), б) или г), се държи на борда на кораба във всеки един момент. Корабите могат да носят на борда си мрежи с обща дължина, която е с 20 % по-голяма от максималната дължина на комплекта мрежи, които могат да бъдат разгърнати във всеки един момент.
6. Капитанът на кораб, притежаващ разрешение за риболов, посочено в параграф 4, отбелязва в риболовния дневник количеството и дължините на съоръженията, носени от кораба, преди да напусне пристанището и когато се върне в него, и отговаря за всяко несъответствие между двете количества.
7. Компетентните органи имат правото да отстранят съоръжение, което не се обслужва в морето в участъци IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k на ICES, в подзона XII на ICES, източно от 27° з.д., и в подзони VIII, IX и X на ICES, в следните случаи:
а)
съоръжението не е правилно маркирано;
б)
маркировките на шамандурата или VMS данните показват, че собственикът не е бил открит на разстояние, по-малко от 100 морски мили до съоръжението за повече от 120 часа;
в)
съоръжението е използвано във води с картографирана дълбочина над разрешената;
г)
съоръжението има размер на окото, който е неправомерен.
8. Капитанът на кораб, притежаващ с разрешение за риболов, посочено в параграф 4, по време на всеки риболовен рейс отбелязва в риболовния дневник следната информация:
-
размер на окото на разгърнатата мрежа,
-
номинална дължина на една мрежа,
-
брой мрежи в един комплект,
-
общ брой комплекти разгърнати мрежи,
-
позиция на всеки комплект разгърнати мрежи,
-
дълбочина на всеки комплект разгърнати мрежи,
-
време на потапяне на всеки комплект разгърнати мрежи,
-
брой загубени съоръжения, последната известна позиция и датата на загубата.
9. На кораби, извършващи риболов с разрешение за риболов, посочено в параграф 4, се разрешава да разтоварват само в пристанищата, определени от държавите членки съгласно член 7 от Регламент (ЕО) № 2347/2002.
10. Количеството акули, задържано на борда на кораб, използващ съоръжение от вида, описан в параграф 2, букви б) и г), не надхвърля 5 % от живото тегло на общото количество задържани на борда морски организми.
11. След консултация с НТИКР Комисията може да приеме актове за изпълнение, с които да изключи конкретни риболовни дейности на държава членка в подзони VIII, IX и X на ICES от прилагането на параграфи 1-9, когато от предоставената от държавите членки информация личи, че тези риболовни дейности водят до много ниски нива на прилов на акули и изхвърляне на улов.
Член 34в
Условие за риболов с някои теглени уреди, разрешени в Бискайския залив
1. Чрез дерогация от разпоредбите, предвидени в член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 494/2002 на Комисията от 19 март 2002 г. за установяване на допълнителни технически мерки за възстановяване на ресурсите от мерлуза в подзони на ICES (Международен съвет за изследване на морето) III, IV, V, VI и VII и участъци на ICES VIIIa, b, d и e (15), се разрешава извършването на риболовни дейности с използване на тралове, датски грибове и сходни съоръжения, с изключение на бим тралове с размер на окото в диапазона 70-99 mm, в зоната, определена в член 5, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕО) № 494/2002, ако съоръжението е снабдено с платно от мрежа с квадратно око в съответствие с приложение ХIVб.
2. При риболов в участъци VIII a и b на ICES е разрешено използването на селективна решетка и прилежащите ѝ елементи пред наконечника и/или платно от мрежа с квадратно око, чийто размер е равен или по-голям от 60 mm в по-ниската част на удължението пред наконечника. Разпоредбите, предвидени в член 4, параграф 1, член 6 и член 9, параграф 1 от настоящия регламент и в член 3, букви а) и б) от Регламент (ЕО) № 494/2002, не се прилагат по отношение на частта от трала, където са поставени тези селективни уреди.
Член 34г
Мерки за защита на уязвими дълбоководни местообитания в регулаторната зона на NEAFC
1. Забраняват се дънното тралене и риболовът със статични съоръжения, включително дънни хрилни мрежи и дънни парагади, в зоните, ограничени от локсодроми, последователно съединяващи следните координати, които се измерват съгласно системата WGS84:
част от хребета Reykjanes Ridge:
-
55° 04.5327′ с.ш., 36° 49.0135′ з.д.
-
55° 05.4804′ с.ш., 35° 58.9784′ з.д.
-
54° 58.9914′ с.ш., 34° 41.3634′ з.д.
-
54° 41.1841′ с.ш., 34° 00.0514′ з.д.
-
54° 00′ с.ш., 34° 00′ з.д.
-
53° 54.6406′ с.ш., 34° 49.9842′ з.д.
-
53° 58.9668′ с.ш., 36° 39.1260′ з.д.
-
55° 04.5327′ с.ш., 36° 49.0135′ з.д.
северната част на средноатлантическия хребет (MAR):
-
59° 45′ с.ш., 33° 30′ з.д.
-
57° 30′ с.ш., 27° 30′ з.д.
-
56° 45′ с.ш., 28° 30′ з.д.
-
59° 15′ с.ш., 34° 30′ з.д.
-
59° 45′ с.ш., 33° 30′ з.д.
средна част на MAR (зона на разлома Charlie-Gibbs и субполярна предна зона):
-
53° 30′ с.ш., 38° 00′ з.д.
-
53° 30′ с.ш., 36° 49′ з.д.
-
55° 04.5327′ с.ш., 36° 49′ з.д.
-
54° 58.9914′ с.ш., 34° 41.3634′ з.д.
-
54° 41.1841′ с.ш., 34° 00′ з.д.
-
53° 30′ с.ш., 30° 00′ з.д.
-
51° 30′ с.ш., 28° 00′ з.д.
-
49° 00′ с.ш., 26° 30′ з.д.
-
49° 00′ с.ш., 30° 30′ з.д.
-
51° 30′ с.ш., 32° 00′ з.д.
-
51° 30′ с.ш., 38° 00′ з.д.
-
53° 30′ с.ш., 38° 00′ з.д.
южна част на MAR:
-
44° 30′ с.ш., 30° 30′ з.д.
-
44° 30′ с.ш., 27° 00′ з.д.
-
43° 15′ с.ш., 27° 15′ з.д.
-
43° 15′ с.ш., 31° 00′ з.д.
-
44° 30′ с.ш., 30° 30′ з.д.
подводните възвишения Altair:
-
45° 00′ с.ш., 34° 35′ з.д.
-
45° 00′ с.ш., 33° 45′ з.д.
-
44° 25′ с.ш., 33° 45′ з.д.
-
44° 25′ с.ш., 34° 35′ з.д.
-
45° 00′ с.ш., 34° 35′ з.д.
подводните възвишения Antialtair:
-
43° 45′ с.ш., 22° 50′ з.д.
-
43° 45′ с.ш., 22° 05′ з.д.
-
43° 25′ с.ш., 22° 05′ з.д.
-
43° 25′ с.ш., 22° 50′ з.д.
-
43° 45′ с.ш., 22° 50′ з.д.
Hatton Bank:
-
59° 26′ с.ш., 14° 30′ з.д.
-
59° 12′ с.ш., 15° 08′ з.д.
-
59° 01′ с.ш., 17° 00′ з.д.
-
58° 50′ с.ш., 17° 38′ з.д.
-
58° 30′ с.ш., 17° 52′ з.д.
-
58° 30′ с.ш., 18° 22′ з.д.
-
58° 03′ с.ш., 18° 22′ з.д.
-
58° 03′ с.ш., 17° 30′ з.д.
-
57° 55′ с.ш., 17° 30′ з.д.
-
57° 45′ с.ш., 19° 15′ з.д.
-
58° 11.15′ с.ш., 18° 57.51′ з.д.
-
58° 11.57′ с.ш., 19° 11.97′ з.д.
-
58° 27.75′ с.ш., 19° 11.65′ з.д.
-
58° 39.09′ с.ш., 19° 14.28′ з.д.
-
58° 38.11′ с.ш., 19° 01.29′ з.д.
-
58° 53.14′ с.ш., 18° 43.54′ з.д.
-
59° 00.29′ с.ш., 18° 01.31′ з.д.
-
59° 08.01′ с.ш., 17° 49.31′ з.д.
-
59° 08.75′ с.ш., 18° 01.47′ з.д.
-
59° 15.16′ с.ш., 18° 01.56′ з.д.
-
59° 24.17′ с.ш., 17° 31.22′ з.д.
-
59° 21.77′ с.ш., 17° 15.36′ з.д.
-
59° 26.91′ с.ш., 17° 01.66′ з.д.
-
59° 42.69′ с.ш., 16° 45.96′ з.д.
-
59° 20.97′ с.ш., 15° 44.75′ з.д.
-
59° 21′ с.ш., 15° 40′ з.д.
-
59° 26′ с.ш., 14° 30′ з.д.
Северозападен Rockall:
-
57° 00′ с.ш., 14° 53′ з.д.
-
57° 37′ с.ш., 14° 42′ з.д.
-
57° 55′ с.ш., 14° 24′ з.д.
-
58° 15′ с.ш., 13° 50′ з.д.
-
57° 57′ с.ш., 13° 09′ з.д.
-
57° 50′ с.ш., 13° 14′ з.д.
-
57° 57′ с.ш., 13° 45′ з.д.
-
57° 49′ с.ш., 14° 06′ з.д.
-
57° 29′ с.ш., 14° 19′ з.д.
-
57° 22′ с.ш., 14° 19′ з.д.
-
57° 00′ с.ш., 14° 34′ з.д.
-
56° 56′ с.ш., 14° 36′ з.д.
-
56° 56′ с.ш., 14° 51′ з.д.
-
57° 00′ с.ш., 14° 53′ з.д.
Югозападен Rockall (Empress of Britain Bank):
-
56° 24′ с.ш., 15° 37′ з.д.
-
56° 21′ с.ш., 14° 58′ з.д.
-
56° 04′ с.ш., 15° 10′ з.д.
-
55° 51′ с.ш., 15° 37′ з.д.
-
56° 10′ с.ш., 15° 52′ з.д.
-
56° 24′ с.ш., 15° 37′ з.д.
Logachev Mound:
-
55° 17′ с.ш., 16° 10′ з.д.
-
55° 34′ с.ш., 15° 07′ з.д.
-
55° 50′ с.ш., 15° 15′ з.д.
-
55° 33′ с.ш., 16° 16′ з.д.
-
55° 17′ с.ш., 16° 10′ з.д.
Западен Rockall Mound:
-
57° 20′ с.ш., 16° 30′ з.д.
-
57° 05′ с.ш., 15° 58′ з.д.
-
56° 21′ с.ш., 17° 17′ з.д.
-
56° 40′ с.ш., 17° 50′ з.д.
-
57° 20′ с.ш., 16° 30′ з.д.
2. Когато по време на риболовни операции в нови и съществуващи риболовни зони на морското дъно в регулаторната зона на NEAFC количеството уловени живи корали или живи сюнгери на риболовно съоръжение надхвърля 60 kg живи корали и/или 800 kg живи сюнгери, корабът уведомява своята държава на знамето, спира риболова и се придвижва на разстояние най-малко 2 морски мили от местоположението, за което данните показват, че е най-близкото до точното местоположение на направения улов.
Член 34д
Мерки за защита на уязвими дълбоководни местообитания в участъци VIIc, j и k на ICES
1. Забраняват се дънното тралене и риболовът със статични съоръжения, включително дънни хрилни мрежи и дънни парагади, в зоните, ограничени от локсодроми, последователно съединяващи следните координати, които се измерват съгласно системата WGS84:
провинция Belgica Mound:
-
51° 29.4′ с.ш., 11° 51.6′ з.д.
-
51° 32.4′ с.ш., 11° 41.4′ з.д.
-
51° 15.6′ с.ш., 11° 33.0′ з.д.
-
51° 13.8′ с.ш., 11° 44.4′ з.д.
-
51° 29.4′ с.ш., 11° 51.6′ з.д.
провинция Hovland Mound:
-
52° 16.2′ с.ш., 13° 12.6′ з.д.
-
52° 24.0′ с.ш., 12° 58.2′ з.д.
-
52° 16.8′ с.ш., 12° 54.0′ з.д.
-
52° 16.8′ с.ш., 12° 29.4′ з.д.
-
52° 04.2′ с.ш., 12° 29.4′ з.д.
-
52° 04.2 ′ с.ш., 12° 52.8′ з.д.
-
52° 09.0′ с.ш., 12° 56.4′ з.д.
-
52° 09.0′ с.ш., 13° 10.8′ з.д.
-
52° 16.2′ с.ш., 13° 12.6′ з.д.
северозападен Porcupine Bank зона I:
-
53° 30.6′ с.ш., 14° 32.4′ з.д.
-
53° 35.4′ с.ш., 14° 27.6′ з.д.
-
53° 40.8′ с.ш., 14° 15.6′ з.д.
-
53° 34.2′ с.ш., 14° 11.4′ з.д.
-
53° 31.8′ с.ш., 14° 14.4′ з.д.
-
53° 24.0′ с.ш., 14° 28.8′ з.д.
-
53° 30.6′ с.ш., 14° 32.4′ з.д.
северозападен Porcupine Bank зона II:
-
53° 43.2′ с.ш., 14° 10.8′ з.д.
-
53 °51.6′ с.ш., 13° 53.4′ з.д.
-
53° 45.6′ с.ш., 13° 49.8′ з.д.
-
53° 36.6′ с.ш., 14° 07.2′ з.д.
-
53° 43.2′ с.ш., 14° 10.8′ з.д.
югозападен Porcupine Bank:
-
51° 54.6 ′ с.ш., 15° 07.2′ з.д.
-
51° 54.6′ с.ш., 14° 55.2′ з.д.
-
51° 42.0′ с.ш., 14° 55.2′ з.д.
-
51° 42.0′ с.ш., 15° 10.2′ з.д.
-
51° 49.2′ с.ш., 15° 06.0′ з.д.
-
51° 54.6 ′ с.ш., 15° 07.2′ з.д.
2. Всички пелагични кораби, които извършват риболов в зоните за защита на уязвими дълбоководни местообитания, определени в параграф 1 от настоящия член, се включват в списък на одобрените кораби и им се издава специално разрешение за риболов в съответствие с член 7 от Регламент (ЕО) № 1224/2009. Кораби, които са включени в списъка на одобрените кораби, носят на борда само пелагични уреди.
3. Пелагичните кораби, които възнамеряват да извършват риболов в зона за защита на уязвими дълбоководни местообитания, определена в параграф 1 от настоящия член, трябва да съобщят четири часа предварително за намерението си да навлязат в зона за защита на уязвими дълбоководни местообитания на ирландския център за наблюдение на риболова (ЦНР), както е определено в член 4, параграф 15 от Регламент (ЕО) № 1224/2009. В същото време те съобщават количествата риба, съхранявани на борда.
4. Пелагичните кораби, които извършват риболов в зона за защита на уязвими дълбоководни местообитания, определена в параграф 1, трябва да разполагат с работеща, напълно функционираща сигурна система за наблюдение на корабите (VMS), която напълно съответства на съответните правила, когато се намират в зона за защита на уязвими дълбоководни местообитания.
5. Пелагични кораби, които извършват риболов в зона за защита на уязвими дълбоководни местообитания, определена в параграф 1, ежечасно изготвят VMS доклади.
6. Пелагични кораби, които са приключили риболова в зона за защита на уязвими дълбоководни местообитания, определена в параграф 1, съобщават на ирландския ЦНР за напускането си на зоната. В същото време те съобщават количествата риба, задържани на борда.
7. За риболова на пелагични видове в зона за защита на уязвими дълбоководни местообитания, определена в параграф 1, съществува ограничение наличните на борда или използвани при риболова мрежи да бъдат с размер на окото в диапазон 16 mm-31 mm или 32 mm-54 mm.
Член 34е
Мерки за защита на уязвими дълбоководни местообитания в участък VIIIc на ICES
1. Забраняват се дънното тралене и риболовът със статични съоръжения, включително дънни хрилни мрежи и дънни парагади, в зоните, ограничени от локсодроми, последователно съединяващи следните координати, които се измерват съгласно системата WGS84:
El Cachucho:
-
44 °12 ′ с.ш., 05 °16 ′ з.д.
-
44 °12 ′ с.ш., 04 °26 ′ з.д.
-
43 °53 ′ с.ш., 04 °26 ′ з.д.
-
43 °53 ′ с.ш., 05 °16 ′ з.д.
-
44 °12 ′ с.ш., 05 °16 ′ з.д.
2. Чрез дерогация от установената в параграф 1 забрана кораби, които през 2006 г., 2007 г. и 2008 г. са извършвали риболов с дънни парагади с цел улов на брадата мерлуза, могат да получат от своите органи по риболова разрешение за риболов съгласно член 7 от Регламент (ЕО) № 1224/2009, което им позволява да продължат да извършват този вид риболов в зоната на юг от 44° 00.00′ с.ш. Всички кораби, получили такова разрешение за риболов, независимо от общата им дължина, трябва да разполагат с работеща, напълно функционираща сигурна система за VMS, която напълно съответства на съответните правила, когато извършват риболов в определената в параграф 1 зона.
17)
Член 38 се заличава;
18)
Член 47 се заличава;
19)
Приложения I, IV, ХII и ХIV към Регламент (ЕО) № 850/98 се изменят в съответствие с приложението към настоящия регламент;
20)
Приложения XIIa, ХIVа, ХIVб, ХIVв и ХIVг. се вмъкват в съответствие с приложението към настоящия регламент.
Член 2
Изменение на Регламент (ЕО) № 1434/98
В член 2 от Регламент (ЕО) № 1434/98 се вмъква следният параграф:
„1а. Параграф 1 не се прилага към херинга, уловена в участък IIIa, подзона IV, участък VIId на ICES и във води на ЕС от участък IIa на ICES.“.
Член 3
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на третия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 януари 2013 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Страсбург на 13 март 2013 година.
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 227/2013,
13. märts 2013,
millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu ning (EÜ) nr 1434/98, millega täpsustatakse tingimusi, mille alusel võib lossida heeringat muuks tööstuslikuks otstarbeks kui vahetult inimtoiduks
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)
ning arvestades järgmist:
(1)
Nõukogu 27. novembri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 1288/2009 tehniliste üleminekumeetmete kehtestamise kohta ajavahemikuks 1. jaanuarist 2010 kuni 30. juunini 2011 (3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta määrusega (EL) nr 579/2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1288/2009 tehniliste üleminekumeetmete kehtestamise kohta ajavahemikuks 1. jaanuarist 2010 kuni 30. juunini 2011, (4) on ette nähtud teatavate nõukogu 16. jaanuari 2009. aasta määruses (EÜ) nr 43/2009, millega määratakse 2009. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (5) sätestatud tehniliste meetmete kohaldamise jätkamine üleminekuajal kuni 31. detsembrini 2012.
(2)
Seoses ühise kalanduspoliitika käimasoleva reformiga on oodata uut tehniliste kaitsemeetmete raamistikku. Ebatõenäosus, et see uus raamistik jõustub 2012. aasta lõpuks, õigustab kõnealuste tehniliste üleminekumeetmete kohaldamise pikendamist.
(3)
Selleks et tagada merekeskkonna bioloogiliste ressursside jätkuv nõuetekohane kaitse ja majandamine, tuleks nõukogu määrust (EÜ) nr 850/98 (6) ajakohastada, lisades sellesse tehnilised üleminekumeetmed.
(4)
Selleks et tagada merekeskkonna bioloogiliste ressursside jätkuv nõuetekohane kaitse ja majandamine Mustas meres, tuleks eelnevalt liidu õiguses kehtestatud hariliku kammelja lossimise alammõõdud ja väikseima võrgusilma suurus inkorporeerida määrusesse (EÜ) nr 850/98.
(5)
Kõikides ICES-piirkondades tuleks säilitada valikulise püügi keeld, et vähendada kvoodiga hõlmatud liikide tagasiheidet.
(6)
Liidu, Norra ja Fääri saarte vaheliste 2009. aastal peetud konsultatsioonide alusel tuleks soovimatu püügi vähendamiseks kehtestada teatavate liikide tagasiheite keeld ning nõue lahkuda püügipiirkonnast, kui 10 % püütud saagist sisaldab alamõõdulisi kalu.
(7)
Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) nõuande kohaselt tuleks jätkata ICES IIa rajoonis püütud heeringa lossimise või pardal hoidmise piirangute kohaldamist.
(8)
STECF nõuande kohaselt ei ole kevadheeringa püügikeeld ICES VIa rajoonis enam vajalik selle liigi säästva kasutamise tagamiseks ning kõnealune püügikeeld tuleks kehtetuks tunnistada.
(9)
Võttes arvesse STECF nõuannet, mille kohaselt on tobiate vähesus seotud kaljukajakate ebaõnnestunud pesitsemisega, tuleks püügikeeldu ICES IV alapiirkonnas jätkata, arvestamata kalavarude seireks igal aastal toimuvat piiratud kalapüüki.
(10)
STECFi nõuande kohaselt peaks olema võimalik teatavates piirkondades, kus norra salehomaari püük on keelatud, lubada selliste püügivahendite kasutamist, millega ei püüta norra salehomaari.
(11)
STECF nõuande kohaselt tuleks jätkata kilttursa noorisendite püügikeelu kohaldamist ICES VIb rajoonis.
(12)
ICES ja STECF nõuande kohaselt tuleks tursa-, kilttursa- ja merlangivarude kaitsmiseks jätkata teatavate tehniliste kaitsemeetmete kohaldamist Šotimaast lääne pool asuvates vetes (ICES VIa rajoon), et aidata kaasa kalavarude kaitsmisele.
(13)
STECF nõuande kohaselt tuleks lubada põhjaatlandi süsika püügil ICES VIa rajoonis kasutada ridvata õngesid ja automatiseeritud taglasõngejadasid.
(14)
Vastavalt STECF nõuandele tursa ruumilise leviku kohta ICES VIa rajoonis, mis näitab, et suur enamus tursa püügist toimub põhja pool 59° põhjalaiust, tuleks sellest joonest lõuna pool lubada seisevvõrkude kasutamist.
(15)
STECF nõuande kohaselt tuleks koerhai püügil ICES VIa rajoonis lubada seisevvõrkude kasutamist.
(16)
Erandi korral lubada ICES VIa rajoonis püüda kala traali, põhjanooda või samalaadse püügivahendiga tuleks nimetatud püügivahendite omaduste asjakohasus teaduslike nõuannete alusel korrapäraselt läbi vaadata, et neid kas muuta või need kehtetuks tunnistada.
(17)
STECF nõuande kohaselt tuleks kehtestada tursa noorisendite püügikeeld ICES VIa rajoonis.
(18)
ICES VI alapiirkonnas sätestatud tursa, kilttursa ja merlangi püügikeelu asjakohasus tuleks teaduslike nõuannete alusel korrapäraselt läbi vaadata, et seda kas muuta või see kehtetuks tunnistada.
(19)
ICES ja STECF nõuande kohaselt tuleks jätkata tursavarude kaitsmiseks võetavate meetmete kohaldamist Keldi meres (ICES VIIf ja VIIg rajoon).
(20)
STECF nõuande kohaselt tuleks jätkata sinise molva kudekogumite kaitsmiseks võetavate meetmete kohaldamist ICES VIa rajoonis.
(21)
Tuleks jätkata Kirde-Atlandi Kalanduskomisjonis (NEAFC) 2011. aastal meriahvena kaitsmiseks kehtestatud meetmete kohaldamist ICES I ja II alapiirkonna rahvusvahelistes vetes.
(22)
Tuleks jätkata NEAFC poolt 2011. aastal meriahvena kaitsmiseks kehtestatud meetmete kohaldamist Irmingeri meres ja sellega piirnevates vetes.
(23)
STECF nõuande kohaselt tuleks jätkuvalt lubada kalapüüki elektriimpulsse kasutava piimtraaliga teatavatel tingimustel ICES IVc rajoonis ja IVb rajooni lõunaosas.
(24)
Liidu ning Norra ja Fääri saarte vaheliste 2009. aastal peetud konsultatsioonide alusel tuleks alaliselt rakendada teatavaid meetmeid, millega piiratakse selliste pelaagilise püügi laevade saagi käitlemise ja vette tagasi pumpamise võimsust, millega püütakse Kirde-Atlandil heeringat, makrelli ja stauriidi.
(25)
ICESi nõuande kohaselt tuleks jätkata tehniliste kaitsemeetmete kohaldamist, et kaitsta kudemisajal täiskasvanud tursa varusid Iiri meres.
(26)
STECFi nõuande kohaselt tuleks lubada sorteerimisvõrede kasutamist ICES VIIa rajooni piirangutega alas.
(27)
STECFi nõuande kohaselt tuleks seisevvõrkude ja nakkevõrkudega kalapüüki ICES IIIa, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk rajooni ja ICES VIII, IX, X ja XII alapiirkonna ida pool 27° läänepikkust vetes, mille kaardistatud sügavus on rohkem kui 200 meetrit ja vähem kui 600 meetrit, lubada üksnes teatavatel tingimustel, millega tagatakse bioloogiliselt tundlike süvamereliikide kaitse.
(28)
Oluline on selgitada seisevvõrkudega püügi suhtes eelkõige ICES VII alapiirkonnas rakendatavate erinevate režiimide koostoimet. Konkreetsemalt tuleks selgitada, et spetsiifilist erandit kasutada seisevvõrke silmasuurusega vähemalt 100 millimeetrit ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj ja VIIk rajoonis ning selle erandiga seotud tingimusi kohaldatakse ainult vetes, mille kaardistatud sügavus on rohkem kui 200 meetrit ja vähem kui 600 meetrit, ja et määruses (EÜ) nr 850/98 sätestatud võrgusilma suurust ja püükide koostist käsitlevaid standardeeskirju kohaldatakse järelikult ICES VIIa, VIId, VIIe, VIIf, VIIg ja VIIh rajoonis ning alla 200 meetrise kaardistatud sügavusega vetes ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj ja VIIk rajoonis.
(29)
STECF nõuande kohaselt peaks olema lubatud abarate kasutamine ICES IX alapiirkonnas vetes, mille kaardistatud sügavus on rohkem kui 200 meetrit, ent vähem kui 600 meetrit.
(30)
Biskaia lahes tuleks jätkuvalt lubada kasutada teatavate selektiivsete püügivahendite kasutamist, et tagada merluusi ja norra salehomaari varude säästev kasutamine ning vähendada kõnealuste liikide tagasiheidet.
(31)
Teatavates piirkondades tuleks jätkuvalt kohaldada püügipiiranguid, mille NEAFC kehtestas 2004. aastal ohualdiste süvamereelupaikade kaitsmiseks NEAFC reguleeritavas piirkonnas ja liit 2008. aastal ICES VIIc, VIIj, VIIk ja VIIIc rajooni teatavatel aladel.
(32)
Vastavalt liidu ja Norra ühise töörühma nõuandele, milles käsitletakse tehnilisi meetmeid, ei aita heeringa-, makrelli- ja kilupüügi keeld traalide ja seinnootadega nädalavahetustel Skagerrakis ja Kattegatis enam pelaagilisi kalavarusid kaitsta, kuna püügistruktuur on muutunud. Sellest tulenevalt tuleks 2011. aastal toimunud liidu, Norra ja Fääri saarte vaheliste konsultatsioonide alusel kõnealune keeld tühistada.
(33)
Selguse ja parema reguleerimise huvides tuleks mõni vananenud säte välja jätta.
(34)
Tuleks säilitada Skagerrakis ja Kattegatis kohaldatavad võrgusilma suuruskategooriad, sihtliigid ja saagi normprotsendid, et kajastada püügistruktuuri muutumist ja selektiivsemate püügivahendite kasutuselevõttu.
(35)
Veenuskarplase alammõõdud tuleks bioloogiliste andmete põhjal läbi vaadata.
(36)
Kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvatest ja Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee (CECAF) piirkonnas asuvatest vetest püütud kaheksajalale on kehtestatud alammõõt, et parandada kaheksajala ning eelkõige noorisendite kaitsmist.
(37)
Anšoovise jaoks tuleks lisada kalade arvuga kilogrammis väljendatud lossitava alammõõduga samaväärne meede, kuna see lihtsustaks tööd seda liiki püüdva laeva pardal ja hõlbustaks kontrollimeetmeid kaldal.
(38)
Tuleks säilitada sorteerimisvõre spetsifikatsioonid, et vähendada kaaspüüki norra salehomaari püügil ICES IIIa rajoonis, ICES VI alapiirkonnas ja ICES VIIa rajoonis.
(39)
Tuleks säilitada spetsifikatsioonid, milles käsitletakse ruudukujuliste silmadega selektiivakende kasutamist teatavatel tingimustel teatavate veetavate püünistega kalapüügil Biskaia lahel.
(40)
ICES VIa rajoonis tuleks lubada kasutada 2-meetriseid ruudukujuliste silmadega selektiivaknaid laevadel, mille mootori võimsus on alla 112 kW.
(41)
Määruse (EÜ) nr 850/98 regulatiivosas kasutatud mõistet „ühendus” tuleks muuta seoses Lissaboni lepingu jõustumisega 1. detsembril 2009.
(42)
Selleks et tagada nende eeskirjade ühetaolised rakendustingimused, mis käsitlevad samasuguse suure selektiivsusega püügivahendite kasutamist Norra salehomaari püügil ICES VIa rajoonis ning liikmesriigi konkreetsete püügipiirkondade väljajätmist seisevvõrkude, nakkevõrkude ja abarate keelu kohaldamisalast ICES VIII, IX ja X alapiirkonnas, kus haide kaaspüük või tagasiheide on väga väike, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada ilma määrust (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes, (7) kohaldamata.
(43)
Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 850/98 vastavalt muuta.
(44)
Nõukogu määruses (EÜ) nr 1434/98 (8) on sätestatud eritingimused, mille alusel võib lossida heeringat muuks tööstuslikuks otstarbeks kui vahetult inimtoiduks. Erand lubada ICES IIIa rajoonis, IV alapiirkonnas ja VIId rajoonis ning ICES IIa rajooni liidu vetes väikese silmasuurusega võrkudega toimuva heeringa kaaspüügi lossimist, mis on oli eelnevalt hõlmatud teiste liidu õigusaktidega, tuleks inkorporeerida kõnealusesse määrusesse. Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1434/98 vastavalt muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määruse (EÜ) nr 850/98 muudatused
Määrust (EÜ) nr 850/98 muudetakse järgmiselt.
1)
Lisatakse järgmine artikkel:
„Artikkel 1a
Artikli 4 lõike 2 punktis c, artikli 46 lõike 1 punktis b ja I lisa joonealuses märkuses 5 asendatakse sõna „ühendus” või selle käändevorm sõnaga „liit” vastavas käändes ning vajadusel tehakse lauses asendamisest tulenevaid grammatilisi kohandusi.”
2)
Artikli 2 lõikele 1 lisatakse järgmine punkt:
„i)
Piirkond 9
Kõik Musta mere veed, mis vastavad geograafilisele alapiirkonnale 29, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta määruse (EL) nr 1343/2011 (mis käsitleb teatavaid kalapüüki käsitlevaid sätteid Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) lepinguga hõlmatud piirkonnas) (9) I lisas ja resolutsioonis GFCM/33/2009/2.
3)
Artikli 11 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:
„Kohaldatakse kõnealust erandit, ilma et see piiraks artikli 34b lõike 2 punkti c kohaldamist.”
4)
Lisatakse järgmine artikkel:
„Artikkel 11a
Piirkonnas 9 on ankurdatud seisevvõrkude silmasuurus hariliku kammelja püügil vähemalt 400 millimeetrit.”
5)
Artikkel 17 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 17
Mereorganism on alamõõduline juhul, kui tema mõõtmed on XII ja XIIa lisas asjakohase liigi ja asjakohase geograafilise piirkonna jaoks sätestatud mõõtmetest väiksemad.”
6)
Artiklile 19 lisatakse järgmine lõige:
„4. Lõikeid 2 ja 3 ei kohaldata piirkonnas 9.”
7)
Lisatakse järgmine jaotis:
„IIIa JAOTIS
Meetmed tagasiheite vähendamiseks
Artikkel 19a
Valikulise püügi keeld
1. Piirkondades 1, 2, 3 ja 4 on püügitoimingute ajal keelatud selliste kvoodiga hõlmatud liikide tagasiheide, mida võib seaduslikult lossida.
2. Lõikes 1 osutatud sätted ei piira käesolevas määruses ega mis tahes muus kalandusalases liidu õigusaktis sätestatud kohustusi.
Artikkel 19b
Püügipiirkonnast lahkumise nõue ja tagasiheite keeld
1. Kui piirkondades 1, 2, 3 ja 4 püütud alamõõduliste makrellide, heeringate ja stauriidide kogus ühes loomuses ületab 10 % kogu püütud kalakogusest, lahkub laev püügipiirkonnast.
2. Piirkondades 1, 2, 3 ja 4 on keelatud makrelli, heeringat ja stauriidi püünisest enne vabastada, kui võrk on täielikult võetud kalalaeva pardale, mille tulemuseks on surnud või surevate kalade kaotus.”
8)
Artikli 20 lõike 1 punkt d jäetakse välja.
9)
Lisatakse järgmine artikkel:
„Artikkel 20a
Heeringapüügi piirangud ICES IIa rajooni liidu vetes
ICES IIa rajooni liidu vetest püütud heeringa lossimine ja pardal hoidmine on ajavahemikel 1. jaanuarist - 28. veebruarini ja 16. maist - 31. detsembrini keelatud.”
10)
Artikkel 29a asendatakse järgmisega:
„Artikkel 29a
Tobiapüügi keeluala ICES IV alapiirkonnas
1. Keelatud on lossida ja pardal hoida tobiaid, mis on püütud geograafilisest piirkonnast, mis asub Inglismaa ja Šotimaa idaranniku ning järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:
-
55°30′ põhjalaiust Inglismaa idarannikul,
-
55°30′ põhjalaiust, 01°00′ läänepikkust,
-
58°00′ põhjalaiust, 01°00′ läänepikkust,
-
58°00′ põhjalaiust, 02°00′ läänepikkust,
-
02°00′ läänepikkust Šotimaa idarannikul.
2. Lubatud on siiski kalapüük, mis toimub teadusuuringute otstarbel piirkonna tobiavarude ja püügikeelu toime jälgimiseks.”
11)
Artikli 29b lõige 3 asendatakse järgmisega:
„3. Erandina lõikes 1 sätestatud keelust on püük kalakorvidega, millega ei püüta norra salehomaari, lubatud kõnealuses lõikes sätestatud geograafilistes piirkondades ja ajavahemikel.”
12)
Lisatakse järgmised artiklid:
„Artikkel 29c
Rockalli kilttursa ala ICES VI alapiirkonnas
1. Piirkondades, mis asuvad järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel, on keelatud Rockalli kilttursa püük, v.a püük õngejadaga:
-
57°00′ N, 15°00′ W
-
57°00′ N, 14°00′ W
-
56°30′ N, 14°00′ W
-
56°30′ N, 15°00′ W
-
57°00′ N, 15°00′ W
Artikkel 29d
Tursa-, kilttursa- ja merlangipüügi piirangud ICES VI alapiirkonnas
1. Igasugune tursa-, kilttursa- ja merlangipüük on keelatud ICES VIa rajooni selles osas, mis asub ida või lõuna pool järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaselt määratud koordinaatidega loksodroomidest:
-
54°30′ N, 10°35′ W
-
55°20′ N, 09°50′ W
-
55°30′ N, 09°20′ W
-
56°40′ N, 08°55′ W
-
57°00′ N, 09°00′ W
-
57°20′ N, 09°20′ W
-
57°50′ N, 09°20′ W
-
58°10′ N, 09°00′ W
-
58°40′ N, 07°40′ W
-
59°00′ N, 07°30′ W
-
59°20′ N, 06°30′ W
-
59°40′ N, 06°05′ W
-
59°40′ N, 05°30′ W
-
60°00′ N, 04°50′ W
-
60°15′ N, 04°00′ W
2. Kõik käesoleva artikli lõikes 1 osutatud piirkonnas viibivad kalalaevad tagavad, et kõik pardal olevad püügivahendid on soritud ja stoovitud vastavalt nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) (10) artiklile 47.
3. Erandina lõikest 1 lubatakse kõnealuses lõikes nimetatud piirkonnas tegeleda püügitegevusega, kasutades teivastega kinnitatud rannalähedasi passiivpüüniseid, kammkarbi tragisid, südakarbi tragisid, ridvata õngesid, mehhaniseeritud taglasõngejadasid, kaldavõrke ja kaldanootasid, lõkspüüniseid ja mõrdasid, tingimusel et:
a)
pardal hoitakse või kasutatakse üksnes teivastega kinnitatud rannalähedasi passiivpüüniseid, kammkarbi tragisid, südakarbi tragisid, ridvata õngesid, mehhaniseeritud taglasõngejadasid, kaldavõrke ja kaldanootasid, lõkspüüniseid ja mõrdasid ning
b)
peale makrelli, euroopa süsika, põhjaatlandi süsika ja lõhe või karpide (v.a limused ja koorikloomad) ei hoita pardal, lossita ega tooda maale muud kala.
4. Erandina lõikest 1 on kõnealuses lõikes nimetatud piirkondades püügitegevus lubatud võrkudega, mille võrgusilma suurus on alla 55 millimeetri, tingimusel et:
a)
pardal ei hoita võrke, mille silmasuurus on 55 millimeetrit või üle selle, ning
b)
pardal ei hoita muud kala peale heeringa, makrelli, sardiini, sardinelli, stauriidi, kilu, põhjaputassuu, hirvkala ja hõbekala.
5. Erandina lõikest 1 on kõnealuses lõikes nimetatud piirkondades püügitegevus lubatud seisevvõrkudega, mille võrgusilma suurus on üle 120 millimeetri, tingimusel et:
a)
neid kasutatakse ainult lõuna pool 59° N;
b)
kasutatava seisevvõrgu maksimaalne pikkus on 20 km laeva kohta;
c)
püünis võib vees olla kuni 24 tundi ning
d)
merlang ja tursk moodustab saagist kuni 5 %.
6. Erandina lõikest 1 on kõnealuses lõikes nimetatud piirkondades püügitegevus lubatud seisevvõrkudega, mille võrgusilma suurus on üle 90 millimeetri, tingimusel et:
a)
neid kasutatakse ainult lähemal kui 3 meremiili rannajoonest ja maksimaalselt kümnel päeval kalendrikuus;
b)
kasutatava seisevvõrgu maksimaalne pikkus on 1 000 meetrit;
c)
püünis võib vees olla kuni 24 tundi ning
d)
vähemalt 70 % saagist moodustab koerhai.
7. Erandina lõikest 1 on kõnealuses lõikes sätestatud piirkondades lubatud püüda norra salehomaari, tingimusel et:
a)
kasutatavas püügivahendis on sorteerimisvõre kooskõlas XIVa lisa punktidega 2-5 või XIVc lisas kirjeldatud ruudukujuliste silmadega selektiivaken, või muu sama kõrge selektiivsusega püügivahend;
b)
püügivahendi võrgusilma miinimumsuurus on 80 millimeetrit;
c)
norra salehomaar moodustab pardal hoitava saagi kaalust vähemalt 30 %.
Komisjon võtab STECFi pooldava arvamuse alusel vastu rakendusaktid, millega määratakse kindlaks püügivahendid, millel on sama kõrge selektiivsus punkti a tähenduses.
8. Lõiget 7 ei kohaldata piirkonnas, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:
-
59°05′ N, 06°45′ W
-
59°30′ N, 06°00′ W
-
59°40′ N, 05°00′ W
-
60°00′ N, 04°00′ W
-
59°30′ N, 04°00′ W
-
59°05′ N, 06°45′ W
9. Erandina lõikest 1 on kõnealuses lõikes sätestatud piirkondades lubatud kala püüda traali, põhjanooda või samalaadse püügivahendiga, tingimusel et:
a)
kalalaevade, mille kogupikkus on üle 15 meetri, pardal olevate võrkude võrgusilma miinimumsuurus on 120 millimeetrit ning kõigi teiste kalalaevade pardal olevate võrkude võrgusilma miinimumsuurus on 110 millimeetrit;
b)
kui pardal hoitavast saagist moodustab põhjaatlandi süsikas alla 90 %, on kasutatavas püügivahendis XIVc lisas kirjeldatud ruudukujuliste silmadega selektiivaken, ning
c)
kui kalalaeva kogupikkus ei ületa 15 meetrit ning olenemata pardal hoitavast põhjaatlandi süsika saagi kogusest, on kasutatavas püügivahendis XIVd lisas kirjeldatud ruudukujuliste silmadega selektiivaken.
10. Komisjon hindab hiljemalt 1. jaanuariks 2015 ning seejärel iga kahe aasta järel STECF teaduslike nõuannete alusel lõikes 9 nimetatud püügivahendite omadusi ja vajaduse korral esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku lõike 9 muutmiseks.
11. Lõiget 9 ei kohaldata piirkonnas, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:
-
59°05′ N, 06°45′ W
-
59°30′ N, 06°00′ W
-
59°40′ N, 05°00′ W
-
60°00′ N, 04°00′ W
-
59°30′ N, 04°00′ W
-
59°05′ N, 06°45′ W
12. Iga aasta 1. jaanuarist 31. märtsini ja 1. oktoobrist 31. detsembrini on keelatud igasugune kalapüük nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1342/2008 (millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava) (11) I lisas kirjeldatud püügivahenditega ICES VIa piirkonnas, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:
-
55°25′ N, 07°07′ W
-
55°25′ N, 07°00′ W
-
55°18′ N, 06°50′ W
-
55°17′ N, 06°50′ W
-
55°17′ N, 06°52′ W
-
55°25′ N, 07°07′ W
Kalalaeva kapten ega keegi teine laeval viibijatest ei tohi käskida ega lubada ühelgi pardal viibijal üritada püüda, lossida, ümber laadida või pardal hoida nimetatud piirkonnas püütud kala.
13. Iga asjaomane liikmesriik rakendab igal aastal 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini pardapealset vaatlemiskava, mille eesmärgiks on võtta proove saagist ja tagasi heidetud saagist kalalaevadel, mis kasutavad lõigetes 5, 6, 7 ja 9 sätestatud erandeid. Vaatlemiskavasid teostatakse piiramata vastavate eeskirjade kohaseid kohustusi ning nende eesmärgiks on hinnata tursa, kilttursa ja merlangi püüki ja tagasiheidet vähemalt 20 % täpsusega.
14. Asjaomased liikmesriigid koostavad iga kalendriaasta kohta aruande vaatlemiskavas osalevate kalalaevade püügi ja tagasiheite koguste kohta ning esitavad selle komisjonile hiljemalt kalendriaastale järgneva aasta 1. veebruaril.
15. Komisjon hindab hiljemalt 1. jaanuariks 2015 ning seejärel iga kahe aasta järel STECF teaduslike nõuannete alusel tursa, kilttursa ja merlangi varusid lõikes 1 määratletud piirkonnas ja vajaduse korral esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku käesoleva artikli muutmiseks.
Artikkel 29e
Tursapüügi piirangud ICES VII alapiirkonnas
1. Iga aasta 1. veebruarist kuni 31. märtsini on keelatud igasugune tursapüük ICES VII alapiirkonnas, kus asuvad ICES statistilised ruudud 30E4, 31E4, 32E3. Kõnealust keeldu ei kohaldata kuue meremiili ulatuses lähtejoonest.
2. Erandina lõikest 1 lubatakse kõnealuses lõikes osutatud piirkonnas ja ajavahemikul tegeleda püügiga, kasutades teivastega kinnitatud rannalähedasi passiivpüüniseid, kammkarbi tragisid, südakarbi tragisid, kaldavõrke ja kaldanootasid, ridvata õngesid, mehhaniseeritud taglasõngejadasid, lõkspüüniseid ja mõrdasid, tingimusel et:
a)
pardal hoitakse või kasutatakse üksnes teivastega kinnitatud rannalähedasi passiivpüüniseid, kammkarbi tragisid, südakarbi tragisid, kaldavõrke ja kaldanootasid, ridvata õngesid, mehhaniseeritud taglasõngejadasid, lõkspüüniseid ja mõrdasid ning
b)
peale makrelli, euroopa süsika, lõhe, karpide (v.a limused ja koorikloomad) ei lossita, ei hoita pardal, ega tooda maale muud kala.
3. Erandina lõikest 1 on selles lõikes nimetatud piirkondades püügitegevus lubatud võrkudega, mille võrgusilma suurus on alla 55 millimeetri, tingimusel et:
a)
pardal ei hoita võrke, mille silmasuurus on 55 millimeetrit või üle selle, ning
b)
pardal ei hoita muud kala peale heeringa, makrelli, sardiini, sardinelli, stauriidi, kilu, põhjaputassuu, hirvkala ja hõbekala.
Artikkel 29f
Erieeskirjad sinise molva kaitseks
1. Iga aasta 1. märtsist kuni 31. maini ei tohi pardal hoitava sinise molva kogus ületada kuut tonni püügireisi kohta ICES VIa rajooni piirkondades, mis asuvad järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:
a)
Šoti mandrilava serv
-
59°58′ N, 07°00′ W
-
59°55′ N, 06°47′ W
-
59°51′ N, 06°28′ W
-
59°45′ N, 06°38′ W
-
59°27′ N, 06°42′ W
-
59°22′ N, 06°47′ W
-
59°15′ N, 07°15′ W
-
59°07′ N, 07°31′ W
-
58°52′ N, 07°44′ W
-
58°44′ N, 08°11′ W
-
58°43′ N, 08°27′ W
-
58°28′ N, 09°16′ W
-
58°15′ N, 09°32′ W
-
58°15′ N, 09°45′ W
-
58°30′ N, 09°45′ W
-
59°30′ N, 07°00′ W
-
59°58′ N, 07°00′ W
b)
Rosemary madaliku serv
-
60°00′ N, 11°00′ W
-
59°00′ N, 11°00′ W
-
59°00′ N, 09°00′ W
-
59°30′ N, 09°00′ W
-
59°30′ N, 10°00′ W
-
60°00′ N, 10°00′ W
-
60°00′ N, 11°00′ W
V.a piirkond, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:
-
59°15′ N, 10°24′ W
-
59°10′ N, 10°22′ W
-
59°08′ N, 10°07′ W
-
59°11′ N, 09°59′ W
-
59°15′ N, 09°58′ W
-
59°22′ N, 10°02′ W
-
59°23′ N, 10°11′ W
-
59°20′ N, 10°19′ W
-
59°15′ N, 10°24′ W
2. Lõikes 1 osutatud piirkonda sisenedes ja sealt väljudes kannab kalalaeva kapten püügipäevikusse sisenemise ja väljumise kuupäeva, kellaaja ja koha.
3. Kui kalalaeva sinise molva saak jõuab kummaski lõikes 1 osutatud piirkonnas kuue tonnini:
a)
lõpetab ta viivitamata püügi ja väljub piirkonnast, kus ta viibib;
b)
ei tohi ta kumbagi piirkonda naasta enne saagi lossimist;
c)
ei tohi ta sinist molvat mis tahes koguses merre tagasi heita.
4. Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2347/2002 (millega kehtestatakse süvamere kalavarude püügi suhtes kohaldatavad konkreetsed juurdepääsunõudedja nendega seotud tingimused) (12) artiklis 8 osutatud vaatlejad, kes on määratud lõikes 1 osutatud piirkondades viibivatele kalalaevadele, peavad lisaks kõnealuse artikli lõikes 4 osutatud ülesannetele mõõtma sinise molva saagi asjakohastes proovides sisalduvaid kalu ja määrama osaproovi kalade suguküpsuse astme. Liikmesriigid kehtestavad STECF nõuande põhjal üksikasjalikud proovivõtumenetlused ja tulemuste võrdlemise korra.
5. Iga aasta 15. veebruarist kuni 15. aprillini on põhjatraalide, õngejadade ja seisevvõrkude kasutamine keelatud piirkonnas, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:
-
60°58.76′ N, 27°27.32′ W
-
60°6.02′ N, 27°31.16′ W
-
60°59.76′ N, 27°43.48′ W
-
61°03.00′ N, 27°39.41′ W
-
60°58.76′ N, 27°27.32′ W
Artikkel 29g
Meetmed seoses meriahvena püügiga ICES I ja II alapiirkonna rahvusvahelistes vetes
1. Meriahvena sihtpüük on ICES I ja II alapiirkonna rahvusvahelistes vetes lubatud iga aasta 1. juulist kuni 31. detsembrini üksnes nendel laevadel, mis on varem tegelenud meriahvena püügiga NEAFC reguleeritavas piirkonnas, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1236/2010 (millega kehtestatakse Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooniga hõlmatud piirkonnas kohaldatav kontrolli- ja rakendussüsteem) (13) artikli 3 lõikes 3.
2. Liikmesriigid piiravad muu kalapüügiga kaasnevat meriahvena kaaspüüki nii, et see ei moodustaks üle 1 % kogu pardal hoitavast saagist.
3. Meriahvena kaitsealas püütud roogitud ja ilma peata, sealhulgas Jaapani moodi roogitud meriahvena puhul on ümberarvestustegur 1,70.
4. Erandina määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 9 lõike 1 punktist b esitab sellise püügiga tegeleva kalalaeva kapten püügiaruande iga päev.
5. Lisaks määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 5 sätetele kehtib meriahvena püügi luba üksnes siis, kui laeva edastatud aruanded on kooskõlas kõnealuse määruse artikli 9 lõikega 1 ning need on kantud andmebaasi vastavalt kõnealuse määruse artikli 9 lõikele 3.
6. Liikmesriik tagab, et tema lipu all sõitvate laevade pardal viibivad teadusvaatlejad koguvad teaduslikke andmeid. Kogutavad andmed sisaldavad andmeid erinevates sügavustes tüüpilise soo, vanuse ja pikkuse kohta. Liikmesriigi pädev asutus edastab selle teabe ICESile.
7. Komisjon teatab liikmesriikidele kuupäeva, mil NEAFC sekretariaat teavitab NEAFC lepinguosalisi, et lubatud kogupüük on täielikult ära kasutatud. Liikmesriigid keelavad alates kõnealusest kuupäevast oma lipu all sõitvatel laevadel meriahvena sihtpüügi.
Artikkel 29h
Meetmed seoses meriahvena püügiga Irmingeri meres ja sellega piirnevates vetes
1. Meriahvena püük on keelatud ICES V alapiirkonna rahvusvahelistes vetes ja ICES XII ja XIV alapiirkonna liidu vetes.
Erandina esimesest lõigust on meriahvena püük lubatud 11. maist kuni 31. detsembrini piirkonnas, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel („meriahvena kaitseala”):
-
64°45′ N, 28°30′ W
-
62°50′ N, 25°45′ W
-
61°55′ N, 26°45′ W
-
61°00′ N, 26°30′ W
-
59°00′ N, 30°00′ W
-
59°00′ N, 34°00′ W
-
61°30′ N, 34°00′ W
-
62°50′ N, 36°00′ W
-
64°45′ N, 28°30′ W
2. Olenemata lõikest 1, võib liidu õigusaktiga lubada meriahvena püüki väljaspool meriahvena kaitseala Irmingeri meres ja sellega piirnevates vetes iga aasta 11. maist kuni 31. detsembrini teaduslike nõuannete põhjal ja tingimusel, et asjaomases geograafilises piirkonnas on NEAFC kehtestanud meriahvena varude taastamise kava. Kõnealusel püügil võivad osaleda ainult liidu laevad, millel on nende vastava liikmesriigi nõuetekohane luba ja millest on teavitatud komisjoni määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 5 kohaselt.
3. Keelatud on kasutada traalnootasid, mille võrgusilma suurus on alla 100 millimeetri.
4. Meriahvena kaitsealas püütud roogitud ja ilma peata, sealhulgas Jaapani moodi roogitud meriahvena puhul on ümberarvestustegur 1,70.
5. Väljaspool meriahvena kaitseala kala püüdva laeva kapten edastab määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 9 lõike 1 punktis b sätestatud püügiaruande iga päev pärast asjaomase kalendripäeva püügitegevuse lõpetamist. Selles märgitakse laeva pardal olev saak, mis on püütud pärast viimast püügiandmete edastamist.
6. Lisaks määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 5 sätetele kehtib meriahvena püügi luba üksnes siis, kui laeva edastatud aruanded on kooskõlas kõnealuse määruse artikli 9 lõikega 1 ning need on kantud andmebaasi vastavalt kõnealuse määruse artikli 9 lõikele 3.
7. Lõikes 6 osutatud aruanne koostatakse vastavalt asjaomastele eeskirjadele.
13)
Artiklile 30 lisatakse järgmine lõige:
„1a. Lõiget 1a ei kohaldata piirkonnas 9.”
14)
Lisatakse järgmine artikkel:
„Artikkel 31a
Elektriga kalapüük ICES IVc ja IVb rajoonis
1. Erandina artiklist 31 on lubatud kalapüük elektriimpulsse kasutava piimtraaliga ICES IVc ja IVb rajoonis lõuna pool järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomi:
-
punkt Ühendkuningriigi idarannikul asukohaga 55° põhjalaiust,
-
seejärel ida poole kuni punktini 55° põhjalaiust ja 5° idapikkust,
-
seejärel põhja poole kuni 56° põhjalaiuseni,
-
ja lõpuks ida poole kuni 56° põhjalaiusel asuva punktini Taani läänerannikul.
2. Elektriimpulssidega kalapüük on lubatud üksnes juhul, kui:
a)
maksimaalselt 5 % piimtraali kasutavatest liikmesriigi laevadest kasutab traalimise ajal elektriimpulsse;
b)
maksimaalne elektrivoolu võimsus kilovattides iga piimtraali puhul ei ületa selle pikkust meetrites, mis on korrutatud 1,25-ga;
c)
elektroodidevaheline toitepinge on kuni 15 V;
d)
kalalaev on varustatud automaatse arvutipõhise juhtimissüsteemiga, mis salvestab traali maksimaalse kasutatud elektrivoolu ja elektroodidevahelise toitepinge vähemalt viimase saja traalimise ajal. Volitamata isikul ei ole võimalust sekkuda sellesse automaatsesse arvutipõhisesse juhtimissüsteemi;
e)
raskusselise ees on keelatud kasutada üht või enamat ketipöörlejat.”
15)
Lisatakse järgmine artikkel:
„Artikkel 32a
Saagi käitlemise ja vette tagasi pumpamise piirangud pelaagilise püügi laevadele
1. Pelaagilise püügi laeval, mis püüab makrelli, heeringat ja stauriidi määruse (EL) nr 1236/2010 artikli 3 punktis 2 määratletud NEAFC konventsiooni alal, asuva vee-eraldi varbade vahe on kuni 10 millimeetrit.
Varvad on kohale keevitatud. Kui vee-eraldil on varbade asemel avad, ei ületa ava diameeter 10 millimeetrit. Avade diameeter vee-eraldi ees olevates rennides ei ületa 15 millimeetrit.
2. Kõigil NEACF konventsiooni alal tegutsevatel pelaagilise püügi laevadel keelatakse kalade vette tagasi pumpamine allpool nende veeliini asuvatest vahemahutitest või jahutatud merevee mahutitest (RSW-mahutid).
3. Laeva kapten saadab lipuliikmesriigi pädevale kalandusasutusele joonised, mis käsitlevad selliste NEAFC konventsiooni alal makrelli, heeringat ja stauriidi püüdvate pelaagilise püügi laevade (millel on lipuliikmesriigi pädeva asutuse väljaantud sertifikaat) saagi käitlemise ja vette tagasi pumpamise võimsust ning kõiki selle muudatusi. Laeva lipuliikmesriigi pädev asutus kontrollib perioodiliselt esitatud jooniste täpsust. Jooniste koopiad peavad olema kogu aeg laeva pardal.”
16)
Lisatakse järgmised artiklid:
„Artikkel 34a
Tehnilised kaitsemeetmed Iiri meres
1. 14. veebruarist kuni 30. aprillini on keelatud kasutada mis tahes põhjatraali, noota või samalaadset veetavat püügivahendit, seisevvõrku, abarat ja nakkevõrku või samalaadset passiivset püügivahendit ja ka konksudega püügivahendeid selles ICES VIIa rajooni osas, mis on piiratud järgmiste joontega:
-
Iirimaa idaranniku ja Põhja-Iirimaa idarannikuga ning
-
sirgjoontega, mis ühendavad järjestikku järgmisi geograafilisi koordinaate:
-
punkt Põhja-Iirimaa idarannikul Ardsi poolsaarel põhjalaiusel 54°30′,
-
54°30′ N, 04°50′ W,
-
53°15′ N, 04°50′ W,
-
punkt Iirimaa idarannikul asukohaga 53°15′N.
2. Erandina lõikest 1 kõnealuses lõikes osutatud piirkonnas ja ajavahemikul:
a)
lubatakse kasutada traallaudadega põhjatraale tingimusel, et kalalaeva pardal ei ole muid püügivahendeid ning:
-
selliste võrkude silma suurus on vahemikus 70-79 millimeetrit või 80-99 millimeetrit;
-
selline võrk on üksnes ühe lubatud võrgusilma suurusega;
-
sellisel võrgul ei ole ühtegi võrgusilma, olenemata selle asukohast võrgus, suurusega üle 300 millimeetri, ning
-
neid kasutatakse üksnes piirkonnas, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:
-
53°30′ N, 05°30′ W
-
53°30′ N, 05°20′ W
-
54°20′ N, 04°50′ W
-
54°30′ N, 05°10′ W
-
54°30′ N, 05°20′ W
-
54°00′ N, 05°50′ W
-
54°00′ N, 06°10′ W
-
53°45′ N, 06°10′ W
-
53°45′ N, 05°30′ W
-
53°30′ N, 05°30′ W
b)
lubatakse kasutada põhjatraali, noota või samalaadset selektiivaknaga või sorteerimisvõrguga varustatud veetavat püünist tingimusel, et kalalaeva pardal ei ole muid püügivahendeid ja et sellised võrgud:
-
vastavad punktis a esitatud tingimustele;
-
selektiivaken on ehitatud vastavalt nõukogu 12. veebruari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 254/2002 (millega kehtestatakse 2002. aastal kohaldatavad meetmed Iiri mere (ICES VIIa rajooni) tursavarude taastamiseks) (14) lisas esitatud tehnilistele üksikasjadele ning
-
sorteerimisvõrk on kooskõlas käesoleva määruse XIVa lisa punktidega 2-5;
c)
lubatakse ka kasutada põhjatraali, noota või samalaadset selektiivaknaga või sorteerimisvõrguga varustatud veetavat püünist piirkonnas, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:
-
53°45′ N, 06°00′ W
-
53°45′ N, 05°30′ W
-
53°30′ N, 05°30′ W
-
53°30′ N, 06°00′ W
-
53°45′ N, 06°00′ W
Artikkel 34b
Seisevvõrkude kasutamine ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk rajoonis ning ICES VIII, IX, X ja XII alapiirkonnas ida pool 27° W
1. Liidu kalalaevad ei kasuta ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk rajoonis ja ICES XII alapiirkonnas ida pool 27° W, VIII, IX ja X alapiirkonnas ankurdatud seisevvõrke, nakkevõrke ega abaraid üheski kohas, kus kaardistatud veesügavus on üle 200 meetri.
2. Erandina lõikest 1 lubatakse kasutada järgmisi püügivahendeid:
a)
seisevvõrgud, mille võrgusilma suurus on vähemalt 120 millimeetrit ja alla 150 millimeetri, ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk rajoonis ja ICES XII alapiirkonnas ida pool 27° W; seisevvõrgud, mille võrgusilma suurus on vähemalt 100 millimeetrit ja alla 130 millimeetri ICES VIIIa, VIIIb, VIIId rajoonis ning ICES X alapiirkonnas, ning seisevvõrgud, mille võrgusilma suurus on 80-110 millimeetrit ICES VIIIc rajoonis ja ICES alapiirkonnas IX, tingimusel et:
-
neid kasutatakse vetes, mille kaardistatud sügavus on alla 600 meetri;
-
nende vertikaalne ulatus ei ole üle 100 võrgusilma ning nende võrgunöörisuhe on vähemalt 0,5;
-
need on laiali tõmmatud ujukite või samaväärse ujuvseadise abil;
-
võrgu pikkus on kuni 5 meremiili ja kõigi samaaegselt vette lastud võrkude kogupikkus ei ületa 25 km kalalaeva kohta;
-
võrk on vees kuni 24 tundi;
b)
nakkevõrgud, mille võrgusilma suurus on vähemalt 250 millimeetrit, tingimusel et:
-
neid kasutatakse vetes, mille kaardistatud sügavus on alla 600 meetri;
-
nende vertikaalne ulatus ei ole üle 15 võrgusilma ning nende võrgunöörisuhe on vähemalt 0,33;
-
need ei ole laiali tõmmatud ujukite või samaväärse ujuvseadise abil;
-
võrgu pikkus on kuni 10 km ja kõigi samaaegselt vette lastud võrkude kogupikkus ei ületa 100 km kalalaeva kohta;
-
võrk on vees kuni 72 tundi;
c)
seisevvõrgud silmasuurusega vähemalt 100 millimeetrit ja alla 130 millimeetri ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk rajoonis ja ICES XII alapiirkonnas ida pool 27° W, tingimusel et:
-
neid kasutatakse kohas, kus vee kaardistatud sügavus on üle 200 meetri, kuid alla 600 meetri;
-
nende vertikaalne ulatus ei ole üle 100 võrgusilma ning nende võrgunöörisuhe on vähemalt 0,5;
-
need on laiali tõmmatud ujukite või samaväärse ujuvseadise abil;
-
võrgu pikkus on kuni neli meremiili ja kõigi samaaegselt vette lastud võrkude kogupikkus ei ületa 20 km kalalaeva kohta;
-
püünis on vees kuni 24 tundi;
-
merluus moodustab pardal hoitava saagi kaalust vähemalt 85 %;
-
püügis osalevate laevade arv ei ületa 2008. aastal registreeritud taset;
-
püügis osaleva laeva kapten kannab enne sadamast lahkumist püügipäevikusse laeva pardal olevate püügivahendite koguse ja kogupikkuse. Sadamast väljuvatest laevadest kontrollitakse vähemalt 15 %;
-
laeva kapten tagab, et lossimise ajal on laeva pardal 90 % liidu püügipäevikusse antud püügiretke osas kantud püügivahenditest ja
-
liidu püügipäevikusse kantakse kõikide liikide kogused, mida püütakse enam kui 50 kg või mida heidetakse tagasi enam kui 50 kg;
d)
nakkevõrgud ICES IX alapiirkonnas, mille võrgusilma suurus on vähemalt 220 millimeetrit, tingimusel et:
-
neid kasutatakse vetes, mille kaardistatud sügavus on alla 600 meetri;
-
nende vertikaalne ulatus ei ole üle 30 võrgusilma ning nende võrgunöörisuhe on vähemalt 0,44;
-
need ei ole laiali tõmmatud ujukite või samaväärse ujuvseadise abil;
-
võrgu pikkus on kuni 5 km ja kõigi samaaegselt vette lastud võrkude kogupikkus ei ületa 20 km kalalaeva kohta;
-
võrk on vees kuni 72 tundi.
3. Kõnealust erandit ei kohaldata NEACF reguleeritavas piirkonnas.
4. Igale kalalaevale, mis kasutab ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk rajoonis ja ICES XII alapiirkonnas ida pool 27° W, VIII, IX ja X alapiirkonnas ankurdatud seisevvõrke, nakkevõrke või abaraid kohas, kus kaardistatud veesügavus on üle 200 meetri, antakse kalapüügiluba kooskõlas määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikliga 7.
5. Laeva pardal tohib korraga olla ainult üks püügivahendite liikidest, mida on kirjeldatud lõike 2 punktides a, b või d. Laeva pardal võib olla võrke, mille kogupikkus on kuni 20 % suurem jadade kogupikkusest, mida võib samaaegselt vette lasta.
6. Lõikes 4 osutatud kalapüügiloaga püüdva kalalaeva kapten kannab püügipäevikusse kalalaeval olevate püügivahendite koguse ja pikkuse enne, kui laev lahkub sadamast ja sadamasse tagasi jõudes, ning annab aru nende andmete võimalike lahknevuste kohta.
7. Pädeval asutusel on õigus eemaldada ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk rajoonis ning ICES XII alapiirkonnas ida pool 27° W ja VIII, IX ja X alapiirkonnas merre järelevalveta jäetud võrgud järgmistel juhtudel:
a)
püügivahend ei ole korralikult märgistatud;
b)
poimärgised või laevaseiresüsteemi andmed näitavad, et omanik on üle 120 tunni olnud oma püügivahendist vähemalt 100 meremiili kaugusel;
c)
püügivahendit kasutatakse kohas, kus vee kaardistatud sügavus on lubatust suurem;
d)
püügivahendi võrgusilma suurus erineb lubatust.
8. Lõikes 4 osutatud kalapüügiloaga püüdva kalalaeva kapten kannab iga püügireisi ajal püügipäevikusse järgmised andmed:
-
kasutatud võrgu silmasuurus,
-
ühe võrgu nominaalpikkus,
-
võrkude arv jadas,
-
kasutatud jadade koguarv,
-
iga jada kasutamise koht,
-
iga jada kasutamise sügavus,
-
iga jada vees olemise aeg,
-
kaotatud püügivahendite hulk, püügivahendi viimane teadaolev asukoht ja kaotamise kuupäev.
9. Lõikes 4 osutatud kalapüügiloaga püüdval kalalaeval lubatakse saaki lossida ainult määruse (EÜ) nr 2347/2002 artikli 7 kohaselt liikmesriikide määratud sadamates.
10. Lõike 2 punktides b ja d kirjeldatud püügivahendit kasutava kalalaeva pardal hoitavate haide kogus ei tohi ületada 5 % pardal hoitavate mereorganismide eluskaalu üldkogusest.
11. Komisjon võib pärast STECFiga konsulteerimist võtta vastu rakendusaktid, millega jäetakse liikmesriigi konkreetne püügitegevus ICES VIII, IX, X alapiirkonnas lõigete 1-9 kohaldamisalast välja, juhul kui liikmesriikide esitatud teabe kohaselt toob see püügitegevus kaasa haide kaaspüügi ja tagasiheite väga vähesel määral.
Artikkel 34c
Biskaia lahes lubatud teatavate veetavate püünistega püügi tingimused
1. Erandina komisjoni 19. märtsi 2002. aasta määruse (EÜ) nr 494/2002 (millega kehtestatakse ICES III, IV, V, VI ja VII alapiirkonna ning VIII alapiirkonna a, b, d ja e rajooni merluusivarude taastamise täiendavad tehnilised meetmed) (15) artikli 5 lõikes 2 sätestatust, lubatakse määruse (EÜ) nr 494/2002 artikli 5 lõike 1 punktis b nimetatud piirkonnas kala püüda traalide, ankurdatud põhjanootade ja samalaadsete püügivahenditega (välja arvatud piimtraalidega), mille võrgusilma suurus on 70-99 millimeetrit ja mis on varustatud XIVb lisa kohase ruudukujuliste silmadega selektiivaknaga.
2. Kalapüügil ICES VIIIa ja VIIIb rajoonis on lubatud kasutada selektiivset võre ja selle kinnitusi noodapära ja/või ruudukujuliste silmadega selektiivakna ees, mille silmasuurus on võrgupikenduse alumises osas noodapära ees vähemalt 60 millimeetrit. Käesoleva määruse artikli 4 lõike 1, artikli 6 ja artikli 9 lõike 1 sätteid ning määruse (EÜ) nr 494/2002 artikli 3 punktide a ja b sätteid ei kohaldata traali selle osa suhtes, kuhu lisatakse nimetatud selektiivsed seadised.
Artikkel 34d
Ohualdiste süvamereelupaikade kaitsemeetmed NEAFC reguleeritavas piirkonnas
1. Kalapüük põhjatraalide ja passiivpüünistega, sealhulgas ankurdatud seisevvõrkude ja põhjaõngejadadega, on keelatud piirkondades, mis asuvad järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:
Reykjanese aheliku osa:
-
55°04.5327′ N, 36°49.0135′ W
-
55°05.4804′ N, 35°58.9784′ W
-
54°58.9914′ N, 34°41.3634′ W
-
54°41.1841′ N, 34°00.0514′ W
-
54°00′ N, 34°00′ W
-
53°54.6406′ N, 34°49.9842′ W
-
53°58.9668′ N, 36°39.1260′ W
-
55°04.5327′ N, 36°49.0135′ W
Kesk-Atlandi mäestiku (MAR) põhjapoolne piirkond:
-
59°45′ N, 33°30′ W
-
57°30′ N, 27°30′ W
-
56°45′ N, 28°30′ W
-
59°15′ N, 34°30′ W
-
59°45′ N, 33°30′ W
Kesk-Atlandi mäestiku (MAR) keskpiirkond (Charlie-Gibbs Fracture zone ja Subpolar Frontal Region):
-
53°30′ N, 38°00′ W
-
53°30′ N, 36°49′ W
-
55°04.5327′ N, 36°49′ W
-
54°58.9914′ N, 34°41.3634′ W
-
54°41.1841′ N, 34°00′ W
-
53°30′ N, 30°00′ W
-
51°30′ N, 28°00′ W
-
49°00′ N, 26°30′ W
-
49°00′ N, 30°30′ W
-
51°30′ N, 32°00′ W
-
51°30′ N, 38°00′ W
-
53°30′ N, 38°00′ W
Kesk-Atlandi mäestiku (MAR) lõunapoolne piirkond:
-
44°30′ N, 30°30′ W
-
44°30′ N, 27°00′ W
-
43°15′ N, 27°15′ W
-
43°15′ N, 31°00′ W
-
44°30′ N, 30°30′ W
Altairi veealused mäed:
-
45°00′ N, 34°35′ W
-
45°00′ N, 33°45′ W
-
44°25′ N, 33°45′ W
-
44°25′ N, 34°35′ W
-
45°00′ N, 34°35′ W
Anti-Altairi veealused mäed:
-
43°45′ N, 22°50′ W
-
43°45′ N, 22°05′ W
-
43°25′ N, 22°05′ W
-
43°25′ N, 22°50′ W
-
43°45′ N, 22°50′ W
Hattoni madalik:
-
59°26′ N, 14°30′ W
-
59°12′ N, 15°08′ W
-
59°01′ N, 17°00′ W
-
58°50′ N, 17°38′ W
-
58°30′ N, 17°52′ W
-
58°30′ N, 18°22′ W
-
58°03′ N, 18°22′ W
-
58°03′ N, 17°30′ W
-
57°55′ N, 17°30′ W
-
57°45′ N, 19°15′ W
-
58°11.15′ N, 18°57.51′ W
-
58°11.57′ N, 19°11.97′ W
-
58°27.75′ N, 19°11.65′ W
-
58°39.09′ N, 19°14.28′ W
-
58°38.11′ N, 19°01.29′ W
-
58°53.14′ N, 18°43.54′ W
-
59°00.29′ N, 18°01.31′ W
-
59°08.01′ N, 17°49.31′ W
-
59°08.75′ N, 18°01.47′ W
-
59°15.16′ N, 18°01.56′ W
-
59°24.17′ N, 17°31.22′ W
-
59°21.77′ N, 17°15.36′ W
-
59°26.91′ N, 17°01.66′ W
-
59°42.69′ N, 16°45.96′ W
-
59°20.97′ N, 15°44.75′ W
-
59°21′ N, 15°40′ W
-
59°26′ N, 14°30′ W
Loode-Rockalli madalik:
-
57°00′ N, 14°53′ W
-
57°37′ N, 14°42′ W
-
57°55′ N, 14°24′ W
-
58°15′ N, 13°50′ W
-
57°57′ N, 13°09′ W
-
57°50′ N, 13°14′ W
-
57°57′ N, 13°45′ W
-
57°49′ N, 14°06′ W
-
57°29′ N, 14°19′ W
-
57°22′ N, 14°19′ W
-
57°00′ N, 14°34′ W
-
56°56′ N, 14°36′ W
-
56°56′ N, 14°51′ W
-
57°00′ N, 14°53′ W
Edela-Rockalli madalik (Empress of Britain Bank):
-
56°24′ N, 15°37′ W
-
56°21′ N, 14°58′ W
-
56°04′ N, 15°10′ W
-
55°51′ N, 15°37′ W
-
56°10′ N, 15°52′ W
-
56°24′ N, 15°37′ W
Logachevi veealune mägi:
-
55°17′ N, 16°10′ W
-
55°34′ N, 15°07′ W
-
55°50′ N, 15°15′ W
-
55°33′ N, 16°16′ W
-
55°17′ N, 16°10′ W
Lääne-Rockalli veealune mägi:
-
57°20′ N, 16°30′ W
-
57°05′ N, 15°58′ W
-
56°21′ N, 17°17′ W
-
56°40′ N, 17°50′ W
-
57°20′ N, 16°30′ W
2. Kui NEAFC reguleeritava piirkonna uutes ja senistes põhjalähedase püügi piirkondades toimuva püügi käigus püütud eluskoralli või eluskäsnade kogus püügivahendi kohta on suurem kui 60 kg eluskoralli ja/või 800 kg eluskäsnade puhul, teatab laev sellest oma lipuriigile, lõpetab püügi ja liigub vähemalt 2 meremiili eemale asukohast, mis tõenditele tuginedes on lähim kõnealuse saagi püüdmise täpsele kohale.
Artikkel 34e
Ohualdiste süvamereelupaikade kaitsemeetmed ICES VIIc, VIIj ja VIIk rajoonis
1. Kalapüük põhjatraalide ja passiivpüünistega, sealhulgas ankurdatud seisevvõrkude ja põhjaõngejadadega, on keelatud piirkonnas, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:
Belgica veealune mäestik:
-
51°29.4′ N, 11°51.6′ W
-
51°32.4′ N, 11°41.4′ W
-
51°15.6′ N, 11°33.0′ W
-
51°13.8′ N, 11°44.4′ W
-
51°29.4′ N, 11°51.6′ W
Hovlandi veealune mäestik:
-
52°16.2′ N, 13°12.6′ W
-
52°24.0′ N, 12°58.2′ W
-
52°16.8′ N, 12°54.0′ W
-
52°16.8′ N, 12°29.4′ W
-
52°04.2′ N, 12°29.4′ W
-
52°04.2′ N, 12°52.8′ W
-
52°09.0′ N, 12°56.4′ W
-
52°09.0′ N, 13°10.8′ W
-
52°16.2′ N, 13°12.6′ W
Porcupine’i madaliku loodeosa I piirkond:
-
53°30.6′ N, 14°32.4′ W
-
53°35.4′ N, 14°27.6′ W
-
53°40.8′ N, 14°15.6′ W
-
53°34.2′ N, 14°11.4′ W
-
53°31.8′ N, 14°14.4′ W
-
53°24.0′ N, 14°28.8′ W
-
53°30.6′ N, 14°32.4′ W
Porcupine’i madaliku loodeosa II piirkond:
-
53°43.2′ N, 14°10.8′ W
-
53°51.6′ N, 13°53.4′ W
-
53°45.6′ N, 13°49.8′ W
-
53°36.6′ N, 14°07.2′ W
-
53°43.2′ N, 14°10.8′ W
Porcupine’i madaliku edelaosa:
-
51°54.6′ N, 15°07.2′ W
-
51°54.6′ N, 14°55.2′ W
-
51°42.0′ N, 14°55.2′ W
-
51°42.0′ N, 15°10.2′ W
-
51°49.2′ N, 15°06.0′ W
-
51°54.6′ N, 15°07.2′ W
2. Kõik käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud ohualdiste süvamereelupaikade kaitsealal kala püüdvad pelaagilise püügi laevad kantakse püügiluba omavate laevade loetellu ning neile antakse määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 7 kohane kalapüügiluba. Püügiluba omavate laevade loetellu kuuluvad laevad kannavad pardal üksnes pelaagilisi püügivahendeid.
3. Käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud ohualdiste süvamereelupaikade kaitsealal kala püüda kavatsevad pealaagilise püügi laevad teatavad määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 4 punktis 15 määratletud kalapüügi seirekeskusele Iirimaal neli tundi varem oma kavatsusest siseneda ohualdiste süvamereelupaikade kaitsealale. Samal ajal teatavad nad ka pardal hoitava kala koguse.
4. Lõikes 1 osutatud ohualdiste süvamereelupaikade kaitsealal kala püüdvatel pelaagilise püügi laevadel on toimiv, täielikult töökorras ja kindel laevaseiresüsteem, mis on ohualdiste süvamereelupaikade kaitsealal viibides täiel määral kooskõlas asjaomaste eeskirjadega.
5. Lõikes 1 osutatud ohualdiste süvamereelupaikade kaitsealal kala püüdvad pelaagilise püügi laevad saadavad iga tund laevaseiresüsteemi aruandeid.
6. Lõikes 1 osutatud ohualdiste süvamereelupaikade kaitsealal kalapüügi lõpetanud pelaagilise püügi laevad teavitavad Iiri seirekeskust sellelt alalt lahkumisest. Samal ajal teatavad nad ka pardal hoitava kala koguse.
7. Lõikes 1 osutatud ohualdiste süvamereelupaikade kaitsealal pelaagiliste liikide püügi piiranguna nõutakse, et pardal olevad või püügil kasutatavad võrgud oleksid silmasuurusega 16-31 millimeetrit või 32-54 millimeetrit.
Artikkel 34f
Ohualdiste süvamereelupaikade kaitsemeetmed ICES VIIIc rajoonis
1. Kalapüük põhjatraalide ja passiivpüünistega, sealhulgas ankurdatud seisevvõrkude ja põhjaõngejadadega, on keelatud piirkonnas, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:
El Cachucho:
-
44°12′ N, 05°16′ W
-
44°12′ N, 04°26′ W
-
43°53′ N, 04°26′ W
-
43° 53′ N, 05°16′ W
-
44°12′ N, 05°16′ W
2. Erandina lõikes 1 sätestatud keelust võivad laevad, mis on 2006., 2007. ja 2008. aastal põhjaõngejadadega püüdnud lima-niituimlutsu, saada oma kalandusametilt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 7 kohaselt kalapüügiloa sellise püügi jätkamiseks piirkonnas lõuna pool 44°00.00′ N. Igal sellise loa saanud laeval on sõltumata nende kogupikkusest toimiv, täielikult töökorras ja kindel laevaseiresüsteem, mis on lõikes 1 osutatud piirkonnas kala püüdes kooskõlas asjaomaste eeskirjadega.
17)
Artikkel 38 jäetakse välja.
18)
Artikkel 47 jäetakse välja.
19)
Vastavalt käesoleva määruse lisale muudetakse määruse (EÜ) nr 850/98 I, IV, XII ja XIV lisa.
20)
Vastavalt käesoleva määruse lisale lisatakse XIIa, XIVa, XIVb, XIVc ja XIVd lisa.
Artikkel 2
Määruse (EÜ) nr 1434/98 muutmine
Määruse (EÜ) nr 1434/98 artiklile 2 lisatakse järgmine lõige:
„1a. Lõiget 1 ei kohaldata ICES IIIa rajoonis, IV alapiirkonnas ja VIId rajoonis ning ICES IIa rajooni ELi vetes püütud heeringa suhtes.”
Artikkel 3
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2013.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Strasbourg, 13. märts 2013