РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1301/2013 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 17 декември 2013 година
относно Европейския фонд за регионално развитие и специални разпоредби по отношение на целта „Инвестиции за растеж и работни места“, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1080/2006
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз и по-специално членове 178 и 349 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
като взеха предвид становището на Комитета на регионите (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура,
като имат предвид, че:
(1)
В член 176 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) се предвижда, че Европейският фонд за регионално развитие (ЕФРР) е предназначен да подпомага преодоляването на основните различия между регионите в Съюза. В съответствие с посочения член и с член 174, втора и трета алинея от ДФЕС, ЕФРР трябва да допринася за намаляването на неравенството между нивата на развитие на различните региони и за намаляването на изостаналостта на най-необлагодетелстваните региони, като измежду тези региони специално внимание трябва да се обръща на регионите, засегнати от сериозни и постоянни неблагоприятни природни или демографски условия, като например най-северните региони с много ниска гъстота на населението и островните, трансграничните и планинските региони.
(2)
Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (3) установява общоприложимите разпоредби за ЕФРР, Европейския социален фонд (ЕСФ), за Кохезионния фонд, за Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и за Европейския фонд за морско дело и рибарство.
(3)
Необходимо е да бъдат определени специални разпоредби по отношение на видовете дейности, на които може да бъде предоставена подкрепа от ЕФРР с цел да се допринася за инвестиционните приоритети в рамките на тематичните цели, определени в Регламент (ЕС) № 1303/2013. Същевременно е необходимо да се определят и уточнят дейностите, които са извън обхвата на ЕФРР, включително инвестициите за постигане на намаляването на емисиите на парникови газове от дейностите, изброени в приложение I към Директива 2003/87/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (4). За да се избегне прекомерно финансиране, тези инвестиции следва да не са допустими за подкрепа от ЕФРР, тъй като вече се възползват във финансово отношение от прилагането на Директива 2003/87/ЕО. Това изключение следва да не ограничава възможността ЕФРР да се използва за подкрепа на дейности, които не са изброени в приложение I към Директива 2003/87/ЕО, дори ако те се изпълняват от едни и същи икономически оператори, като например инвестиции в енергийната ефективност на районните топлофикационни мрежи, разработване на интелигентни системи за разпределение, съхранение и пренос на енергия и мерки за намаляване на замърсяването на въздуха, дори ако едно от непреките им въздействия е намаляването на емисиите на парникови газове или ако те са изброени в националния план, посочен в Директива 2003/87/ЕО.
(4)
Необходимо е да се уточни какви допълнителни дейности ЕФРР може да подкрепи в рамките на целта за европейско териториално сътрудничество.
(5)
ЕФРР следва да допринася за изпълнението на стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, като по този начин гарантира, че предоставяната по линия на ЕФРР подкрепа ще бъде концентрирана в по-голяма степен върху приоритетите на Съюза. В зависимост от категорията на регионите, за които се осигурява подкрепа, предоставяната по линия на ЕФРР подкрепа за целта „Инвестиции за растеж и работни места“ следва да се отпуска предимно за научни изследвания и иновации, за информационни и комуникационни технологии (ИКТ), за малките и средните предприятия (МСП), както и за насърчаването на нисковъглеродна икономика. Тази тематична концентрация следва да бъде постигната на национално равнище, като се дава възможност за гъвкавост на равнището на оперативните програми и при различните категории региони. Тематичната концентрация следва да бъде коригирана по целесъобразност, за да се вземат предвид средствата от Кохезионния фонд, отпуснати в подкрепа на инвестиционните приоритети, свързани с преминаването към нисковъглеродна икономика и посочени в Регламент (ЕС) № 1300/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5). Степента на тематична концентрация следва да е съобразена с нивото на развитие на региона, приноса от средствата на Кохезионния фонд, когато е приложимо, както и със специфичните нужди на регионите, чийто БВП на глава от населението, използван като критерий за допустимост за програмния период 2007-2013 г. е бил под 75 % от средния БВП за ЕС-25 за референтния период, регионите, които постепенно се изключват от финансиране през програмния период 2007-13 г. и определени региони от ниво 2 от NUTS, състоящи се единствено от островни държави-членки или от острови.
(6)
Следва да е възможно подкрепата от ЕФВР по инвестиционен приоритет „водено от общностите местно развитие“ да допринесе за всички тематични цели, посочени в настоящия регламент.
(7)
В отговор на специфичните нужди на ЕФРР и в съответствие със стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, е необходимо да бъдат определени - в рамките на всяка тематична цел, посочена в Регламент (ЕС) № 1303/2013 - специфичните за ЕФРР действия, които представляват „инвестиционни приоритети“. Тези инвестиционни приоритети следва да съдържат подробни цели, които не се изключват взаимно и към които ЕФРР допринася. Тези инвестиционни приоритети следва да служат за основа при определянето на конкретните цели в рамките на програмите, които са съобразени с нуждите и характеристиките на програмния район.
(8)
Необходимо е да се насърчават иновациите и развитието на МСП в нововъзникващи области, свързани с европейските и регионалните предизвикателства, като например творческия и културния сектор и иновационни услуги, отразяващи нови обществени изисквания, или с продукти и услуги, свързани със застаряването на населението, полагане на грижи и здравеопазване, иновации в областта на околната среда, нисковъглеродната икономика и ефективността на ресурсите.
(9)
В съответствие с Регламент (ЕС) № 1303/2013 с цел извличане на оптимална добавена стойност от инвестициите, финансирани изцяло или частично от бюджета на Съюза в областта на научните изследвания и иновациите, ще се търсят полезни взаимодействия най-вече по линия на ЕФРР и програма „Хоризонт 2020“- Рамковата програма за научни изследвания и иновации, като същевременно се зачитат техните различни цели.
(10)
Важно е да се гарантира, че при насърчаване на инвестиции в управлението на риска следва да бъдат взети под внимание специфичните рискове на регионално, трансгранично и транснационално равнище.
(11)
С цел постигането на максимален принос за целта да бъде подпомаган благоприятстващият заетостта растеж, дейностите в подкрепа на устойчивия туризъм, културата и националното наследство следва да бъдат част от териториална стратегия за конкретни зони, включително преобразуването на западащи промишлени райони. Подкрепата за тези дейности следва да допринася и за укрепването на иновациите и използването на ИКТ, за МСП, за екологичната и ресурсната ефективност или за насърчаването на социално приобщаване.
(12)
С цел насърчаване на устойчива регионална или местна мобилност или намаляване на замърсяването на въздуха и шума е необходимо да се насърчават здравословни, устойчиви и безопасни видове транспорт. Инвестициите в летищна инфраструктура, подкрепяни от ЕФРР, следва да насърчават устойчив от екологична гледна точка въздушен транспорт, inter alia, чрез подобряване на регионалната мобилност посредством свързването на второстепенни и третостепенни възли с инфраструктурата на трансевропейската транспортна мрежа (TEN-T), включително чрез мултимодални възли.
(13)
За да насърчава постигането на енергийните и климатичните цели, определени от Съюза като част от стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, ЕФРР следва да подкрепя инвестиции за насърчаване на енергийната ефективност и сигурността на доставките в държавите-членки, inter alia, чрез разработване на интелигентни системи за разпределение, съхранение и пренос на енергия, включително чрез интегриране на разпределеното енергопроизводство от възобновяеми източници. За да се изпълнят техните изисквания към сигурността на доставките по начин, който отговаря на техните национални цели по стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, държавите-членки следва да могат да инвестират в енергийна инфраструктура, която е съвместима с избрания от тях енергиен микс. “.
(14)
МСП, които могат да включват социално-икономически предприятия, следва да бъдат разглеждани съгласно определението по Регламент (ЕС) № 1303/2013, а именно да се разбират като обхващащи микро-, малките и средните предприятия по смисъла на Препоръка 2003/361/ЕО на Комисията (6).
(15)
С цел насърчаване на социалното приобщаване и борба с бедността, особено сред маргинализираните общности, е необходимо да се подобри достъпът до обществени, културни и развлекателни услуги, чрез предоставяне на дребномащабна инфраструктура, като се вземат предвид специфичните нужди на хората с увреждания и хората в напреднала възраст.
(16)
Услугите, предлагани в общностите, следва да обхващат всички форми на услуги, предоставяни по домовете, в семейството, жилищни и други общностни услуги, които подкрепят правото на всички хора да живеят в общността, с равноправие при избора, и които се стремят да предотвратят изолация или сегрегация от общността.
(17)
Инвестиционните приоритети на ЕФРР и на Кохезионния фонд в рамките на съответните тематични цели следва да бъдат приведени в съответствие с цел повишаване на гъвкавостта и намаляване на административната тежест чрез съвместно изпълнение.
(18)
За да бъде оценен съвкупният напредък при изпълнението на програмите на равнището на Съюза, в приложението към настоящия регламент следва да се установи общ набор от показатели за изпълнението. Тези показатели следва да съответстват на инвестиционния приоритет и вида на действието, подкрепяно съгласно настоящия регламент и съответните разпоредби на Регламент (ЕС) № 1303/2013. Общият набор от показатели следва да бъде допълнен от специфични за всяка програма показатели за резултатите и където е уместно - от специфични за програмата показатели за изпълнението.
(19)
В рамките на устойчивото градско развитие се счита за необходимо да се окаже подкрепа на интегрирани действия за справяне с икономическите, екологичните, климатичните, демографските и социалните предизвикателства в градските райони, включително функционалните градски райони, като се отчете необходимостта от насърчаване на връзките между градските и селските райони. Принципите за избор на градски райони, където трябва да бъдат изпълнени интегрирани действия за устойчиво градско развитие, както и ориентировъчните суми за тези действия, следва да бъдат определени в споразумението за партньорство, с разпределени на национално равнище за тази цел най-малко 5 % от средствата на ЕФРР. Управляващият орган, след консултация с градските органи, следва да вземе решение относно обхвата на всяко делегиране на задачи на градските органи.
(20)
За да може да намира или изпробва нови решения на въпроси, свързани с устойчивото градско развитие, които са от значение на равнището на Съюза, ЕФРР следва да предоставя подкрепа за иновативни действия в областта на устойчивото градско развитие.
(21)
За да се засили изграждането на капацитет, работата в мрежа и обменът на опит между програми и органи, отговорни за прилагане на стратегии за устойчиво градско развитие и иновативни действия в областта на устойчивото градско развитие и за допълване на съществуващите програми и органи, е необходимо да се създаде мрежа за градско развитие на равнището на Съюза.
(22)
ЕФРР следва да се заеме с проблемите, свързани с достъпа до големите пазари и отдалечеността от тях - проблеми, пред които са изправени районите с изключително ниска гъстота на населението, посочени в протокол № 6 към Акта за присъединяване от 1994 г. относно специалните разпоредби по отношение на цел № 6 в рамките на структурните фондове за Финландия и Швеция. ЕФРР следва да включва мерки и по отношение на специфичните трудности, с които се сблъскват някои острови, погранични региони, планински региони и слабонаселени райони, чието географско положение забавя тяхното развитие, с цел поощряване на тяхното устойчиво развитие.
(23)
Специално внимание следва да се отдели на най-отдалечените региони, а именно чрез приемането на мерки съгласно член 349 от ДФЕС за разширяване - в изключителни случаи - на обхвата на подкрепата от ЕФРР, така че да включва финансирането на функционални помощи, свързани с компенсирането на допълнителните разходи, произтичащи от специфичното икономическо и социално състояние на тези региони, което е утежнено поради неблагоприятните условия, произтичащи от факторите, изброени в член 349 от ДФЕС, а именно отдалечеността, островния характер, малката площ, трудните релеф и климат, икономическата зависимост от малък брой производства - фактори, чиято дълготрайност и съчетаване се отразяват тежко на тяхното развитие. Оперативната помощ, предоставяна от държавите-членки в този контекст, е освободена от задължението за уведомяване, предвидено в член 108, параграф 3 от ДФЕС, ако в момента на отпускането й тя отговаря на условията, определени с регламент, обявяващ някои категории помощи за съвместими с вътрешния пазар в приложение на членове 107 и 108 от ДФЕС, приет съгласно Регламент (ЕО) № 994/98 на Съвета (7).
(24)
В съответствие със заключенията на Европейския съвет от 7 и 8 февруари 2013 г., и като се вземат предвид специфичните цели, определени в ДФЕС по отношение на най-отдалечените региони, посочени в член 349 от ДФЕС, статутът на Майот беше променен с Решение на Европейския съвет 2012/419/ЕС (8) и той става нов най-отдалечен регион, считано от 1 януари 2014 г. За да се улесни и да се насърчи целенасочено и бързо развитие на инфраструктурата на Майот, следва да бъде възможно по изключение поне 50 % от частта по ЕФРР от пакета за Майот да се разпределят за петте тематични цели, определени в Регламент (ЕС) № 1303/ 2013.
(25)
С цел допълване на настоящия регламент с някои несъществени елементи, правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от ДФЕС следва да бъде делегирано на Комисията във връзка с подробните правила за определяне на критериите за подбора и управлението на иновативни дейности. Такова правомощие следва също така да бъде делегирано на Комисията във връзка с изменения на приложение I към настоящия регламент, когато това е оправдано, с цел да се гарантира ефективна оценка на напредъка в изпълнението на оперативните програми. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.
(26)
Тъй като целта на настоящия регламент, а именно икономическото, социалното и териториалното сближаване посредством преодоляването на основните различия между регионите в Съюза, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите-членки, апоради степента на неравенство между равнищата на развитие на различните региони и изостаналостта на най-необлагодетелстваните региони, както и ограниченията на финансовите ресурси на държавите-членки и регионите, може да бъде по-добре постигната на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, установен в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, установен в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тази цел.
(27)
С настоящия регламент се заменя Регламент (ЕО) № 1080/2006 на Европейския парламент и на Съвета (9). От съображения за яснота Регламент (ЕО) № 1080/2006 следва да бъде отменен. Въпреки това настоящият регламент следва да не засяга продължаването или промяната на помощта, одобрена от Комисията въз основа на Регламент (ЕО) № 1080/2006 или на друг законодателен акт, приложим за тази помощ към 31 декември 2013 г. Този регламент или друг такъв законодателен акт следва да продължи да се прилага и след 31 декември 2013 г. по отношение на тази помощ или съответните операции до тяхното приключване. Ето защо заявленията за получаване на помощ, представени в рамките на Регламент (ЕО) № 1080/2006, следва да продължат да бъдат валидни.
(28)
За да бъде възможно бързото прилагане на мерките, предвидени в настоящия регламент, настоящият регламент следва да влезе в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
Общи правила
Член 1
Предмет
Настоящият регламент определя задачите на Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР), обхвата на неговата подкрепа с оглед на целта „Инвестиции за растеж и работни места“ и на целта „Европейско териториално сътрудничество“, както и специалните разпоредби по отношение на предоставяната по линия на ЕФРР подкрепа за целта „Инвестиции за растеж и работни места“.
Член 2
Задачи на ЕФРР
ЕФРР участва във финансирането на подкрепа, целяща засилването на икономическото, социалното и териториалното сближаване посредством преодоляването на основните различия между регионите в Съюза, чрез подкрепа за устойчивото развитие и структурното приспособяване на регионалните икономики, включително преструктурирането на регионите със западаща индустрия и на регионите, чието развитие изостава.
Член 3
Обхват на подкрепата от ЕФРР
1. ЕФРР предоставя подкрепа за следните дейности с цел принос към инвестиционните приоритети, посочени в член 5:
а)
производствени инвестиции, които допринасят за създаването и запазването на устойчиви работни места, чрез преки помощи за инвестиции в МСП;
б)
производствени инвестиции, независимо от мащаба на съответното предприятие, които допринасят за постигането на инвестиционните приоритети, посочени в член 5, точки 1 и 4, и когато тези инвестиции включват сътрудничество между големи предприятия и МСП - в член 5, точка 2;
в)
инвестиции в инфраструктура, която предоставя основни услуги на гражданите в областта на енергетиката, околната среда, транспорта и ИКТ;
г)
инвестиции в социална, здравна, научноизследователска, иновационна, стопанска и образователна инфраструктура;
д)
инвестиции за развиване на вътрешния потенциал посредством инвестиции в дълготрайни материални активи за оборудване и маломащабна инфраструктура, включително маломащабна инфраструктура за културен и устойчив туризъм, обслужващи дейности за предприятията, подкрепа за органите за научни изследвания и иновации и инвестиции в технологии и приложни изследвания в предприятията;
е)
изграждане на мрежи, сътрудничество и обмяна на опит между компетентните регионални, местни, градски и други публични органи, икономическите и социалните партньори и съответните организации, представляващи гражданското общество, посочени в член 5, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1303 /2013, проучвания, подготвителни действия и изграждане на капацитет.
2. По целта „Европейско териториално сътрудничество“ ЕФРР може също така да предоставя подкрепа за общото използване на съоръжения и човешки ресурси и за всички видове трансгранична инфраструктура във всички региони.
3. ЕФРР не предоставя подкрепа за:
а)
извеждането от експлоатация или изграждането на атомни електроцентрали;
б)
инвестиции за постигане на намаляване на емисиите на парникови газове от дейности, изброени в приложение I към Директива 2003/87/ЕО;
в)
производството, обработката и продажбата на тютюн и тютюневи изделия;
г)
предприятия в затруднение, така както са определени в правилата на Съюза за държавните помощи;
д)
инвестиции в летищна инфраструктура, освен ако не са свързани с опазването на околната среда или са придружени от инвестиции, необходими за смекчаване или намаляване на отрицателното й въздействие върху околната среда.
Член 4
Тематична концентрация
1. Тематичните цели, посочени в член 9, първа алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013, и съответните инвестиционни приоритети, посочени в член 5 от настоящия регламент, за които ЕФРР може да допринесе по цел „Инвестиции за растеж и работни места“, се концентрират по следния начин:
а)
в по-силно развитите региони:
i)
поне 80 % от общия размер на средствата, отпускани от ЕФРР на национално равнище, се заделят за две или повече от тематичните цели, посочени в член 9, първа алинея, точки 1, 2, 3 и 4 от Регламент (ЕС) № 1303/2013; и
ii)
поне 20 % от общия размер на средствата, отпускани от ЕФРР на национално равнище, се заделят за тематичната цел, посочена в на член 9, първа алинея, точка 4 от Регламент (ЕС) № 1303/2013.
б)
в регионите в преход:
i)
поне 60 % от общия размер на средствата, отпускани от ЕФРР на национално равнище, се заделят за две или повече от тематичните цели, посочени в член 9, първа алинея, точки 1, 2, 3 и 4 от Регламент (ЕС) № 1303/2013; и
ii)
поне 15 % от общия размер на средствата, отпускани от ЕФРР на национално равнище, се заделят за тематичната цел, посочена в член 9, първа алинея, точка 4 от Регламент (ЕС) № 1303/2013;
в)
в по-слабо развитите региони:
i)
поне 50 % от общия размер на средствата, отпускани от ЕФРР на национално равнище, се заделят за две или повече от тематичните цели, посочени в член 9, първа алинея, точки 1, 2, 3 и 4 от Регламент (ЕС) № 1303/2013; и
ii)
поне 12 % от общия размер на средствата, отпускани от ЕФРР на национално равнище, се заделят за тематичната цел, посочена в член 9, първа алинея, точка 4 от Регламент (ЕС) № 1303/2013.
За целите на настоящия член регионите, чийто БВП на глава от населението, използван като критерий за допустимост, за програмния период 2007-2013 г., е бил под 75 % от средния БВП за ЕС-25 за референтния период, както и регионите, които постепенно се изключват от финансиране през програмния период 2007-13 г., но които са допустими по категория по-силно развити региони, така както са определени в член 90, параграф 2, първа алинея, буква в) от Регламент (ЕС) № 1303/2013 за програмния период 2014-2020 г., се считат за региони в преход.
За целите на настоящия член всички региони от ниво 2 от NUTS, състоящи се единствено от островни държави-членки или от острови, които са част от държави-членки, получаващи подкрепа от Кохезионния фонд, и всички най-отдалечени региони, се считат за по-слабо развити региони.
2. Чрез дерогация от параграф 1 от настоящия член минималният процент средства, разпределени от ЕФРР за дадена категория региони, може да бъде по-малък от посочения в параграф 1, при положение че това намаление е компенсирано с увеличение на разпределените средства за други категории региони. Следователно общата сума на национално равнище, получена като сбор от сумите за всички категории региони, съответно за тематичните цели, посочени в член 9, първа алинея, точки 1, 2, 3 и 4 от Регламент (ЕС) № 1300/2013, и за тези, посочени в член 9, първа алинея, точка 4 от Регламент (ЕС) № 1303 /2013 е съответно не по-малка от сумата на национално равнище, получена в резултат на прилагането на минималните проценти средства, ралпределени от ЕФРР, посочени в параграф 1 от настоящия член.
3. Чрез дерогация от параграф 1 от настоящия член средствата от Кохезионния фонд, разпределени за подкрепа на инвестиционните приоритети, посочени в член 4, буква а) от Регламент (ЕС) № 1300/2013, могат да бъдат приспадани с цел достигане на минималните проценти, предвидени в параграф 1, първа алинея, буква а), подточка ii), буква б), подточка ii) и буква в), подточка ii) от настоящия член. В такъв случай процентът, посочен в параграф 1, първа алинея, буква в), подточка ii) от настоящия член, се увеличава на 15 %. Когато е приложимо, тези средства се разпределят пропорционално за различните категории региони въз основа на техния относителен дял от общото население на съответната държава-членка.
Член 5
Инвестиционни приоритети
ЕФРР предоставя подкрепа за следните инвестиционни приоритети в рамките на тематичните цели, посочени в член 9, първа алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013, в съответствие с нуждите от развитие и възможностите за растеж, посочени в член 15, параграф 1, буква а), подточка i) от посочения регламент и описани в Споразумението за партньорство:
1)
засилване на научноизследователската дейност, технологичното развитие и иновациите посредством:
а)
укрепване на инфраструктурата, необходима за научноизследователска и иновационна дейност (НИД) и на капацитета за реализиране на достижения в областта на научноизследователската и иновационната дейност и насърчаване на центрове на компетентност, по-специално центрове, които са от интерес за Европа;
б)
насърчаване на инвестициите на предприятията в НИД, разработване на връзки и взаимодействие между предприятията, центровете за научноизследователска и развойна дейност и сектора на висшите учебни заведения, по-специално поощряване на инвестициите в разработването на продукти и услуги, на трансфера на технологии, на социалната иновация, екоиновациите и приложенията за публични услуги, на стимулирането на търсенето, на изграждането на мрежи, на клъстерите и на отворените иновации посредством интелигентна специализация и подпомагане на технологичните и приложните научни изследвания, пилотни линии, действия за одобрение на продуктите на начален етап, усъвършенствани производствени възможности и пилотно производство, по-специално в ключови базови технологии, както и разпространението на технологии с общо предназначение;
2)
подобряване на достъпа до ИКТ и на тяхното използване и качество посредством:
а)
разгръщане на широколентовия достъп и въвеждане на високоскоростни мрежи, както и подкрепа за внедряването на нововъзникващи технологии и мрежи за цифровата икономика;
б)
разработване на продукти и услуги в сферата на ИКТ, на електронната търговия и насърчаване на търсенето на ИКТ;
в)
засилено използване на основаващи се на ИКТ приложения за електронно правителство, електронно обучение, електронно приобщаване, електронна култура и електронно здравеопазване;
3)
повишаване на конкурентоспособността на МСП посредством:
а)
поощряване на предприемаческия дух, по-специално чрез улесняване на икономическото оползотворяване на нови идеи и стимулиране на създаването на нови предприятия, включително чрез бизнес инкубатори;
б)
разработване и прилагане на нови бизнес модели за МСП, по-специално за насърчаване на тяхната интернационализация;
в)
подкрепа за създаването и увеличаването на усъвършенстваните възможности за разработване на продукти и услуги;
г)
подкрепа за капацитета на МСП за растеж в рамките на регионалните, националните и международните пазари и участие в процеса на иновации;
4)
подкрепа на преминаването към нисковъглеродна икономика във всички сектори чрез:
а)
насърчаване на производството и разпространението на енергия, добивана от възобновяеми източници;
б)
насърчаване на енергийната ефективност и на използването на възобновяема енергия в предприятията;
в)
предоставяне на подкрепа за енергийната ефективност, за интелигентното енергийно управление и за използването на възобновяема енергия в публичната инфраструктура, включително в обществените сгради, и в жилищния сектор;
г)
разработване и внедряване на интелигентни разпределителни мрежи, които функционират за ниско и средно напрежение;
д)
насърчаване на стратегии за нисковъглеродно развитие във всички видове територии, по-специално градските райони, включително насърчаването на устойчива мултимодална градска мобилност и мерки за приспособяване и смекчаване, свързани с изменението на климата;
е)
насърчаване на научните изследвания и иновациите и внедряване на нисковъглеродни технологии;
ж)
насърчаване на използването на високоефективното комбинирано производство на топлина и енергия, основано на търсенето на полезна топлоенергия;
5)
насърчаване на приспособяването към изменението на климата чрез:
а)
предоставяне на подкрепа за инвестиции за приспособяването към изменението на климата, включително основани на екосистеми подходи;
б)
насърчаване на инвестиции, предназначени за справяне със специфични рискове, осигуряване на устойчивост при бедствия и разработване на системи за управление на бедствия;
6)
съхраняване и опазване на околната среда и насърчаване на ефективното използване на ресурсите чрез:
а)
инвестиране в сектора на отпадъците за съобразяване с изискванията на достиженията на правото на Съюза в областта на околната среда и удовлетворяване на нуждите, идентифицирани от държавите-членки за инвестиции отвъд тези изисквания;
б)
инвестиране във водния сектор на отпадъците за съобразяване с изискванията на достиженията на правото на Съюза в областта на околната среда и удовлетворяване на нуждите, идентифицирани от държавите-членки за инвестиции отвъд тези изисквания;
в)
съхраняване, опазване, популяризиране и развитие на природното и културното наследство;
г)
опазване и възстановяване на биологичното разнообразие и почвите и насърчаване на екосистемните услуги, включително чрез "Натура 2000" и екологосъобразните инфраструктури;
д)
предприемане на действия за подобряване на градската околна среда, за съживяване на градовете, за възобновяване и обеззаразяване на терените за вторично застрояване (включително преструктурираните зони), намаляване на замърсяването на въздуха и насърчаване на мерките за намаляване на шума;
е)
насърчаване на иновативни технологии с цел подобряване на защитата на околната среда и ефективното използване на ресурсите в сферата на отпадъците, водите и по отношение на почвата или за намаляване на замърсяването на въздуха;
ж)
подкрепа за промишленото преминаване към икономика с ефективно използване на ресурсите, чрез насърчаване на зеления растеж, екологичните иновации и управлението на екологичните показатели в публичния и частния сектор;
7)
насърчаване на устойчивия транспорт и отстраняване на тесните места в ключовите мрежови инфраструктури чрез:
а)
предоставяне на подкрепа за мултимодално Единно европейско транспортно пространство с помощта на инвестиции в трансевропейската транспортна мрежа (TEN-T);
б)
подобряване на мобилността на регионално равнище посредством свързването на второстепенни и третостепенни възли с инфраструктурата на TEN-T, включително мултимодални възли;
в)
разработване и подобряване на екологосъобразни, включително с ниски емисии на шум, и нисковъглеродни транспортни системи, включително вътрешни водни пътища и морски транспорт, пристанища, мултимодални връзки и летищна инфраструктура с цел насърчаване на устойчиво развита регионална и местна мобилност;
г)
изграждане и възстановяване на всеобхватна, висококачествена и оперативно съвместима железопътна и пристанищна система и насърчаване на мерки за намаляване на шума;
д)
подобряване на енергийната ефективност и сигурността на доставките чрез разработване на интелигентни системи за разпределение, съхранение и пренос на енергия и чрез интегрирането на разпределеното производство от възобновяеми източници;
8)
насърчаване на устойчивата и качествена заетост и подкрепа за мобилността на работната сила чрез:
а)
подпомагане на изграждането на бизнес инкубатори и инвестиционна подкрепа за самостоятелно заетите лица и микропредприятията, както и за създаването на собствен бизнес;
б)
подкрепа за благоприятстващия заетостта растеж чрез развитие на вътрешния потенциал като част от териториална стратегия за конкретни райони, включително преобразуването на западащи промишлени райони и укрепването на достъпа до и разработването на специфични природни и културни ресурси;
в)
подпомагане на инициативи за местно развитие и помощ за структури, предоставящи услуги по места за създаването на работни места, когато тези действия са извън обхвата на Регламент (ЕС) № 1304/2013 на Европейския парламент и на Съвета (10);
г)
инвестиране в инфраструктура за служби по заетостта;
9)
насърчаване на социалното приобщаване, борба с бедността и с всяка форма на дискриминацията чрез:
а)
инвестиране в здравна и социална инфраструктура, която допринася за националното, регионалното и местното развитие, понижаване на неравнопоставеността по отношение на здравния статус, насърчаване на социалното приобщаване чрез подобряване на достъпа до обществени, културни и развлекателни услуги и преминаването от служби на институционално равнище към служби на местно равнище;
б)
предоставяне на подкрепа за материалното, икономическото и социалното възстановяване на изостаналите общности в градските и селските райони;
в)
предоставяне на подкрепа за социалните предприятия;
г)
осъществяване на инвестиции в контекста на стратегии за водено от общностите местно развитие;
10)
инвестиции в образованието, обучението, включително професионалното обучение за придобиване на умения и ученето през целия живот посредством изграждането на образователна инфраструктура и на инфраструктура за обучение;
11)
повишаване на институционалния капацитет на публичните органи и заинтересовани страни и ефективна публична администрация посредством действия за укрепване на институционалния капацитет и на ефективната публична администрация и обществените услуги, свързани с изпълнението на ЕФРР, и в подкрепа на действията по ЕСФ за укрепване на институционалния капацитет и на ефективната публична администрация.
Член 6
Показатели за целта „Инвестиции за растеж и работни места“
1. Общите показатели за изпълнение, установени в приложение I към настоящия регламент, показателите за резултатите по отделните програми, както и, когато е уместно, показателите за изпълнение по отделните програми, се използват в съответствие с член 27, параграф 4, и член 96, параграф 2, буква б), подточки ii) и iv) и буква в), подточки ii) и iv) от Регламент (ЕС) № 1303/2013.
2. По отношение на общите показатели за изпълнение и на показателите за изпълнение по отделните програми за базовите стойности се задава нула. Кумулативните количествено определени целеви стойности за тези показатели се определят за 2023 г.
3. По отношение на показателите за резултатите по отделните програми, които са свързани с инвестиционните приоритети, за базовите стойности се използват последните налични данни и се определят цели за 2023 г. Целите могат да имат количествено или качествено изражение.
4. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 14, за да измени списъка на общите показатели за изпълнение, установени в приложение I с цел да извърши корекции, когато е обосновано, за осигуряване на ефективната оценка на напредъка при изпълнението на оперативните програми.
ГЛАВА II
Специални разпоредби относно разглеждането на териториалните особености
Член 7
Устойчивото градско развитие
1. ЕФРР подкрепя - в рамките на оперативните програми - устойчивото градско развитие посредством стратегии, с които се определят интегрирани действия за справяне с икономическите, екологичните, климатичните, демографските и социалните предизвикателства в градските райони, като се отчита необходимостта от насърчаване на нови връзки между градските и селските райони.
2. Устойчиво развитие на градовете се извършва посредством интегрираните териториални инвестиции, посочени в член 36 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 или чрез специална оперативна програма, или определена приоритетна ос в съответствие с член 96, параграф 1, първа алинея, буква в) от Регламент (ЕС) № 1303/2013.
3. Като взема под внимание своето специфично териториално положение, всяка държава-членка определя в своето споразумение за партньорство принципите за подбор на градски райони, в които е необходимо да бъдат приложени интегрирани действия за устойчиво градско развитие, и посочва приблизителния размер на средствата, заделяни годишно за тези действия на национално равнище.
4. Поне 5 % от средствата, отпускани от ЕФРР на национално равнище по целта „Инвестиции за растеж и работни места“, се заделят за интегрирани действия за устойчиво градско развитие, като градовете, подрегионалните или местните органи, отговорни за изпълнението на стратегиите за устойчиво градско развитие („градски органи”), отговарят за задачи, свързани поне с подбора на операциите в съответствие с член 123, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, или, когато е уместно, в съответствие с член 123, параграф 7 от посочения регламент. Приблизителният размер на средствата, които трябва да бъдат заделени за целите на параграф 2 от настоящия член, се определя в съответната оперативна програма или оперативни програми.
5. Управляващият орган определя, като провежда консултации с градския орган, обхвата на задачите, които се предприемат от градските органи относно управлението на интегрираните действия за устойчиво развитие на градската среда. Решението на управляващия орган се изготвя официално в писмена форма. Управляващият орган може да си запази правото да извършва последна проверка на допустимостта на дейностите, преди да бъдат одобрени.
Член 8
Иновативни действия в сферата на устойчивото градско развитие
1. По инициатива на Комисията ЕФРР може да предостави подкрепа за иновативни действия в сферата на устойчивото градско развитие в съответствие с член 92, параграф 8 от Регламент (ЕС) № 1303 /2013. Тези действия включват изследвания и пилотни проекти, целящи намирането или изпробването на нови решения за справяне с проблеми, свързани с устойчивото градско развитие, и които са от значение на равнището на Съюза. Комисията насърчава тясната ангажираност на съответните партньори, посочени в член 5, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 в подготовката и осъществяването на иновативните действия.
2. Чрез дерогация от член 4 от настоящия регламент иновативните действия могат да подпомагат всички дейности, необходими за постигането на тематичните цели, посочени в член 9, първа алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013 и съответните инвестиционни приоритети, посочени в член 5 от настоящия регламент.
3. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 14 за определяне на подробни правила относно принципите за подбор и управление на иновативните действия, които ще бъдат подкрепени от ЕФРР в съответствие с настоящия регламент.
Член 9
Мрежа за градско развитие
1. Комисията създава - в съответствие с член 58 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 - мрежа за градско развитие, за да насърчава изграждането на капацитет, на мрежи и обмяната на опит на равнището на Съюза между градските органи, отговорни за изпълнението на стратегиите за устойчиво градско развитие в съответствие с член 7, параграфи 4 и 5 от настоящия регламент, и органи, отговорни за иновативните действия в областта на устойчивото градско развитие в съответствие с член 8 от настоящия регламент.
2. Дейностите на мрежата за градско развитие допълват действията, предприети по линия на междурегионалното сътрудничество съгласно член 2, точка 3, буква б) от Регламент (ЕС) № 1299/2013 на Европейския парламент и на Съвета (11).
Член 10
Региони с неблагоприятни природни или демографски условия
В оперативните програми, съфинасирани от ЕФРР, които обхващат области със сериозни и постоянни неблагоприятни природни или демографски условия, посочени в член 121, точка 4 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, се отделя специално внимание на разглеждането на специфичните за тези области затруднения.
Член 11
Северни региони с много ниска гъстота на населението
Член 4 не се прилага за специалните допълнителни средства за северните региони с много ниска гъстота на населението. Тези средства се отпускат за тематичните цели, посочени в член 9, първа алинея, точки 1, 2, 3, 4 и 7 от Регламент (ЕС) № 1303/2013.
Член 12
Най-отдалечени региони
1. Член 4 не се прилага за допълнителните средства, отпускани специално за най-отдалечените региони. Тези средства се използват за компенсиране на допълнителните разходи, свързани с особените характеристики и ограниченията, посочени в член 349 от ДФЕС, извършени в най-отдалечените региони в подкрепа за:
а)
тематичните цели, посочени в член 9, първа алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013;
б)
транспортирането на стоки и помощ за откриването на предприятие за транспортни услуги;
в)
операциите, продиктувани от задълженията за складиране, от прекаления обем и поддръжката на производствените средства, както и от недостига на човешки капитал на местния пазар.
2. Допълнителните специално отпуснати средства, посочени в параграф 1, могат също така да се използват, за да се подпомогне финансирането на оперативни помощи и разходи, покриващи задължения и договори за обществени услуги в най-отдалечените региони.
3. Сумата, за която се прилага процентният дял на съфинансиране, е пропорционална на допълнителните разходи, посочени в параграф 1, направени от бенефициера, единствено за оперативни помощи и разходи, покриващи задължения и договори за обществени услуги, като тя може да покрие общия размер на допустимите разходи в случаите на разходи за инвестиции.
4. Специалните допълнителни средства, посочени в параграф 1 от настоящия член, не се използват за предоставянето на подкрепа за:
а)
операции, отнасящи се до продукти, посочени в приложение I към ДФЕС;
б)
помощи за транспорт на лица, разрешени съгласно член 107, параграф 2, буква а) от ДФЕС;
в)
освобождаване от данъци и социални разходи.
5. Чрез дерогация от член 3, параграф 1, букви а) и б), ЕФРР може да предоставя подкрепа за производствени инвестиции в предприятия в най-отдалечените региони, независимо от размера на тези предприятия.
6. Член 4 не се прилага за частта на ЕФРР от средства за Майот като най- отдалечен регион по смисъла на член 349 от ДФЕС и най-малко 50 % от тази част на ЕФРР се отпускат за тематичните цели, посочени в член 9, първа алинея, точки 1, 2, 3, 4 и 6 от Регламент (ЕС) № 1303 /2013.
ГЛАВА III
Заключителни разпоредби
Член 13
Преходни разпоредби
1. Настоящият регламент не засяга нито продължаването, нито промяната, включително цялостната или частична отмяна на помощта, одобрена от Комисията, на базата на Регламент (ЕО) № 1080/2006 или на друг законодателен акт, приложим за тази помощ към 31 декември 2013 г. Посоченият регламент или друго приложимо законодателство продължава да се прилага след 31 декември 2013 г. за тази помощ или съответните операции до приключването им. За целите на настоящия параграф помощта обхваща оперативни програми и големи проекти.
2. Заявленията за получаване на помощ, представени или одобрени съгласно Регламент (ЕО) № 1080/2006, остават в сила.
Член 14
Упражняване на делегираните правомощия
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Правомощието да приема делегирани актове, посочено в член 6, параграф 4 и в член 8, параграф 3, се предоставя на Комисията от 21 декември 2013 г. до 31 декември 2020 г.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 6, параграф 4 и в член 8, параграф 3, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 6, параграф 4 и член 8, параграф 3, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 15
Отмяна
Без да се засяга член 13 от настоящия регламент, Регламент (ЕО) № 1080/2006 се отменя, считано от 1 януари 2014 г.
Позоваванията на отменения регламент се считат за позовавания на настоящия регламент и се четат съобразно таблицата на съответствията, изложена в приложение II.
Член 16
Преглед
Европейският парламент и Съветът преразглеждат настоящия регламент не по-късно от 31 декември 2020 г. в съответствие с член 177 от ДФЕС.
Член 17
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 12, параграф 6 се прилага, считано от 1 януари 2014 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 17 декември 2013 година.
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSES (EL) nr 1301/2013,
17. detsember 2013,
mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 178 ja 349,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)
Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 176 on sätestatud, et Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) on mõeldud selleks, et olla abiks põhiliste regionaalsete ebavõrdsuste korvamisel liidus. ELi toimimise lepingu kõnealuse artikli ja artikli 174 teise ja kolmanda lõigu kohaselt on ERFi eesmärk aidata kaasa eri piirkondade arengutasemete ühtlustamisele ja mahajäämuse vähendamisele kõige ebasoodsamates piirkondades, mille seas tuleks erilist tähelepanu pöörata piirkondadele, kus valitsevad rasked ja püsivad ebasoodsad looduslikud või demograafilised probleemid ja tingimused, näiteks väga väikese rahvastikutihedusega põhjapoolseimatele piirkondadele, saartele, piiriülestele ja mäestikualadele.
(2)
ERFi, Euroopa Sotsiaalfondi (ESFi), Ühtekuuluvusfondi, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi käsitlevad ühised sätted on esitatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1303/2013 (3).
(3)
Tuleks kehtestada erisätted sellist tüüpi tegevuste kohta, mida ERFist saab toetada, et järgida määruses (EL) nr 1303/2013 sätestatud valdkondlike eesmärkide raames investeerimisprioriteete. Samal ajal tuleks kindlaks määrata ja selgemaks muuta ERFi rakendusalast väljajäävad tegevused, sealhulgas investeeringud, mille eesmärk on vähendada nendest tegevusaladest tulenevate kasvuhoonegaaside heitkoguseid, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ (4) I lisas. Et vältida ülemäärast rahastamist ei tohiks selline investeering olla rahastamiskõlblik ERFist toetuse saamiseks, sest sellele laieneb juba direktiiv 2003/87/EÜ. Selline välistamine ei tohiks piirata võimalust kasutada ERFi direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetlemata tegevuste toetamiseks, isegi kui neid viivad ellu samad ettevõtjad ning need hõlmavad tegevusi seoses energiatõhususe eesmärgil tehtavate investeeringutega kaugküttevõrkudesse, arukatesse energia jaotus-, salvestus- ja ülekandmissüsteemidesse ja õhusaaste vähendamise meetmetega, isegi kui sellise tegevuse kaudne mõju on kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine või kui need on loetletud direktiivis 2003/87/EÜ osutatud riiklikus kavas.
(4)
Vaja on täpsustada, milliseid lisategevusi saab ERFist veel toetada Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames.
(5)
ERF peaks panustama liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiasse ja tagama seeläbi ERFi toetuse suurema kontsentreerituse liidu prioriteetidele. Olenevalt sellest, millisele piirkondade kategooriale toetust antakse, suunatakse ERFi toetus majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi raames innovatsioonile ja teadusuuringutele, info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale (IKT), väike- ja keskmise suurusega ettevõtetele (VKEd) ning vähese CO2 -heitega majanduse edendamisele. Sellise valdkondliku keskendumiseni tuleks jõuda riigi tasandil, võimaldades sealjuures paindlikkust rakenduskavade tasandil ja eri piirkonnakategooriates. Valdkondlikku keskendumist tuleks asjakohasel juhul kohandada nii, et võtta arvesse Ühtekuuluvusfondi vahendeid, mis on eraldatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1300/2013 (5) osutatud vähese CO2-heitega majandusele üleminekuga seotud investeerimisprioriteetide toetamiseks. Valdkondliku keskendumise määra puhul tuleks võtta arvesse nii piirkonna arengutaset, vajaduse korral Ühtekuuluvusfondi vahendeid kui ka erivajadusi piirkondades, mille SKP elaniku kohta, mida kasutatakse rahastamiskõlblikkuse kriteeriumina, programmiperioodil 2007-2013 oli väiksem kui 75 % EL 25 keskmisest SKPst võrdlusperioodil, piirkondades, millele toetuse andmine lõppeb programmiperioodil 2007-2013 järk-järgult, ning NUTS 2. tasandi teatavates piirkondades, mis koosnevad üksnes saareliikmesriikidest või saartest.
(6)
Kogukonna juhitud kohaliku arengu investeerimisprioriteedi raames peaks olema võimalik saada ERF-ist toetust kõigi käesolevas määruses osutatud valdkondlike eesmärkide saavutamiseks.
(7)
ERFi konkreetsete vajadustega tegelemiseks ja kooskõlas liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiaga on vaja ette näha määruses (EL) nr 1303/2013 sätestatud iga valdkondliku eesmärgi kohta ERF-ile omased tegevused kui investeerimisprioriteedid. Investeerimisprioriteetides tuleks seada üksteist mittevälistavad üksikasjalikud eesmärgid, mille saavutamist ERF toetab. Nende investeerimisprioriteetide alusel tuleks kindlaks määrata programmide konkreetsed eesmärgid, mis võtavad arvesse programmiala vajadusi ja eripära.
(8)
Vaja on edendada uuendustegevust ja VKEde arendamist sellistes Euroopa ja piirkondlike probleemidega seotud arenevates valdkondades nagu loome- ja kultuuritööstus, uusi ühiskondlikke nõudmisi peegeldavad uuenduslikud teenused või vananeva ühiskonnaga seotud tooted ja teenused, hooldus ja tervishoid, ökoinnovatsioon, vähese CO2- heitega majandus ja ressursitõhusus.
(9)
Kooskõlas määrusega (EL) nr 1303/2013 püütakse täielikult või osaliselt liidu eelarvest rahastatud ning teadus- ja uuendustegevuse valdkonnas tehtud investeeringute lisaväärtuse optimeerimiseks saavutada koostoime eeskätt ERFi tegevuse ning teadus- ja uuendustegevuse raamprogrammi „Horisont 2020” vahel, austades samas nende erisuguseid eesmärke.
(10)
On oluline tagada, et riskijuhtimise investeeringute edendamisel võetakse arvesse piirkondlikule, piiriülesele ja rahvusvahelisele tasandile eriomaseid riske.
(11)
Et maksimeerida jätkusuutlikku turismi, kultuuri ja looduspärandit toetavate tegevusalade panust tööhõivesõbralikku majanduskasvu toetamise eesmärki, peaksid need olema osa konkreetsete piirkondade territoriaalsest strateegiast, mis hõlmaks ka taandarenevate tööstuspiirkondade ümberkorraldamist. Eelnimetatud tegevuste toetamine peaks samuti aitama kaasa innovatsiooni ja IKT kasutamise edendamisele, VKEde olukorra parandamisele, keskkonna ja ressursitõhususe tugevdamisele või sotsiaalse kaasatuse edendamisele.
(12)
Jätkusuutliku piirkondliku või kohaliku liikuvuse edendamiseks või õhu- ja mürasaaste vähendamiseks on vaja edendada tervislikke, säästvaid ja ohutuid transpordiliike. ERFist toetatavad lennujaamade taristu investeeringud peaksid edendama keskkonnasäästlikku lennutransporti, kui nendega muu hulgas avaradatakse piirkondlikku ja kohalikku liikuvust teise ja kolmanda astme liiklussõlmede ühendamisega üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) taristu, sealhulgas mitmeliigilise transpordi sõlmede kaudu.
(13)
Et edendada selliste energia- ja kliimaeesmärkide saavutamist, mis liit on seadnud liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia raames, tuleks ERFist toetada investeerimist energiatõhususe ja varustuskindluse edendamisse liikmesriikides, muu hulgas arukate energia jaotus-, salvestus- ja ülekandesüsteemide arendamise kaudu, kaasa arvatud taastuvatest energiaallikatest lähtuva hajatootmise integreerimise teel. Selleks et täita energia varustuskindluse nõudeid viisil, mis on kooskõlas liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia raames seatud eesmärkidega peaksid liikmesriigid saama investeerida valitud energiaallikate jaotusega kooskõlas olevatesse energia taristutesse.
(14)
VKEsid, kelle hulka võivad kuuluda sotsiaalmajandusettevõtted, tuleks mõista vastavalt määruses (EL) nr 1303/2013 sätestatud määratlusele, mille kohaselt on hõlmatud mikro-, väike- ja keskmise suurusega ettevõtted komisjoni soovituse 2003/361/EÜ (6) tähenduses.
(15)
Sotsiaalse kaasatuse edendamiseks ja vaesusega võitlemiseks, eeskätt marginaliseeritud kogukondades, on vaja väikesemahulise taristu pakkumise kaudu parandada juurdepääsu sotsiaal-, kultuuri- ja vabaajateenustele, võttes arvesse puudega inimeste ja eakate erivajadusi.
(16)
Kogukonnapõhised teenused peaksid hõlmama kõiki koduseid, perepõhiseid, elukohajärgseid ja muid kogukonna teenuseid, millega toetatakse kõikide inimeste õigust elada kogukonnas ning omada võrdseid valikuid ning millega püütakse hoida ära isoleeritust või kogukonnast eraldumist.
(17)
Selleks et suurendada paindlikkust ja vähendada ühise rakendamise kaudu halduskoormust, tuleks viia ERFi ja Ühtekuuluvusfondi vastavate valdkondlike eesmärkide kohased investeerimisprioriteedid omavahel kooskõlla.
(18)
Käesoleva määruse lisas tuleks sätestada ühine väljundnäitajate kogum, millega hinnata liidu tasandil programmide rakendamise summaarseid edusamme. Need näitajad peaksid vastama käesoleva määruse ja määruse (EL) nr 1303/2013 asjakohaste sätetega kooskõlas toetust saanud investeerimisprioriteedile ja tegevuse liigile. Ühiseid väljundnäitajaid peaksid täiendama programmile eriomased tulemusnäitajad ning asjakohasel juhul programmile eriomased väljundnäitajad.
(19)
Linnade säästva arengu raames peetakse vajalikuks toetada integreeritud meetmeid linnapiirkondade, sealhulgas funktsionaalsete linnapiirkondade majanduslike, keskkonnaalaste, kliima-, demograafiliste ja sotsiaalsete probleemide lahendamiseks, võttes samal ajal arvesse vajadust edendada linna- ja maapiirkondade vahelisi ühendusi. Põhimõtted, mille alusel valida linnapiirkonnad, kus rakendada linnade säästva arengu integreeritud meetmeid, ning nende meetmete soovituslikud summad, tuleks sätestada partnerluslepingus, mille järgi eraldatakse nimetatud eesmärgil ERFi vahenditest liikmesriigi tasandil vähemalt 5 %. Linna ametiasutusele ülesannete delegeerimise ulatuse peaks otsustama korraldusasutus linna ametiasutusega konsulteerides.
(20)
Et leida või katsetada uusi lahendusi, mis on välja töötatud linnade säästva arenguga seotud probleemidega tegelemiseks ning mis on liidu tasandil olulised, peaks ERF toetama uuenduslikke meetmeid linnade säästva arengu valdkonnas.
(21)
Et tugevdada võimekust, koostöövõrkude loomist ja kogemuste vahetust programmide ning linnade säästva arengu strateegiate ja uuenduslike meetmete rakendamise eest vastutavate asutuste vahel linnade säästva arengu valdkonnas ning täiendada olemasolevaid programme ja asutusi, on liidu tasandil vaja luua linnaarengu võrgustik.
(22)
ERF peaks tegelema 1994. aasta ühinemisakti protokollis nr 6 struktuurifondide raames eesmärgiga 6 seotud erisätete kohta Rootsis ja Soomes osutatud probleemidega, mis on seotud äärmiselt väikese rahvastikutihedusega piirkondade ligipääsuga suurtele turgudele ja neist kaugel asumisega. ERF peaks käsitlema ka eriomaseid raskusi, millega seisavad silmitsi teatavad saared, piirialad, mägipiirkonnad ja hõredalt asustatud alad, mille arengut aeglustab nende geograafiline asend, pidades silmas nende säästva arengu toetamist.
(23)
Eraldi tuleks pöörata tähelepanu äärepoolseimatele piirkondadele, võttes vastu ELi toimimise lepingu artikli 349 kohased meetmed, millega laiendatakse erandkorras ERFist antavate toetuste rakendusala kõnealustele piirkondadele eriomasest majanduslikust ja sotsiaalsest olukorrast tulenevate lisakulude hüvitamiseks antava tegevusabi rahastamisele, mida tingivad ELi toimimise lepingu artiklis 349 loetletud tegurid, nimelt nende piirkondade kaugus, isoleeritus, väike pindala, rasked loodusolud ja kliima ning majanduslik sõltuvus mõnedest toodetest, mille püsivus ja koosmõju piiravad oluliselt nende piirkondade arengut. Nimetatud kontekstis antav liikmesriikide tegevusabi on vabastatud ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud teavitamiskohustusest, kui abi andmise ajal vastab see tingimustele, mis on sätestatud määruses, mille kohaselt on teatavad abi liigid ELi toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaselt siseturuga nõuetega kooskõlas ning mis on vastu võetud nõukogu määruse (EÜ) nr 994/98 (7) kohaselt.
(24)
Kooskõlas 7.-8. veebruari 2013. aasta Euroopa Ülemkogu järeldustega ning võttes arvesse ELi toimimise lepingus sätestatud erieesmärke seoses äärepoolseimate aladega, millele on osutatud artiklis 349, on Mayotte’i staatust muudetud Euroopa Ülemkogu otsusega nr 2012/419/EL (8), mille kohaselt saab sellest 1. jaanuarist 2014 uus äärepoolseim piirkond. Mayotte’i taristu sihipärase ja kiire arendamise hõlbustamiseks ning edendamiseks peaks erandkorras olema võimalik eraldada vähemalt 50 % Mayotte'le eraldatud ERF rahastamispaketist määruses (EL) nr 1303/2013 sätestatud viiele valdkondlikule eesmärgile.
(25)
Käesoleva määruse täiendamiseks teatavate vähemoluliste sätetega tuleks komisjonile anda õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada uuenduslike meetmete valiku- ja juhtimiskriteeriumide üksikasjalikud eeskirjad. Komisjonile tuleks anda samasugune õigus ka käesoleva määruse I lisa põhjendatud muudatuste osas, et tagada rakenduskava elluviimise edusammude tõhus hindamine. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistustöö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
(26)
Kuna käesoleva määruse eesmärki, milleks on majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamine, korvates olulisemat piirkondlikku ebavõrdsust liidus, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga on seda eri piirkondade arengutasemete erinevuse, kõige ebasoodsamas olukorras olevate piirkondade mahajäämuse ning liikmesriikide ja piirkondade piiratud rahaliste vahendite tõttu parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.
(27)
Käesolev määrus asendab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1080/2006 (9). Seetõttu tuleks selguse huvides määrus (EÜ) nr 1080/2006 kehtetuks tunnistada. Käesolev määrus ei peaks siiski mõjutama selliste toetuste jätkamist või muutmist, mille komisjon on kiitnud heaks määruse (EÜ) nr 1080/2006 alusel või mis tahes muude õigusaktide alusel, mida kohaldatakse selliste toetuste suhtes 31. detsembri 2013. aasta seisuga. Nimetatud määrust ja nimetatud muid kohaldatavaid õigusakte tuleks seega selliste toetuste või asjaomaste tegevuste suhtes pärast 31. detsembrit 2013 kuni nende lõpetamiseni jätkuvalt kohaldada. Määruse (EÜ) nr 1080/2006 raames esitatud või heaks kiidetud toetusetaotlused peaksid jääma kehtima.
(28)
Et võimaldada käesolevas määruses sätestatud meetmete kohest kohaldamist, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I PEATÜKK
Üldsätted
Artikkel 1
Reguleerimisese
Käesoleva määrusega sätestatakse Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERFi) ülesanded, sellest makstava toetuse ulatus lähtuvalt eesmärgist investeerida majanduskasvu ja tööhõivesse ning Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgist ning majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi ERFist toetamise erisätted.
Artikkel 2
ERFi ülesanded
ERF aitab rahastada meetmeid, mille eesmärk on tugevdada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, korvates olulisemat piirkondlikku ebavõrdsust liidus piirkondade majanduse jätkusuutliku arengu ja struktuurilise kohandamise kaudu, sealhulgas taandarenevate tööstuspiirkondade ja mahajäävate piirkondade ümberkorraldamise kaudu.
Artikkel 3
ERF-ist antava toetuse ulatus
1. ERFist toetatakse artiklis 5 sätestatud investeerimisprioriteetide järgimiseks järgmisi tegevusi:
a)
tootmisesse investeerimine, mis aitab kaasa püsivate töökohtade loomisele ja säilitamisele, eelkõige otsese abi kaudu VKEdesse investeerimiseks;
b)
tootmisesse investeerimine, sõltumata asjaomase ettevõtte suurusest, millega aidatakse järgida artikli 5 punktides 1 ja 4 sätestatud investeerimisprioriteete, ning kui investeering hõlmab suurettevõtete ja VKEde koostööd, artikli 5 punktis 2 sätestatud prioriteete;
c)
investeerimine taristusse, mille kaudu osutatakse kodanikele energia-, keskkonna-, transpordi- ja IKT-alaseid põhiteenuseid;
d)
investeerimine sotsiaal-, tervishoiu-, teadus- ja uuendustegevuse, ettevõtluse ning haridustaristut;
e)
investeerimine piirkondade sisemise potentsiaali arendamisse püsiinvesteeringute kaudu seadmetesse ja väikesemahulistesse taristutesse; nende hulka kuuluvad väikesemahulised kultuuri- ning jätkusuutliku turismi taristud, ettevõtetele osutatavad teenused, teadus- ja innovatsiooniasutuste toetamine ning investeerimine tehnoloogiasse ja ettevõtete rakendusuuringutesse;
f)
koostöövõrkude loomine, koostöö ja kogemuste vahetus pädevate piirkondlike, kohalike, linna- ja muude riiklike ametiasutuste, majandus- ja sotsiaalpartnerite ning määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 5 lõikes 1 osutatud kodanikuühiskonda esindavate asutuste vahel, õpingud, ettevalmistustööd ja suutlikkuse parandamine.
2. Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames võib ERFist toetada ka vahendite ja inimressurssidega ning igat liiki taristu piiriülest jagamist kõikides piirkondades.
3. ERFist ei toetata:
a)
tuumajõujaamade tegevuse lõpetamist või nende rajamist;
b)
investeeringuid vähendamaks kasvuhoonegaaside heitkoguseid, mis tekivad direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud tegevusaladel;
c)
tubaka ja tubakatoodete valmistamist, töötlemist ja turustamist;
d)
raskustes olevaid ettevõtteid, mis on sellisena määratletud liidu riigiabi eeskirjades;
e)
investeeringuid lennujaamataristusse, välja arvatud juhul, kui need on seotud keskkonnakaitsega või kui nendega kaasnevad investeeringud, mis on vajalikud lennujaamataristu ebasoodsa keskkonnamõju leevendamiseks või vähendamiseks.
Artikkel 4
Valdkondlik keskendumine
1. Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 9 esimeses lõigus sätestatud valdkondlike eesmärkide ning käesoleva määruse artiklis 5 sätestatud investeerimisprioriteetide puhul, mida võib ERFist majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi raames toetada, keskendutakse järgmisele:
a)
rohkem arenenud piirkondades:
i)
vähemalt 80 % ERFi vahendite kogusummast eraldatakse riiklikul tasandil määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 9 esimese lõigu punktides 1, 2, 3 ja 4 sätestatud kahele või enamale valdkondlikule eesmärgile, ning
ii)
vähemalt 20 % ERFi vahendite kogusummast eraldatakse riiklikul tasandil määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 9 esimese lõigu punktis 4 sätestatud valdkondlikule eesmärgile.
b)
üleminekupiirkondades:
i)
vähemalt 60 % ERFi vahendite kogusummast eraldatakse riiklikul tasandil määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 9 esimese lõigu punktides 1, 2, 3 ja 4 sätestatud kahele või enamale valdkondlikule eesmärgile, ning
ii)
vähemalt 15 % ERFi vahendite kogusummast eraldatakse riiklikul tasandil määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 9 esimese lõigu punktis 4 sätestatud valdkondlikule eesmärgile.
c)
vähemarenenud piirkondades:
i)
vähemalt 50 % ERFi vahendite kogusummast eraldatakse riiklikul tasandil määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 9 esimese lõigu punktides 1, 2, 3 ja 4 sätestatud kahele või enamale valdkondlikule eesmärgile; ning
ii)
vähemalt 12 % ERFi vahendite kogusummast eraldatakse riiklikul tasandil määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 9 esimese lõigu punktis 4 sätestatud valdkondlikule eesmärgile.
Käesoleva artikli kohaldamisel käsitletakse üleminekupiirkondadena piirkondi, mille SKP elaniku kohta, mida kasutatakse rahastamiskõlblikkuse kriteeriumina, oli programmiperioodil 2007-2013 alla 75 % EL 25 keskmisest SKPst võrdlusperioodil, ning piirkondi, millele abiandmine lõpetatakse programmiperioodil 2007-2013 järk-järgult, kuid mis on rahastamiskõlblikud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 90 lõike 2 esimese lõigu punktis c viidatud rohkem arenenud piirkonna kategooria kohaselt programmiperioodil 2014-2020.
Käesoleva artikli kohaldamisel käsitletakse vähemarenenud piirkonnana kõiki NUTS 2. tasandi piirkondi, mis moodustavad üksnes osa saareliikmesriikidest või saartest, mis asuvad Ühtekuuluvusfondist toetust saavates liikmesriikides, ning kõiki äärepoolseimaid piirkondi.
2. Erandina käesoleva artikli lõikest 1 võib piirkonnakategooriale eraldatud ERFi miinimumosa olla selles lõikes sätestatust väiksem, tingimusel et sellist vähendamist tasakaalustatakse teistele piirkonnakategooriatele eraldatava osa suurendamisega. See summa liikmesriigi tasandil, mis hõlmab kõikidele piirkonnakategooriatele ettenähtud summasid määruse (EL) nr 1300/2013 artikli 9 esimese lõigu punktides 1, 2, 3 ja 4 sätestatud valdkondlike eesmärkide puhul ja määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 9 esimese lõigu punktis 4 sätestatud valdkondliku eesmärgi puhul, ei ole seega väiksem kui käesoleva artikli lõikes 1 ette nähtud ERFi miinimumosade rakendamisest tulenev summa liikmesriigi tasandil.
3. Erandina käesoleva artikli lõikest 1 võib Ühtekuuluvusfondi vahendid, mis on eraldatud määruse (EL) nr 1300/2013 artikli 4 punktis a sätestatud investeerimisprioriteetide toetamiseks, arvata käesoleva artikli lõike 1 esimese lõigu punkti a alapunktis ii, punkti b alapunktis ii ja punkti c alapunktis ii sätestatud miinimumosade hulka. Sellisel juhul suurendatakse käesoleva artikli lõike 1 esimese lõigu punkti c alapunktis ii osutatud osa 15 %-ni. Võimaluse korral tuleks need vahendid eraldada proportsionaalselt eri piirkonnakategooriate suhtes, võttes aluseks nende suhtelise osa asjaomase liikmesriigi kogu elanikkonnast.
Artikkel 5
Investeerimisprioriteedid
ERFist toetatakse määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 9 esimeses lõigus sätestatud valdkondlike eesmärkide raames järgmisi investeerimisprioriteete, tuginedes nimetatud määruse artikli 15 lõike 1 punkti a alapunktis i osutatud ja partnerluslepingus sätestatud arenguvajadustele ja kasvupotentsiaalile:
1)
teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja innovatsiooni edendamine järgmisega:
a)
teadus- ja uuendustegevuse taristu ja võimekuse täiustamine, et arendada teadus- ja uuendustegevuse alast kõrget kvaliteeti ning edendada eelkõige Euroopa huvides tegutsevate pädevuskeskuste tööd;
b)
teadus- ja uuendustegevusse suunatud ärialaste investeeringute soodustamine, ettevõtete, teadus- ja arenduskeskuste ning kõrgharidussektori vaheliste sidemete ja sünergiate arendamine, eelkõige investeeringute edendamine toodete ja teenuste arendamisse, tehnosiirdesse, sotsiaalsesse innovatsiooni, ökoinnovatsiooni, avalike teenuste alaste rakendustesse, nõudluse stimuleerimisse, võrgustike ja klastrite loomisse ja avatud innovatsiooni soodustamisse läbi aruka spetsialiseerumise, ning tehnoloogiliste ja rakenduslike teadusuuringute, katseliinide, toodete varaste valideerimismeetmete, arenenud tootmisvõimsuste suutlikkusse ja esimese toodangu toetamine, eelkõige võtmetehnoloogiate ning üldotstarbeliste tehnoloogiate levitamise valdkonnas;
2)
IKTle juurdepääsu ning selle kasutamise ja kvaliteedi edendamine järgmisega:
a)
lairibaühenduse kasutuselevõtu ja kiire ühendusega võrkude väljaarendamise laiendamine ning arenevate tehnoloogiate ja võrkude digitaalse majanduse jaoks kasutuselevõtmise toetamine;
b)
IKT toodete ja teenuste, e-kaubanduse arendamine ja IKT nõudluse edendamine;
c)
e-riigi, e-õppe, e-kaasatuse, e-kultuuri ja e-tervishoiu alaste IKT rakenduste tugevdamine;
3)
VKEde konkurentsivõime suurendamine järgmisega:
a)
ettevõtluse edendamine, eelkõige uute ideede kasutuselevõtu ja uute ettevõtete loomise soodustamise, muu hulgas ettevõtlusinkubaatori kaudu;
b)
uute ärimudelite arendamine ja kasutuselevõtmine VKEde jaoks, eelkõige pidades silmas rahvusvahelist tegevust;
c)
toodete ja teenuste arendamissuutlikkuse loomise ja arendamise toetamine;
d)
VKEde kasvupotentsiaali toetamine piirkondlikel, riiklikel ja rahvusvahelistel turgudel ja innovatsiooniprotsessides osalemise toetamine;
4)
toetada üleminekut vähese CO2 -heitega majandusele järgmisega:
a)
taastuvatest energiaallikatest saadava energia tootmise ja jaotamise edendamine;
b)
energiatõhususe ja taastuvenergia kasutamise edendamine ettevõtetes;
c)
energiatõhususe, aruka energiajuhtimise ja taastuvenergia kasutamise toetamine avalikus taristus, sealhulgas üldkasutatavates hoonetes ja eluasemesektoris;
d)
madal- ja keskpingel toimivate arukate jaotussüsteemide väljaarendamine ja kasutuselevõtmine;
e)
CO2-heidet vähendavate strateegiate edendamine igat liiki territooriumidel, eelkõige linnapiirkondades, sealhulgas säästva mitmeliigilise linnalise liikuvuse edendamine ning kliimamuutuste leevendamiseks ja nendega kohanemiseks ettenähtud meetmed;
f)
vähese CO2-heitega tehnoloogiate alaste teadusuuringute ning innovatsiooni ja nende kasutuselevõtmise edendamine;
g)
kasuliku soojuse nõudlusel põhineva tõhusa soojus- ja elektrienergia koostootmise edendamine;
5)
kliimamuutustega kohanemise ning riskide ennetamise ja juhtimise edendamine järgmisega:
a)
kliimamuutustega kohanemiseks suunatud investeeringute, sealhulgas ökosüsteemipõhiste lähenemiste toetamine;
b)
eriliste ohtude käsitlemiseks, õnnetustele vastupidamise tagamiseks ning katastroofide ohjamise süsteemide arendamiseks suunatud investeeringute soodustamine;
6)
keskkonnakaitse ja -säilitamise ning ressursitõhususe edendamine järgmisega:
a)
investeerimine jäätmesektorisse, et täita liidu keskkonnaalase õigustiku nõuded ja toetada liikmesriikide investeerimisvajadusi seoses nendest nõuetest rangemate nõuete täitmisega;
b)
investeerimine veesektorisse, et täita liidu keskkonnaalase õigustiku nõuded ja toetada liikmesriikide investeerimisvajadusi seoses nendest nõuetest rangemate nõuete täitmisega;
c)
loodus- ja kultuuripärandi säilitamine, kaitse, edendamine ja arendamine;
d)
bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja taastamine ning mullastike kaitse ja taastamine ning ökosüsteemi teenuste edendamine, sealhulgas NATURA 2000 ja roheliste taristute kaudu;
e)
linnakeskkonna parandamine, linnade taaselustamine, mahajäetud tööstusobjektide (sealhulgas endised sõjaväealad) taaselustamine ja saastatusest puhastamine, õhusaaste vähendamine ja müra vähendamise meetmete edendamine;
f)
uuenduslike tehnoloogiate edendamine, millega parandada keskkonnakaitset ja ressursitõhusust jäätme- ja veesektoris, mullastike kaitset või vähendada õhusaastet;
g)
tööstuses ressursitõhusale majandusele ülemineku toetamine ning keskkonnasäästliku majanduskasvu, ökoinnovatsiooni ja keskkonnatoime juhtimise edendamine avalikus ja erasektoris;
7)
säästva transpordi edendamine ning oluliste võrgutaristute kitsaskohtade kõrvaldamine järgmisega:
a)
Euroopa ühtse mitmeliigilise transpordipiirkonna toetamine, investeerides TEN-Tsse;
b)
piirkondliku liikuvuse tõhustamine, liites teise ja kolmanda suurusjärgu sõlmed, sealhulgas mitmeliigilised sõlmed üleeuroopalise transpordivõrgu taristuga;
c)
keskkonnasõbralike (sealhulgas madala müratasemega) ja vähese CO2-heitega transpordisüsteemide, sealhulgas siseveeteede ja meretranspordi, sadamate, eri transpordiliikide ühendamise ja lennujaamade taristu arendamine ja parandamine, et soodustada säästvat piirkondlikku ja kohalikku liikuvust;
d)
ulatusliku, kõrgekvaliteedilise ja koostalitlusvõimelise raudteesüsteemi arendamine ja taastamine ning mürataset vähendavate meetmete edendamine;
e)
energiatõhususe ja tarnekindluse parandamine arukate energiajaotamise, -salvestamise ja -jaotamise süsteemidega ning taastuvatest energiaallikatest lähtuva hajatootmise toodetud energia integreerimine;
8)
jätkusuutliku ja kvaliteetse tööhõive edendamine ja tööjõu liikuvuse toetamine läbi järgmiste tegevuste:
a)
ettevõtlusinkubaatorite arendamise toetamine ning investeeringutoetus füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisele, mikroettevõtlusele ja ettevõtete asutamisele;
b)
tööhõivesõbraliku majanduskasvu toetamine sisemise potentsiaali arendamise kaudu osana konkreetsete piirkondade territoriaalsest strateegiast, sealhulgas taandarenevate tööstuspiirkondade ümberkorraldamine ning konkreetsetele loodus- ja kultuurivaradele juurdepääsu tõhustamine ja sellise vara arendamine;
c)
kohalike arengualgatuste toetamine ning abi oma naabruskonnas teenuseid osutavatele struktuuridele, mis loovad uusi töökohti, kui sellised meetmed on väljaspool Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1304/2013 (10) kohaldamisala;
d)
tööturuasutuste taristutesse investeerimine.
9)
sotsiaalse kaasatuse edendamine ning vaesuse ja igasuguse diskrimineerimise vastu võitlemine järgmiste vahenditega:
a)
investeeringud tervishoidu ja sotsiaalsesse taristusse, mis panustavad piirkondlikku ja kohalikku arengusse, vähendades tervisealast ebavõrdsust ning edendades sotsiaalset kaasatust parandatud juurdepääsu kaudu sotsiaal-, kultuuri- ja meelelahutusteenustele, ning üleminek hooldeasutustes pakutavatelt hoolekandeteenustelt kohalikule hoolekandestruktuurile;
b)
mahajäänud linna- ja maapiirkondade kogukondade füüsilise, majandusliku ja sotsiaalse taaselustamise toetamine;
c)
sotsiaalsete ettevõtete toetamine;
d)
kogukonna juhitud kohalike arengustrateegiate raames tehtavad investeeringud;
10)
investeeringud haridusse, koolitusse ja kutseõppesse oskuste omandamise eesmärgil ja elukestvasse õppesse haridus- ja koolitustaristu arendamise läbi;
11)
ametiasutuste ja sidusrühmade institutsioonilise suutlikkuse ning tõhusa avaliku halduse parandamine ERFi rakendamisega seotud haldusorganite institutsioonilise suutlikkuse ja tõhususe ning seonduvate avalike teenuste tugevdamise kaudu; ning toetamaks ESFi toetatavaid meetmeid institutsioonilise suutlikkuse ja avaliku halduse tõhustamiseks.
Artikkel 6
Majanduskasvu ja tööhõive investeeringute eesmärgi näitajad
1. Kasutatakse käesoleva määruse I lisas sätestatud ühiseid väljundnäitajaid, programmipõhiseid tulemusnäitajaid ja asjakohastel juhtudel programmipõhiseid väljundnäitajaid kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 27 lõikega 4, artikli 96 lõike 2 punkti b alapunktidega ii ja iv ning artikli 96 lõike 2 punkti c alapunktidega ii ja iv.
2. Ühiste ja programmispetsiifiliste väljundnäitajate baasväärtuseks võetakse null. Nende näitajate kumulatiivsed kvantitatiivsed sihtväärtused seatakse aastaks 2023.
3. Investeerimisprioriteetidega seonduvate programmispetsiifiliste tulemusnäitajate baasväärtusteks võetakse viimased olemasolevad andmed ja sihid seatakse aastaks 2023. Sihte võib väljendada nii kvantitatiivselt kui ka kvalitatiivselt.
4. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 14 vastu delegeeritud õigusakt, et muuta käesoleva määruse I lisas nimetatud ühiste väljundnäitajate loetelu, kui see on põhjendatud, et tagada rakenduskavade elluviimise edusammude tõhus hindamine.
II PEATÜKK
Territooriumide eripära käsitlemise erisätted
Artikkel 7
Linnade säästev areng
1. ERF toetab rakenduskavade raames linnade säästvat arengut läbi strateegiate, milles on sätestatud integreeritud meetmed linnapiirkondade majanduslike, keskkonnaalaste, kliimaalaste, demograafiliste ja sotsiaalsete probleemide lahendamiseks, võttes arvesse linna- ja maapiirkondade vaheliste ühenduste edendamise vajadust.
2. Linnade säästvat arengut teostatakse määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 36 osutatud integreeritud territoriaalsete investeeringute kaudu või konkreetse rakenduskava või prioriteetse erisuuna raames kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõike 1 esimese lõigu punktiga c.
3. Iga liikmesriik sõnastab partnerluslepingus oma spetsiifilist territoriaalset olukorda arvesse võttes nende linnapiirkondade valimise põhimõtted, kus linnade säästva arengu jaoks rakendatakse integreeritud meetmeid, ning kehtestab soovitusliku eraldise nende meetmete rakendamiseks liikmesriigi tasandil.
4. Vähemalt 5 % ERFi vahenditest, mis on eraldatud liikmesriigi tasandil eesmärgiga investeerida majanduskasvu ja tööhõivesse, eraldatakse linnade säästva arengu integreeritud meetmete jaoks, kus linnad, allpiirkondade või kohalikud asutused, kes vastutavad säästvate linnastrateegiate rakendamise eest (edaspidi „linnaasutused”) vastutavad ülesannete eest, mis on seotud vähemalt tegevuste valimisega kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 123 lõikega 6 või asjakohasel juhul kooskõlas selle määruse artikli 123 lõikega 7. Käesoleva artikli lõike 2 täitmiseks mõeldud esialgne summa sätestatakse asjakohastes rakendusprogrammi(de)s.
5. Korraldusasutus määrab kindlaks linnaasutusega konsulteerides selliste linna säästva arengu integreeritud meetmete haldamisega seotud ülesannete ulatuse, mille täitmisega tegelevad linnaasutused. Korraldusasutus vormistab oma otsuse ametlikult kirjalikus vormis. Korraldusasutus võib jätta endale õiguse enne heakskiitmist toimingute rahastamiskõlblikkust lõplikult kontrollida.
Artikkel 8
Uuenduslikud meetmed linnade säästva arengu valdkonnas
1. Komisjoni algatusel võib ERF toetada uuenduslikke meetmeid linnade säästva arengu valdkonnas kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 92 lõikega 8. Nimetatud meetmed hõlmavad uuringuid ja katseprojekte, mille eesmärk on leida või katsetada uusi lahendusi, mis on välja töötatud linnade säästva arenguga seotud probleemidega tegelemiseks ning mis on liidu tasandil olulised. Komisjon julgustab määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 5 punktis 1 osutatud kategooriatel põhinevate asjakohaste partnerite kaasamist uuenduslike meetmete ettevalmistamisse ja rakendamisse.
2. Erandina käesoleva määruse artiklist 4 võidakse uuenduslike meetmetega toetada kõiki tegevusi, mis on vajalikud määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 9 esimeses lõigus sätestatud valdkondlike eesmärkide saavutamise jaoks ning mis vastavad käesoleva määruse artiklis 5 sätestatud investeerimisprioriteetidele.
3. Komisjonile antakse kooskõlas artikliga 14 õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad ERFi poolt kooskõlas käesoleva määrusega toetatavate uuenduslike meetmete valiku ja haldamise põhimõtete kohta.
Artikkel 9
Linnade arenguvõrgustik
1. Komisjon määrab vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artiklile 58 kindlaks linnade arenguvõrgustiku eesmärgiga edendada suutlikkust, koostöövõrgustikke ning kogemuste vahetamist liidu tasandil linnaasutuste, kes vastutavad kooskõlas käesoleva määruse artikli 7 lõigetega 4 ja 5 linnade säästva arengustrateegia rakendamise eest, ning asutuste vahel, kes kooskõlas käesoleva määruse artikliga 8 vastutavad linnade säästva arengu valdkonna uuenduslike meetmete eest.
2. Linnade arenguvõrgustiku tegevused täiendavad neid, mida on rakendatud piirkondadevahelise koostöö eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (11) (EL) nr 1299/2013 artikli 2 punkti 3 alapunkti b kohaselt.
Artikkel 10
Piirkonnad, kus valitsevad ebasoodsad looduslikud või demograafilised tingimused
ERFi kaasfinantseeritavate rakenduskavade puhul, mis hõlmavad määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 121 punktis 4 märgitud raskete ja püsivate ebasoodsate looduslike tingimuste või demograafilise olukorraga piirkondi, pööratakse erilist tähelepanu nendele piirkondadele iseloomulike raskuste käsitlemisele.
Artikkel 11
Väga väikese rahvastikutihedusega põhjapoolseimad piirkonnad
Väga väikese rahvastikutihedusega põhjapoolseimate piirkondade konkreetse lisaeraldise suhtes ei kohaldata artiklit 4. Kõnealune eraldis eraldatakse määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 9 esimese lõigu punktides 1, 2, 3, 4 ja 7 sätestatud valdkondlike eesmärkide jaoks.
Artikkel 12
Äärepoolseimad piirkonnad
1. Äärepoolseimatele piirkondadele tehtavate konkreetsete lisaeraldiste suhtes ei kohaldata artiklit 4. Neid eraldisi kasutatakse ELi toimimise lepingu artiklis 349 kindlaks määratud äärepoolseimate piirkondade eripära ja piirangutega seotud täiendavate kulude hüvitamiseks, toetades:
a)
määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 9 esimeses lõigus sätestatud valdkondlikke eesmärke;
b)
kaubaveoteenuseid ja veoteenuse osutamise alustamist;
c)
tootmisvahendite ladustamispiirangutega, nende ülemääraste mõõtmete ja hooldusega ning kohalikul tööturul inimkapitali puudumisega seotud tegevusi.
2. Lisaks kasutatakse lõikes 1 osutatud konkreetseid lisaeraldisi äärepoolseimates piirkondades tegevusabi ning avaliku teenindamise kohustuse ja lepingutega seotud kulutuste rahastamise toetamiseks.
3. Summa, mille suhtes kaasrahastamise määra kohaldatakse, on proportsionaalne üksnes lõikes 1 mainitud toetusesaaja lisakuludega tegevusabile ning avaliku teenindamise kohustuse ja lepingutega seotud kulutustega, ent see võib investeerimiskulutuste korral hõlmata kõiki rahastamiskõlblikke kulusid.
4. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud konkreetsete lisaeraldistega ei või toetada:
a)
tegevusi, mis on seotud ELi toimimise lepingu I lisas käsitletud toodetega;
b)
ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 punktis a lubatud abi reisijateveoks;
c)
maksuvabastusi ja vabastust sotsiaalmaksudest.
5. Erandina artikli 3 lõike 1 punktidest a ja b võib ERF toetada tootlikke investeeringuid äärepoolseimate piirkondade ettevõtetesse, hoolimata nende ettevõtete suurusest.
6. Käesoleva määruse artiklit 4 ei kohaldata rahastamispaketi ERFi osa suhtes, mis on eraldatud Mayotte’ile kui äärepoolseimale piirkonnale ELi toimimise lepingu artikli 349 tähenduses ning vähemalt 50 % sellest ERFi osast eraldatakse määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 9 esimese lõigu punktides 1, 2, 3, 4 ja 6 sätestatud valdkondlikele eesmärkidele.
III PEATÜKK
Lõppsätted
Artikkel 13
Üleminekusätted
1. Käesolev määrus ei mõjuta selliste toetuste jätkamist või muutmist, sealhulgas täielikku või osalist tühistamist, mille komisjon on kiitnud heaks määruse (EÜ) nr 1080/2006 alusel või mis tahes muude õigusaktide alusel, mida kohaldatakse selliste toetuste suhtes 31. detsembri 2013. aasta seisuga. Nimetatud määrust ning nimetatud muid kohaldatavaid õigusakte kohaldatakse selliste toetuste või tegevuste suhtes seega jätkuvalt pärast 31. detsembrit 2013 kuni nende lõpetamiseni. Käesoleva lõike kohaldamisel hõlmab abi rakenduskavasid ja suurprojekte.
2. Määruse (EÜ) nr 1080/2006 alusel esitatud või heaks kiidetud toetuse taotlused jäävad jõusse.
Artikkel 14
Delegeerimine
1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2. Komisjonile antakse õigus võtta vastu artikli 6 lõikes 4 ja artikli 8 lõikes 3 osutatud delegeeritud õigusakte alates 21. detsember 2013 kuni 31. detsembrini 2020.
3. Euroopa Parlament või nõukogu võib artikli 6 lõikes 4 ja artikli 8 lõikes 3 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
4. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle üheaegselt teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
5. Artikli 6 lõike 4 ja artikli 8 lõike 3 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub ainult siis, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole esitanud sellele vastuväiteid kahe kuu jooksul alates sellest, kui õigusakt Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tehti, või kui nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on enne nimetatud ajavahemiku lõppemist komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada. Kõnealust ajavahemikku võib Euroopa Parlamendi või nõukogu taotlusel kahe kuu võrra pikendada.
Artikkel 15
Kehtetuks tunnistamine
Ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 13 kohaldamist, tunnistatakse nõukogu määrus (EÜ) nr 1080/2006 kehtetuks alates 1. jaanuarist 2014.
Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja neid loetakse II lisas esitatud vastavustabeli kohaselt.
Artikkel 16
Läbivaatamine
Euroopa Parlament ja nõukogu vaatavad käesoleva määruse läbi 31. detsembriks 2020 ELi toimimise lepingu artiklis 177 sätestatud korras.
Artikkel 17
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Artikli 12 lõiget 6 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 17. detsember 2013