РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2015/499 НА КОМИСИЯТА
от 24 март 2015 година
за определяне, в съответствие с Директива 2009/138/ЕО на Европейския парламент и на Съвета, на техническите стандарти за изпълнение във връзка с процедурите за одобряване от надзорния орган на използването на елементи на допълнителните собствени средства
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2009/138/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 25 ноември 2009 година относно започването и упражняването на застрахователна и презастрахователна дейност (Платежоспособност II) (1), и по-специално член 92, параграф 3 от нея,
като има предвид, че:
(1)
Заявленията на застрахователните и презастрахователните предприятия за одобряване на използването на допълнителни собствени средства следва да се изготвят въз основа на разумни и реалистични параметри.
(2)
Заявлението за използване на елемент на допълнителните собствени средства е стратегическо решение с оглед управлението на риска и капиталовото планиране. В съответствие с член 40 от Директива 2009/138/ЕО административният, управителният или надзорният орган са най-висшата отговорна инстанция по отношение на спазването на разпоредбите, поради което участието на такъв орган в процеса на взимане на решение относно заявлението следва да бъде внимателно преценено.
(3)
За целите на оценяването от надзорния орган и на взимането от него на своевременни решения, основани на подходящи сведения, застрахователното или презастрахователното предприятие следва да включи всички съответни фактически обстоятелства, включително своя оценка на начина, по който елементът ще удовлетворява критериите за елемент на допълнителните собствени средства, а ако бъде изискан - на начина на класифицирането му като елемент на основните собствени средства.
(4)
Информацията, която дадено застрахователно или презастрахователно предприятие е необходимо да включи в заявлението си, следва да се определя с оглед осигуряването на последователна основа за процеса на взимане на решение от надзорния орган.
(5)
Поради взаимозависимостите между различните заявления за одобрение по Директива 2009/138/ЕО, при подаването на заявление за одобрение на използването на елемент на допълнителните собствени средства застрахователното или презастрахователното предприятие следва да уведоми надзорния орган за други заявления във връзка с елементите в член 308а, параграф 1 от Директива 2009/138/ЕО, които текат понастоящем или които то възнамерява да подаде в рамките на шест месеца. Това изискване е необходимо, за да могат оценките от надзорния орган да бъдат основани на прозрачна и обективна информация.
(6)
Приема се, че възможността за надзорните органи и застрахователните и презастрахователните предприятия да оценяват статуса на група от контрагенти все едно, че се касае за един контрагент е от особено значение, когато дадено взаимозастрахователно или от взаимозастрахователен тип предприятие има множество еднообразни некорпоративни членове, от които то може да поиска допълнителни вноски.
(7)
При процеса на одобряване на допълнителни средства се предвижда постоянна комуникация между надзорните органи и застрахователните и презастрахователните предприятия. Тук се включват комуникацията преди официалното подаване на заявлението до надзорния орган и след одобряването на заявлението - чрез процеса на надзорен преглед. Такава постоянна комуникация е необходима, за да се гарантира, че оценката на надзорния орган е основана на съответните актуални данни.
(8)
Когато надзорният орган бива уведомен от застрахователно или презастрахователно предприятие, че при одобрен елемент на допълнителните собствени средства е налице намален капацитет за покриване на загуби, той следва да намали одобрената стойност или да оттегли одобрението си за метода, с което да пригоди действията си към намаления капацитет за покриване на загуби.
(9)
С член 226 от Директива 2009/138/ЕО на група от застрахователни или презастрахователни предприятия се позволява да кандидатстват за одобрение на използването на елемент на допълнителните собствени средства по отношение на междинен застрахователен холдинг или междинен смесен финансов холдинг. В такива случаи, от гледна точка на приложимите норми, междинният застрахователен холдинг или междинният смесен финансов холдинг следва да се приравнява на застрахователно или презастрахователно предприятие. В съответствие с член 235 от Директива 2009/138/ЕО, това следва да се прилага и когато начело на групата стои застрахователен холдинг или смесен финансов холдинг.
(10)
Настоящият регламент е изготвен въз основа на проектите на технически стандарти за изпълнение, представени на Комисията от Европейския орган за застраховане и професионално пенсионно осигуряване.
(11)
Европейският орган за застраховане и професионално пенсионно осигуряване проведе обществени консултации по проектите на техническите стандарти за изпълнение, въз основа на които е изготвен настоящият регламент, анализира потенциалните разходи и ползи и поиска становище от Групата на участниците от сектора на застраховането и презастраховането, създадена с член 37 от Регламент (ЕС) № 1094/2010 на Европейския парламент и на Съвета (2).
(12)
За да се увеличи правната сигурност във връзка с надзорния режим по време на периода на поетапно въвеждане, предвиден в член 308а от Директива 2009/138/ЕО, който ще започне да тече на 1 април 2015 г., е важно да се гарантира, че настоящият регламент ще влезе в сила възможно най-скоро, в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Общи характеристики на заявлението
1. Застрахователното или презастрахователно предприятие представя на надзорния орган писмено заявление за одобрение за всеки елемент от допълнителните собствени средства.
2. Заявлението се подава на един от официалните езици на държавата членка, в която застрахователното или презастрахователното предприятие има седалище, или на език, договорен с надзорния орган.
3. Заявлението се състои от придружително писмо и съответната съпътстваща документация.
Член 2
Придружително писмо
Застрахователното или презастрахователно предприятие представя придружително писмо. В придружителното писмо се потвърждават долупосочените елементи:
а)
всички законови или договорни разпоредби относно елемента на допълнителните собствени средства, както и всяко свързано съглашение са недвусмислено и ясно определени;
б)
отредената в заявлението стойност на елемента на допълнителните собствени средства спазва член 90, параграф 2 от Директива 2009/138/ЕО;
в)
икономическата същност на елемента на допълнителните собствени средства, включително как при изискване той е източник на основни собствени средства, е изцяло отразена в заявлението;
г)
с оглед на вероятните бъдещи тенденции и обстоятелствата към датата на заявлението, застрахователното или презастрахователното предприятие смята, че елементът на допълнителните собствени средства удовлетворява критериите за класификация на собствените средства;
д)
не са пропуснати факти, които, ако са известни на надзорния орган, биха могли да окажат въздействие върху решението му за това дали да одобри даден елемент на допълнителните собствени средства, за каква стойност на елемента на допълнителните собствени средства да предостави одобрение или за какъв срок да одобри даден изчислителен метод.
В придружителното писмо се изброяват и останалите заявления, които застрахователното или презастрахователното предприятие е подало или възнамерява да подаде в рамките на следващите шест месеца, за одобрение на някой от елементите в член 308а, параграф 1 от Директива 2009/138/ЕО, заедно със съответните дати на подаване.
Член 3
Съпътстваща документация относно размера или метода
Със заявлението, което застрахователно или презастрахователно предприятие подава, се цели одобрение на определена парична стойност на елемент на допълнителните собствени средства, както и на метод за изчисляването на тази стойност.
Когато застрахователното или презастрахователното предприятие иска одобрение на дадена парична сума, в заявлението си то обяснява как, в съответствие с член 90, параграф 2 от Директива 2009/138/ЕО, я изчислява въз основа на разумни и реалистични допускания.
Когато застрахователното или презастрахователното предприятие иска одобрение на изчислителния метод, то предоставя следната информация:
а)
обяснение на метода и начина, по който той отразява капацитета на елемента на допълнителните собствени средства да покрива загуби;
б)
описание на всички допускания, на които методът почива, както и аргументация на разумния им и реалистичен характер;
в)
изчислената по метода разчетна първоначална стойност на елемента, както и нейната обосновка;
г)
описание на контролните процедури, които застрахователното или презастрахователното предприятие ще въведе, за да се увери, че резултатите от метода продължават да отразяват на текуща основа капацитета на елемента на допълнителните собствени средства да покрива загуби.
Член 4
Съпътстваща документация относно критериите за одобряване
Съпътстващата документация съдържа достатъчно информация, която позволява на надзорния орган да прецени дали заявлението удовлетворява критериите по член 90 от Директива 2009/138/ЕО и членове 62-65 от Делегиран регламент (ЕС) 2015/35 на Комисията (3). Тя съдържа като минимално изискване информацията по втора до седма алинея от настоящия член.
Застрахователното или презастрахователното предприятие предоставя информация за естеството на елемента на допълнителните собствени средства и за капацитета на елемента на основните собствени средства, в който този елемент на допълнителните собствени средства се преобразува при изискване, да покрива загуби, включително следното:
а)
законовите условия или договорните клаузи, свързани с елемента, както и условията на всякакво свързано споразумение, а също така и доказателство, че контрагентът е сключил или ще сключи договора и всякакво свързано споразумение;
б)
информация, основана на правно становище, че договорът и всякакви свързани споразумения са правно обвързващи и приложими във всички съответни юрисдикции;
в)
периодът, в който договорът е в сила и ако е различен - периодът, в който застрахователното или презастрахователното предприятие може да изиска елемента;
г)
потвърждение, че след като елементът на допълнителните собствени средства е изискан и платен, той ще притежава всички характеристики на елемент на основните собствени средства, класифициран като капитал от първи ред в съответствие с член 71 от Делегиран регламент (ЕС) 2015/35 или като капитал от втори ред в съответствие с член 73 от Делегиран регламент (ЕС) 2015/35;
д)
потвърждение, че договорните клаузи, свързани с елемента, не съдържат разпоредби, които биха могли да възпрат застрахователното или презастрахователното предприятие да изиска елемента с оглед поемането на загуба или да ограничат способността му да бъде изискуем при поискване;
е)
потвърждение, че с елемента на допълнителните собствени средства или ползите от него ще разполага само застрахователното или презастрахователното предприятие, като няма да е възможно прехвърлянето или отнасянето му към друга страна, или обременяването му по друг начин;
ж)
всички фактори, които ограничават условията, при които застрахователното или презастрахователното предприятие може да изиска елемента, включително, но не само, стресови ситуации, свързани със застрахователното и презастрахователното предприятие или с пазара като цяло;
з)
информация дали във връзка с актива застрахователното или презастрахователното предприятие има или може да има в бъдеще задължение, вероятност или сигнал за изплащането на суми или предоставянето на друга полза на контрагента или трета страна, освен в случай на изкупуване на елемент на основните собствени средства, което да отговаря на условията в член 71, параграф 1, буква з) и член 73, параграф 1, буква г) от Делегиран регламент (ЕС) 2015/35;
и)
копие от плана за средносрочно капиталово управление, в който се посочва как елементът ще се вмести в настоящата капиталова структура на застрахователното или презастрахователното предприятие и как би могъл да му позволи да изпълни своите настоящи или бъдещи капиталови изисквания.
С изключение на случаите, в които се прилага член 63, параграф 6 от Делегиран регламент (ЕС) 2015/35 и статутът на група контрагенти може да бъде оценен все едно, че е на един контрагент, застрахователното или презастрахователното предприятие предоставя информация за статута на всеки контрагент, включително следното:
а)
название и описание на всеки контрагент, включително същността на всички взаимоотношения между застрахователното или презастрахователното предприятие и контрагента;
б)
оценка на риска от неизпълнение на контрагентите за целите на посоченото в член 63, параграф 2 от Делегиран регламент (ЕС) 2015/35 оценяване от надзорния орган;
в)
оценка на ликвидната позиция на контрагентите за целите на посоченото в член 63, параграф 3 от Делегиран регламент (ЕС) 2015/35 оценяване от надзорния орган;
г)
оценка на способността на контрагентите да извършат плащане за целите на посоченото в член 63, параграф 4 от Делегиран регламент (ЕС) 2015/35 оценяване от надзорния орган;
д)
описание на набора от обстоятелства, при които застрахователното или презастрахователното предприятие може да обмисли да изиска елемента, включително настоящи очаквания за случаите, при които елементът може да бъде изискан преди или при достигане на стадия на неспазване на капиталовото изискване за платежоспособност и минималното капиталово изискване;
е)
информация за всички други фактори, които имат отношение към положението на контрагентите за целите на посоченото в член 63, параграф 5 от Делегиран регламент (ЕС) 2015/35 оценяване от надзорния орган.
Когато в съответствие с член 63, параграф 6 от Делегиран Регламент (ЕС) 2015/35 контрагентите се третират като група контрагенти, информацията в букви а)-е) от трета алинея се предоставя по отношение на групата контрагенти.
Когато съгласно член 213 от Директива 2009/138/ЕО контрагентът е член на групата или подгрупата, на която е член и застрахователното или презастрахователното предприятие, и по линия на елементите на допълнителните собствени средства има задължения към няколко субекти в групата, информацията в букви б)-е) от трета алинея съдържа, при отчитане на обстоятелствата и субектите от групата, доказателства за способността на контрагента да удовлетворява по едно и също време множество изискуемости по отношение на елементите на допълнителните собствени средства.
Застрахователното или презастрахователното предприятие предоставя информация за събираемостта на средствата, включително следното:
а)
сведения за мерките, които могат да подобрят събираемостта на елемента, включително наличието на обезпечение;
б)
сведения за това дали националното право във всяка съответна юрисдикция не предвижда ограничения за възникването или удовлетворяването на изискуемост, включително при открито по отношение на застрахователното или презастрахователното предприятие производство по преструктуриране, оздравяване по съдебен ред или несъстоятелност;
в)
сведения за договореностите или обстоятелствата, които биха могли да възпрепятстват възникването или удовлетворяването на изискуемост при влошаващи се финансови условия, включително неспазване на капиталовото изискване за платежоспособност и минималното капиталово изискване.
Застрахователното или презастрахователното предприятие предоставя информация за минали изискуемости, включително следното:
а)
информация за своя опит от минали изискуемости или за събирането на други вземания от същия или сходни контрагенти при същите или сходни обстоятелства;
б)
всички налични пазарни сведения за минали изискуемости или събирането на други вземания от същия или сходни контрагенти при същите или сходни обстоятелства;
в)
оценка на подходящия характер и надеждността на информацията по букви а) и б) по отношение на очаквания резултат от бъдещи изискуемости, направени от застрахователното или презастрахователното предприятие.
Застрахователното или презастрахователно предприятие предоставя описание на въведените процедури с оглед установяването на евентуални бъдещи промени според посоченото в член 62, параграф 1, буква г) от Делегиран регламент (ЕС) 2015/35, които могат да доведат до намаляване на капацитета на елемента на допълнителните собствени средства да покрива загуби. Информацията включва следното:
а)
как предприятието възнамерява да установи промените във:
i)
структурата или договорните условия на споразумението, включително отмяна или изтичане на елемента на допълнителните собствени средства или частичното му или цялостно използване или изискуемост;
ii)
положението на съответните контрагенти, включително неизпълнение от страна на контрагент;
iii)
събираемостта на елемента на допълнителните собствени средства, в това число изискуемост на други елементи на допълнителните собствени средства, предоставени от същите контрагенти;
б)
как предприятието възнамерява да уведоми надзорния орган за установените промени, включително въведените механизми за определяне на това кога за дадена промяна следва да се уведоми административният, управителният или надзорният орган на предприятието, както и надзорният орган.
Застрахователното или презастрахователното предприятие включва писмени сведения за вътрешния процес на взимане на решения във връзка със заявлението.
Член 5
Оценка на заявлението
Надзорният орган потвърждава получаването на заявлението, подадено от застрахователното или презастрахователното предприятие.
Надзорният орган приема, че заявлението е пълно само ако в него са обхванати всички аспекти в членове 2, 3 и 4.
Надзорният орган се произнася по пълнотата на заявлението своевременно, но не по-късно от 30 дни, считано от датата на получаването му.
Надзорният орган се уверява, че периодът, в рамките на който взима решение по дадено заявление, е разумен и не надхвърля три месеца, считано от датата на получаване на пълното заявление, освен ако не са налице изключителни обстоятелства, за които той своевременно уведомява писмено застрахователното или презастрахователното предприятие.
При наличието на изключителни обстоятелства периодът, в рамките на който надзорният орган взима решение по дадено заявление, не надхвърля шест месеца, считано от датата на получаване на пълното заявление.
Фактът, че надзорният орган е приел дадено заявление за пълно, не пречи на този надзорен орган да поиска допълнителна информация, необходима за оценяването. В искането се уточнява необходимата допълнителна информация и основанията за искането ѝ. Дните между датата, на която надзорният орган поиска такава допълнителна информация, и датата, на която той я получи, не се включват в периодите, посочени в четвърта и пета алинея.
Ако застрахователното или презастрахователното предприятие внесе промени в заявлението си, то уведомява за това надзорния орган.
В такъв случай заявлението се разглежда като ново, освен ако:
а)
промяната е вследствие на искане от надзорния орган за допълнителна информация; или
б)
надзорният орган се е уверил, че измененията не влияят съществено върху оценяването на заявлението.
Докато надзорният орган не е взел решение по дадено заявление, застрахователното или презастрахователното предприятие може във всеки един момент да го оттегли посредством писмено уведомление. Ако застрахователното или презастрахователното предприятие впоследствие отново го подаде в същия вид или с изменения, надзорният орган го приема за ново заявление.
Член 6
Решение по заявлението
Когато надзорният орган вземе решение по заявлението, той незабавно го съобщава писмено на застрахователното или презастрахователното предприятие.
Ако надзорният орган одобри по-ниска стойност от поисканата от застрахователното или презастрахователното предприятие или отхвърли заявлението за одобрение, той посочва причините за решението си.
Когато надзорният орган предостави одобрение при условие, че се сключи договор, застрахователното или презастрахователното предприятие незабавно сключва такъв договор при условията, на които се основава одобрението, и предоставя на надзорния орган копие от подписания договор.
Докато договорът не бъде сключен, застрахователното или презастрахователното предприятие не приема за допустимо използването на елемента на допълнителните собствени средства или метода.
Член 7
Преразглеждане на одобрената сума или оттегляне на одобрението на метода
1. Когато елемент на допълнителните собствени средства вече не отговаря на условията, според които са били одобрени стойност или изчислителен метод, надзорният орган взима решение за някое от следните действия:
а)
да сведе стойността на елемента на допълнителните собствени средства до по-малък размер или до нула;
б)
да оттегли одобрението си на изчислителния метод.
2. Надзорният орган незабавно уведомява застрахователното или презастрахователното предприятие, като се обосновава за взетото по параграф 1 решение.
Член 8
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 24 март 2015 година.
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/499,
24. märts 2015,
milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses järelevalveasutuse poolt lisaomavahendite kirjete kasutamisele heakskiidu andmiseks kasutatavate menetlustega kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/138/EÜ
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II), (1) eriti selle artikli 92 lõiget 3,
ning arvestades järgmist:
(1)
Kindlustus- ja edasikindlustusandjad peaksid lisaomavahendite kirjete heakskiitmise taotluste ettevalmistamisel tuginema mõistlikkusele ja realistlikkusele.
(2)
Lisaomavahendite kirje taotlemine on riskijuhtimise ja kapitali planeerimisega seotud strateegiline otsus. Võttes arvesse direktiivi 2009/138/EÜ artiklis 40 sätestatud haldus-, juht- või järelevalveorgani lõplikku vastutust normide täitmise eest, tuleks põhjalikult kaaluda tema osalemist taotlemisega seotud otsustusprotsessis.
(3)
Kindlustus- või edasikindlustusandja peaks lisama kõik järelevalveasutuse hinnanguks vajalikud asjakohased asjaolud, sealhulgas kindlustus- või edasikindlustusandja hinnangu selle kohta, kuidas kirje vastaks lisaomavahendite kirje kriteeriumitele, ning sissenõudmise korral need asjaolud, mis on vajalikud põhiomavahendite kirjeks liigitamiseks, et järelevalveasutus saaks teha asjakohaste tõendite alusel õigeaegseid otsuseid.
(4)
Järelevalveasutuse otsuste ühtsuse tagamiseks tuleks täpsustada teave, mille kindlustus- või edasikindlustusandja peab oma taotlusele lisama.
(5)
Kuna direktiivi 2009/138/EÜ kohased erinevad heakskiitmise taotlused on omavahel seotud, peaks kindlustus- või edasikindlustusandja lisaomavahendite kirje heakskiitmise taotlemisel teavitama järelevalveasutust muudest direktiivi 2009/138/EÜ artikli 308a lõikes 1 nimetatud elemente käsitlevatest taotlustest, mis on menetluses või mida on kavas esitada järgmise kuue kuu jooksul. Selline nõue on vajalik selle tagamiseks, et järelevalveasutuse hinnangud põhineksid läbipaistval ja erapooletul teabel.
(6)
Järelevalveasutuste ning kindlustus- ja edasikindlustusandjate suutlikkust hinnata vastaspoolte rühma kui ühe vastaspoole seisundit peetakse eriti oluliseks, kui vastastikusel või vastastikust tüüpi kindlustusandjal on suur hulk homogeenseid mitteäriühingutest liikmeid, kellelt ta võib nõuda täiendavaid sissemakseid.
(7)
Lisaomavahendite heakskiitmisprotsessiga on ette nähtud järelevalveasutuste ning kindlustus- ja edasikindlustusandjate pidev teabevahetus. See hõlmab teabevahetust terve järelevalvemenetluse vältel, sealhulgas enne ametliku taotluse esitamist järelevalveasutusele ning pärast taotluse heakskiitmist. Pidev teabevahetus on vajalik selle tagamiseks, et järelevalveasutuse hinnangud põhineksid asja- ja ajakohasel teabel.
(8)
Kui järelevalveasutus saab kindlustus- või edasikindlustusandjalt teate, et heakskiidetud lisaomavahendite kirje kahjumi katmise võime on vähenenud, peaks järelevalveasutus heakskiidetud summat allapoole korrigeerima või tühistama meetodi heakskiidu, et tagada selle vastavus vähenenud kahjumi katmise võimele.
(9)
Direktiivi 2009/138/EÜ artikliga 226 lubatakse kindlustus- või edasikindlustusandjate grupil taotleda lisaomavahendite kirje heakskiitu vahendava kindlustusvaldusettevõtja või vahendava segafinantsvaldusettevõtja suhtes. Sellistel juhtudel tuleks samu eeskirju kohaldada vahendava kindlustusvaldusettevõtja või vahendava segafinantsvaldusettevõtja suhtes, nagu oleks tegemist kindlustus- või edasikindlustusandjaga. Seda tuleks kohaldada ka juhul, kui direktiivi 2009/138/EÜ artikli 235 kohaselt juhib kindlustusgruppi kindlustusvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja.
(10)
Käesolev määrus tugineb Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) poolt komisjonile esitatud rakenduslike tehniliste standardite eelnõule.
(11)
Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve on korraldanud avalikud konsultatsioonid käesoleva määruse aluseks olevate rakenduslike tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud potentsiaalseid seonduvaid kulusid ja kasu ning küsinud arvamust kindlustuse ja edasikindlustuse sidusrühmade kogult, mis asutati vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1094/2010 artiklile 37 (2).
(12)
Et suurendada õiguskindlust järelevalvekorra suhtes, mida kohaldatakse direktiivi 2009/138/EÜ artiklis 308a sätestatud järkjärgulise kohaldamise perioodil, mis algab 1. aprillil 2015, on oluline tagada, et käesolev määrus jõustuks nii pea kui võimalik, järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Taotluse üldtunnused
1. Kindlustus- või edasikindlustusandja esitab iga lisaomavahendite kirje heakskiitmiseks kirjaliku taotluse järelevalveasutusele.
2. Taotlus esitatakse ühes selle liikmesriigi ametlikus keeles, kus asub kindlustus- või edasikindlustusandja peakontor, või järelevalveasutusega kokku lepitud keeles.
3. Taotlus sisaldab kaaskirja ja kinnitavaid tõendeid.
Artikkel 2
Kaaskiri
Kindlustus- või edasikindlustusandja esitab kaaskirja. Kaaskirjas kinnitatakse kõike järgmist:
a)
lisaomavahendite kirjet või seonduvat kokkulepet reguleerivad õiguslikud või lepingulised tingimused on üheselt mõistetavad ja selgelt määratletud;
b)
taotluses sisalduvale lisaomavahendite kirjele omistatav summa vastab direktiivi 2009/138/EÜ artikli 90 lõikele 2;
c)
taotlus kajastab täielikult lisaomavahendite kirje majanduslikku sisu, sealhulgas seda, kuidas sissenõudmise korral kirje mõjutab põhiomavahendeid;
d)
võttes arvesse tõenäolist edasist arengut ja ka taotluse esitamise kuupäeval kehtinud tingimusi, on kindlustus- või edasikindlustusandja seisukohal, et lisaomavahendite kirje vastab omavahendite liigitamise kriteeriumitele;
e)
välja ei ole jäetud ühtegi asjaolu, mis järelevalveasutuse teada võiksid mõjutada viimase otsust selle kohta, kas lisaomavahendite kirjet heaks kiita, summat, mille puhul antakse kirje heakskiit, või ajavahemikku, mil kohaldatakse heakskiidetud arvutusmeetodit.
Kaaskirjas loetletakse ka muud kindlustus- või edasikindlustusandja poolt direktiivi 2009/138/EÜ artikli 308a lõikes 1 nimetatud elementide heakskiitmiseks esitatud taotlused või taotlused, mis kavatsetakse nende heakskiitmiseks esitada järgmise kuue kuu jooksul, koos vastavate taotluste kuupäevadega.
Artikkel 3
Summa või meetodiga seonduvad kinnitavad tõendid
Kindlustus- või edasikindlustusandja esitatud taotlusega soovitakse heakskiitu lisaomavahendite kirje puhul teatavale rahasummale või lisaomavahendite kirje summa kindlaksmääramise meetodile.
Kui kindlustus- või edasikindlustusandja taotleb teatava rahasumma heakskiitmist, sisaldab taotlus summa arvutamise selgitust, tuginedes mõistlikele ja realistlikele eeldustele vastavalt direktiivi 2009/138/EÜ artikli 90 lõikele 2.
Kui kindlustus- või edasikindlustusandja taotleb arvutusmeetodi heakskiitmist, esitatakse järgmine teave:
a)
meetodi kirjeldus ja selgitus, kuidas see kajastab lisaomavahendite kirje kahjumi katmise võimet;
b)
meetodi aluseks olevate kõigi eelduste kirjeldus ja selgitus, mil viisil on need eeldused mõistlikud ja realistlikud;
c)
kirje eeldatav esialgne summa, mis on arvutatud vastavalt meetodile ja kõnealuse summa põhjendus;
d)
selgitus valideerimisprotsesside [direktiivis 2009/138/EÜ „kinnitamisprotsess”] kohta, mida kindlustus- või edasikindlustusandja rakendab selle tagamiseks, et meetodiga saadud tulemused jätkuvalt kajastaksid jooksvalt kirje kahjumi katmise võimet.
Artikkel 4
Heakskiitmise kriteeriumitega seonduvad kinnitavad tõendid
Kinnitavad tõendid peavad sisaldama piisavalt teavet, et järelevalveasutus saaks hinnata taotluse vastavust kriteeriumitele, mis on kindlaks määratud direktiivi 2009/138/EÜ artiklis 90 ning komisjoni määruse (EL) 2015/35 (3) artiklites 62-65. Tõendid peavad sisaldama vähemalt käesoleva artikli teises kuni seitsmendas lõigus kirjeldatud teavet.
Kindlustus- või edasikindlustusandja esitab teabe selle kohta, milline on lisaomavahendite kirje laad ja selle põhiomavahendite kirje kahjumi katmise võime, milleks konverteeritakse sissenõudmise korral lisaomavahendite kirje, sealhulgas järgmise teabe:
a)
kirje õiguslikud või lepingulised tingimused koos mis tahes seonduva kokkuleppe tingimustega ning tõendid selle kohta, et vastaspool on sõlminud või sõlmib lepingu ja mis tahes seonduva kokkuleppe;
b)
tõendid selle kohta, et leping ja mis tahes seonduvad kokkulepped on õiguslikult siduvad ja jõustatavad kõigis asjaomastes jurisdiktsioonides, tuginedes õiguslikule arvamusele;
c)
ajavahemik, mille vältel on leping jõus ning kui see on erinev, ajavahemik, mille vältel võib kindlustus- või edasikindlustusandja kirje sisse nõuda;
d)
kinnitus selle kohta, et lisaomavahendite kirjel on pärast seda, kui see on sisse nõutud ja sisse makstud, sellise põhiomavahendite kirje kõik omadused, mis on vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artiklile 71 liigitatud esimesse tasemesse, või sellise põhiomavahendite kirje kõik omadused, mis on vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artiklile 73 liigitatud teise tasemesse;
e)
kinnitus selle kohta, et kirje lepingulised tingimused ei sisalda sätteid, mis võiksid kindlustus- või edasikindlustusandjat heidutada kirje sissenõudmisel kahjumi katmise eesmärgil või mingil viisil piirata selle sissenõutavust;
f)
kinnitus selle kohta, et lisaomavahendite kirje või selle hüved on kättesaadavad ainult kindlustus- või edasikindlustusandjale ning need ei ole ülekantavad ega omistatavad ühelegi muule osapoolele ja neid ei saa muul viisil koormata;
g)
kõik tegurid, mis piiravad tingimusi, mille alusel võiks kindlustus- või edasikindlustusandja taotleda kirje sissenõudmist, sealhulgas, kuid mitte üksnes kindlustus- ja edasikindlustusandja stressiolukord või halvenenud turutingimused laiemalt;
h)
kas kindlustus- või edasikindlustusandja on kirjega seoses või võib tulevikus olla kohustatud maksma välja vahendeid või pakkuma muid hüvesid vastaspoolele või kolmandale isikule ja seda muul juhul kui põhiomavahendite kirje tagasimaksmise korral, mis vastaks delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artikli 71 lõike 1 punktis h ning artikli 73 lõike 1 punktis d sätestatud omadustele, või võidakse seda eeldada või seda võib nii mõista;
i)
keskpika perioodi kapitali haldamise kava koopia, sealhulgas kirjeldus selle kohta, kuidas kirje mõjutab kindlustus- või edasikindlustusandja olemasolevat kapitali struktuuri, ja selle kohta, kuidas võiks kirje aidata kindlustus- või edasikindlustusandjal täita oma olemasolevaid ja tulevasi kapitalinõudeid.
Välja arvatud juhul, kui kohaldatakse delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artikli 63 lõiget 6 ja vastaspoolte rühma seisundit hinnatakse kui ühe vastaspoole seisundit, esitab kindlustus- või edasikindlustusandja iga vastaspoole seisundit käsitleva teabe, sealhulgas järgmise:
a)
kõigi vastaspoolte nimed ja kirjeldus, sealhulgas kindlustus- või edasikindlustusandja ja vastaspoole suhte laad;
b)
vastaspoolte makseviivituse riski hinnang, et toetada järelevalveasutuse hinnangut, mis on täpsustatud delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artikli 63 lõikes 2;
c)
vastaspoolte likviidsuspositsiooni hinnang, et toetada järelevalveasutuse hinnangut, mis on täpsustatud delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artikli 63 lõikes 3;
d)
vastaspoolte maksetahte hinnang, et toetada järelevalveasutuse hinnangut, mis on täpsustatud delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artikli 63 lõikes 4;
e)
mitmesuguste olukordade kirjeldus, mille puhul võiks kindlustus- või edasikindlustusandja taotleda kirje sissenõudmist, sealhulgas hetkeootused selle kohta, millal võidakse kirje sisse nõuda enne solventsuskapitalinõude või miinimumkapitalinõude mittetäitmist või mittetäitmise hetkel;
f)
teave mis tahes muude vastaspoolte seisundiga seotud tegurite kohta, et toetada järelevalveasutuse hinnangut, mis on täpsustatud delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artikli 63 lõikes 5.
Kui vastaspooli käsitatakse vastaspoolte rühmana kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artikli 63 lõikega 6, esitatakse kolmanda lõigu punktides a-f nimetatud teave vastaspoolte rühma kohta.
Kui direktiivi 2009/138/EÜ artikli 213 kohaselt kuulub vastaspool kindlustus- või edasikindlustusandjaga samasse kindlustusgruppi või alakindlustusgruppi ning tal on kindlustusgrupi eri üksuste ees lisaomavahendite kirjetega seotud kohustusi, sisaldab kolmanda lõigu punktides b-f nimetatud teave tõendeid vastaspoole suutlikkuse kohta rahuldada samaaegselt mitmeid lisaomavahendite kirjetega seonduvaid sissenõudmisi, võttes arvesse asjaolusid ning kindlustusgruppi kuuluvaid üksuseid.
Kindlustus- või edasikindlustusandja esitab vahendite sissenõutavust käsitleva teabe, sealhulgas järgmise:
a)
kirje sissenõutavust suurendada võivate kokkulepete üksikasjad, sealhulgas tagatise kättesaadavus;
b)
üksikasjad selle kohta, kas mis tahes asjaomases jurisdiktsioonis takistab siseriiklik õigus nõude esitamist või rahuldamist, sealhulgas kindlustus- või edasikindlustusandja suhtes algatatud kriisilahendus-, saneerimis- või maksejõuetusmenetluse korral;
c)
üksikasjad kokkulepete või asjaolude kohta, mis võivad takistada nõude esitamist või rahuldamist finantsseisundi halvenemise korral, sealhulgas solventsuskapitalinõude või miinimumkapitalinõude mittetäitmisel.
Kindlustus- või edasikindlustusandja esitab teabe varem esitatud nõuete kohta, sealhulgas järgmise:
a)
teave kogemuste kohta, mis on saadud seoses varem esitatud nõuetega või samade või sarnaste vastaspoolte poolt tasumisele kuuluvate muude vahendite kogumisega samade või sarnaste tingimuste korral;
b)
kõik kättesaadavad asjakohased turuandmed, mis seonduvad varem esitatud nõuetega või samade või sarnaste vastaspoolte poolt tasumisele kuuluvate muude vahendite kogumisega samade või sarnaste tingimuste korral;
c)
hinnang punktides a ja b kirjeldatud teabe asjakohasusele ja usaldusväärsusele, pidades silmas kindlustus- või edasikindlustusandja poolt tulevikus esitatavate nõuete eeldatavaid tulemusi.
Kindlustus- või edasikindlustusandja esitab nende protsesside kirjelduse, mis on kehtestatud lisaomavahendite kirje kahjumi katmise võimet vähendada võivate tulevaste muudatuste tuvastamiseks, mis on täpsustatud delegeeritud määruse (EL) 2015/35 artikli 62 lõike 1 punktis d. Kirjeldus sisaldab järgmist:
a)
kuidas kavatseb kindlustus- või edasikindlustusandja tuvastada järgmist:
i)
muudatused kokkuleppe struktuuris või lepingutingimustes, sealhulgas lisaomavahendite kirje tühistamine või aegumine või lisaomavahendite kirje osaline või täielik kasutamine või sissenõudmine;
ii)
muudatused asjaomaste vastaspoolte seisundis, sealhulgas vastaspoole makseviivitus;
iii)
muudatused lisaomavahendite kirje sissenõutavuses, sealhulgas samade vastaspoolte esitatud muude lisaomavahendite kirjetega seonduvad sissenõudmised;
b)
kuidas kavatseb kindlustus- või edasikindlustusandja teavitada järelevalveasutust tuvastatud muudatustest, sealhulgas kirjeldus selle kohta, millised mehhanismid on kehtestatud selleks, et tuvastada, millal tuleks muudatus edastada kindlustus- või edasikindlustusandja haldus-, juht- või järelevalveorganile ning järelevalveasutusele.
Kindlustus- või edasikindlustusandja lisab dokumentaalsed tõendid oma sisemise otsustamisprotsessi kohta seoses taotlusega.
Artikkel 5
Taotluse hindamine
Järelevalveasutus kinnitab kindlustus- või edasikindlustusandja taotluse kättesaamist.
Järelevalveasutus loeb taotluse täielikuks, kui see hõlmab kõiki artiklites 2, 3 ja 4 käsitletud küsimusi.
Järelevalveasutus kinnitab, kas taotlus loetakse täielikuks või mitte, tehes seda õigeaegselt ja vähemalt 30 päeva jooksul alates taotluse kättesaamisest.
Järelevalveasutus tagab, et ajavahemik taotluse üle otsustamiseks on mõistlik ega ületa kolme kuud alates täieliku taotluse kättesaamisest, välja arvatud juhul, kui on tegemist erandlike asjaoludega, millest teatatakse kindlustus- või edasikindlustusandjale kirjalikult ja õigeaegselt.
Erandlike asjaolude korral ei võta järelevalveasutusel otsuse tegemine rohkem aega kui kuus kuud alates täieliku taotluse kättesaamisest.
Asjaolu, et järelevalveasutus on lugenud taotluse täielikuks, ei takista järelevalveasutust küsimast lisateavet, mis on vajalik hindamise läbiviimiseks. Täiendava teabe küsimisel täpsustatakse, millist lisateavet on vaja ning nimetatakse lisateabe küsimise põhjused. Järelevalveasutuse poolt teabe küsimise kuupäeva ja järelevalveasutusele sellise teabe esitamise kuupäeva vahelisi päevi ei loeta viiendas ja kuuendas lõigus sätestatud ajavahemike hulka.
Kindlustus- või edasikindlustusandja teavitab järelevalveasutust kõigist muudatustest seoses oma taotluse üksikasjadega.
Kui kindlustus- või edasikindlustusandja teavitab järelevalveasutust oma taotluse muutmisest, käsitatakse seda uue taotlusena, välja arvatud juhul, kui:
a)
muudatuse tingis järelevalveasutuse nõue lisateabe saamiseks või
b)
järelevalveasutus on veendunud, et muudatus ei mõjuta oluliselt tema hinnangut taotluse kohta.
Kindlustus- või edasikindlustusandja võib taotluse tagasi võtta, teatades sellest kirjalikult mis tahes etapis enne järelevalveasutuse otsust. Kui kindlustus- või edasikindlustusandja esitab seejärel taotluse uuesti või esitab ajakohastatud taotluse, käsitab järelevalveasutus seda uue taotlusena.
Artikkel 6
Taotluse kohta otsuse tegemine
Kui järelevalveasutus on langetanud taotluse kohta otsuse, teatab ta sellest viivitamata kirjalikult kindlustus- või edasikindlustusandjale.
Kui järelevalveasutus kiidab heaks kindlustus- või edasikindlustusandja taotletust väiksema summa või lükkab heakskiitmise taotluse tagasi, esitab ta oma otsuse põhjused.
Kui järelevalveasutuse heakskiit on antud tingimusel, et sõlmitakse leping, sõlmib kindlustus- või edasikindlustusandja viivitamata lepingu sellistel tingimustel, mille alusel heakskiit anti, ning esitab järelevalveasutusele allkirjastatud lepingu koopia.
Kindlustus- või edasikindlustusandja ei või pidada lisaomavahendite kirjet või meetodit vastuvõetavaks enne, kui leping on sõlmitud.
Artikkel 7
Heakskiidetud summa ülevaatamine või meetodi heakskiidu tühistamine
1. Kui lisaomavahendite kirje ei vasta enam tingimustele, mille alusel summa või arvutusmeetod heaks kiideti, otsustab järelevalveasutus võtta ühe järgmistest meetmetest:
a)
vähendada lisaomavahendite kirje summat madalama summani või viia see nullini;
b)
tühistada arvutusmeetodi heakskiit.
2. Järelevalveasutus teavitab kindlustus- või edasikindlustusandjat viivitamata lõike 1 kohase otsuse langetamisest, esitades selle põhjendused.
Artikkel 8
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 24. märts 2015