РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1333/2014 НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА
от 26 ноември 2014 година
относно статистиката на паричните пазари
(ЕЦБ/2014/48)
УПРАВИТЕЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА,
като взе предвид Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка, и по-специално член 5 от него,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 2533/98 на Съвета от 23 ноември 1998 г. относно събирането на статистическа информация от Европейската централна банка (1), и по-специално член 5, параграф 1 и член 6, параграф 4 от него,
като взе предвид становището на Европейската комисия (2),
като има предвид, че:
(1)
За изпълнението на задачите си Европейската система на централните банки (ЕСЦБ) се нуждае от изготвянето на статистически данни за сделките на паричния пазар, а именно за обезпечените сделки, необезпечените сделки и за някои сделки с деривати, допълнително уточнени в настоящия регламент, които са сключени от парично-финансови институции (ПФИ), с изключение на централните банки и фондовете на паричния пазар (ФПП), с други ПФИ, и между ПФИ и други финансови институции, държавно управление и нефинансови предприятия, като вътрешногруповите сделки не се включват.
(2)
Със събирането на тези статистически данни основно се цели да се предостави на Европейската централна банка (ЕЦБ) пълна, подробна и хармонизирана статистическа информация относно паричните пазари в еврозоната. Извлечените от сделките данни, събрани по отношение на горепосочените пазарни сегменти, предоставят информация относно трансмисионния механизъм на решенията в областта на паричната политика. Следователно те са необходим набор от статистически данни за целите на паричната политика в еврозоната.
(3)
Събирането на статистически данни е необходимо и за да може ЕЦБ да предоставя аналитична и статистическа подкрепа на единния надзорен механизъм (ЕНМ) в съответствие с Регламент (ЕС) № 1024/2013 на Съвета (3). В тази рамка събирането на статистически данни е необходимо и с цел да се подпомагат задачите на ЕЦБ в областта на финансовата стабилност.
(4)
Националните централни банки (НЦБ) следва да уведомят ЕЦБ, в случай че решат да не събират изискуемите по настоящия регламент данни, като в този случай ЕЦБ поема задачата да събере данните пряко от отчетните единици.
(5)
В съответствие с Договорите и съгласно условията, предвидени в Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка (наричан по-долу „Устава на ЕСЦБ“), от ЕЦБ се изисква да приема регламенти, доколкото това е необходимо за изпълнението на задачите на ЕСЦБ, определени в Устава на ЕСЦБ, а в някои случаи - предвидени в разпоредбите, приети от Съвета съгласно член 129, параграф 4 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
(6)
С цел да се сведе до минимум тежестта на отчетността за ПФИ, като същевременно се осигурят навременни и висококачествени статистически данни, ЕЦБ първоначално ще изиска да се отчитат данни от най-големите ПФИ от еврозоната въз основа на стойността на общите основни балансови активи в сравнение с общите основни балансови активи за всички ПФИ от еврозоната. От 1 януари 2017 г. Управителният съвет на ЕЦБ може да увеличи броя на отчетните ПФИ, като вземе предвид и други критерии, като например значимостта на дейността на ПФИ на паричните пазари и важността на ПФИ за стабилността и функционирането на финансовата система. С оглед на осигуряването на минимално равнище на географска представителност ЕЦБ ще осигури наличието на поне три отчетни ПФИ от държава членка, чиято парична единица е еврото (наричана по-долу „държава членка от еврозоната“). НЦБ могат да събират данни и от ПФИ, които не са част от действителната съвкупност от отчетни единици въз основа на националните им изисквания за статистическа отчетност, като в този случай данните ще бъдат отчетени и проверени съгласно настоящия регламент.
(7)
С цел да се сведе до минимум тежестта на отчетността за ПФИ, като се избегне подлагането им на двойни изисквания за отчетност и същевременно с това се осигурят навременни и висококачествени статистически данни, ЕЦБ следва да е в състояние да ги освободи от задължението да отчитат данни относно сделките за финансиране с ценни книжа и договорите за деривати, ако тези данни вече са били отчетени пред регистър на трансакциите, при положение че ЕЦБ разполага с ефективен достъп до навременни и стандартизирани данни в съответствие с изискванията, посочени в настоящия регламент.
(8)
В член 5, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 2533/98 на Съвета е предвидена възможността ЕЦБ да приема регламенти, с които определя изискванията си за статистическа отчетност и ги налага спрямо действителната съвкупност от отчетни единици на държавите членки от еврозоната. В член 6, параграф 4 е предвидено, че ЕЦБ може да приема регламенти, определящи условията, съгласно които може да се упражнява правото на проверка или принудително събиране на статистическа информация.
(9)
В член 4 от Регламент (ЕО) № 2533/98 е предвидено, че държавите членки трябва да създадат своя собствена организация в областта на статистиката и да работят в пълно сътрудничество с ЕСЦБ, за да се осигури изпълнението на задълженията, които произтичат от член 5 от Устава на ЕСЦБ.
(10)
Дотолкова, доколкото данните, събрани съгласно настоящия регламент, съдържат поверителна статистическа информация, приложимите стандарти за защитата и използването на такава информация ще бъдат посочените в членове 8 и 8в от Регламент (ЕО) № 2533/98.
(11)
В член 7, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 2533/98 е предвидено, че ЕЦБ има правомощието да налага санкции на отчетните единици, които не спазват изискванията за статистическа отчетност, посочени в регламентите или решенията на ЕЦБ.
(12)
Въпреки че се отчита, че регламентите, приети от ЕЦБ съгласно член 34.1 от Устава на ЕСЦБ, не предоставят права и не налагат задължения на държавите членки, чиято парична единица не е еврото (наричани по-долу „държави членки извън еврозоната“), член 5 от Устава на ЕСЦБ се прилага както към държавите членки от еврозоната, така и към държавите членки извън еврозоната. В Регламент (ЕО) № 2533/98 се отбелязва, че член 5 от Устава на ЕСЦБ, заедно с член 4, параграф 3 от Договора за Европейския съюз, предполага задължение на национално равнище да се разработят и приложат всички мерки, които държавите членки извън еврозоната считат за подходящи с оглед на събирането на статистическата информация, необходима за изпълнението на изискванията на ЕЦБ за статистическа отчетност, както и с оглед на своевременната им подготовка в областта на статистиката, за да станат държави членки от еврозоната.
(13)
Изискванията за отчетност съгласно настоящия регламент не засягат изискванията за отчeтност, установени в други правни актове и инструменти на ЕЦБ, които могат, поне частично, да обхващат и отчитането на статистическа информация за паричните пазари сделка по сделка или агрегирано,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Определения
За целите на настоящия регламент:
1.
„отчетна единица“, „резидент“ и „резидентен“ имат същото значение, както са определени в член 1 от Регламент (ЕО) № 2533/98;
2.
„парично-финансова институция“ (ПФИ) има същото значение, както е определено в член 1 от Регламент (ЕС) № 1071/2013 на Европейската централна банка (ЕЦБ/2013/33) (4), и включва всички клонове на ПФИ на територията на Съюза и ЕАСТ, освен ако изрично е предвидено друго в разпоредбите на настоящия регламент;
3.
„ДФП“ означава други финансови посредници освен застрахователните (осигурителните) дружества и пенсионните фондове, така както те са определени в преработената Европейска система от сметки (наричана по-долу „ЕСС 2010“), установена с Регламент (ЕС) № 549/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5);
4.
„застрахователни (осигурителни) дружества“ са финансови предприятия и квазикорпорации, които се занимават основно с финансово посредничество като следствие от обединяването на рискове главно под формата на пряко застраховане или презастраховане, както е посочено в ЕСС 2010;
5.
„пенсионни фондове“ са всички финансови предприятия и квазикорпорации, които се занимават основно с финансово посредничество като следствие от обединяването на социални рискове и потребностите на осигурените лица (социално осигуряване), както е посочено в ЕСС 2010;
6.
„нефинансови предприятия“ е секторът от нефинансови предприятия, посочен в ЕСС 2010;
7.
„държавно управление“ обхваща институционалните единици, които са непазарни производители, чиято продукция е предназначена за индивидуално и колективно потребление и които се финансират от задължителни плащания, извършвани от единици, принадлежащи към други сектори, и институционалните единици, които се занимават основно с преразпределението на национален доход и богатство, както е посочено в ЕСС 2010;
8.
„общи основни балансови активи“ са общите активи минус други активи, така както тези термини са определени в Регламент (ЕС) № 1071/2013 (ЕЦБ/2013/33);
9.
„статистически данни за паричния пазар“ са статистически данни, свързани с обезпечените сделки, необезпечените сделки и сделките с деривати, чийто обект са инструментите на паричния пазар, сключени между ПФИ или между ПФИ и ДФП, застрахователни (осигурителни) дружества, пенсионни фондове, централни банки, държавно управление и нефинансови предприятия, като не се включват вътрешногруповите сделки през съответния отчетен период;
10.
„инструмент на паричния пазар“ е който и да е от инструментите, посочени в приложения I, II и III;
11.
„фонд на паричния пазар“ е предприятие за колективно инвестиране, което се нуждае от разрешение за извършване на дейност като предприятие за колективно инвестиране в прехвърлими ценни книжа съгласно Директива 2009/65/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (6) или е алтернативен инвестиционен фонд съгласно Директива 2011/61/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (7), инвестира в краткосрочни активи и си е поставило като отделни или кумулативни цели предлагането на печалба в съответствие с лихвените проценти на паричния пазар или запазването на стойността на инвестицията;
12.
„централна банка“ е която и да е централна банка, независимо от това къде се намира;
13.
„национална централна банка/национални централни банки“ или „НЦБ“ са националните централни банки на държавите членки в Съюза;
14.
„референтна съвкупност от отчетни единици“ са ПФИ, резиденти в еврозоната, с изключение на централните банки и ФПП, които приемат деноминирани в евро депозити и/или емитират други дългови инструменти, и/или предоставят деноминирани в евро кредити, както са посочени в приложение I, II или III, от/на други ПФИ и/или от/на ДФП, застрахователни (осигурителни) дружества, пенсионни фондове, държавно управление, централни банки за инвестиционни цели или нефинансови предприятия;
15.
„група“ е група от предприятия - включително, но не само банкова група - която се състои от предприятие майка и дъщерните му предприятия, чиито финансови отчети са консолидирани за целите на Директива 2013/34/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (8);
16.
„клон“ означава място на стопанска дейност, което представлява юридически зависима част от дадена институция и което извършва пряко всички или някои от сделките, присъщи на дейността на институцията;
17.
„клон в Съюза или клон в ЕАСТ“ е клон, който се намира и е регистриран в държава членка на Съюза или в държава от ЕАСТ;
18.
„Европейската асоциация за свободна търговия“ е междуправителствената организация, създадена, за да насърчава свободната търговия и икономическата интеграция в полза на нейните държави членки;
19.
„вътрешногрупова сделка“ е сделка, чийто обект са инструменти на паричния пазар, сключена от отчетна единица с друго предприятие, което е изцяло включено в същия консолидиран финансов отчет. Предприятията, които са страни по сделката, се считат за изцяло включени в „същата консолидация“, когато и двете са или:
а)
включени в консолидация съгласно Директива 2013/34/ЕС или съгласно международните стандарти за финансова отчетност (IFRS), приети съгласно Регламент (ЕО) № 1606/2002 на Европейския парламент и на Съвета (9), или когато се касае за група, чието предприятие майка е с главно управление в трета държава - съгласно общоприетите счетоводни принципи на тази трета държава, определени за еквивалентни на IFRS съгласно Регламент (ЕО) № 1569/2007 на Комисията (10) (или съгласно счетоводните стандарти на трета държава, прилагането на които е позволено в съответствие с член 4 от същия регламент); или
б)
обхванати от същия надзор на консолидирана основа в съответствие с Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (11) или когато се касае за група, предприятието майка на която е с главно управление в трета държава - от същия надзор на консолидирана основа от компетентен орган на трета държава, който е оценен като равностоен на надзора, подчинен на принципите, установени в член 127 от Директива 2013/36/ЕС;
20.
„работен ден“ по отношение на която и да е дата, посочена в договор или в потвърждение за сделка с инструмент на паричния пазар, е денят, в който търговските банки и валутните пазари са отворени за обичайната си дейност (включително за операции със съответния инструмент на паричния пазар) и извършват сетълмент на плащания в същата валута като валутата на задължението за плащане, което е дължимо на тази дата или е изчислено към тази дата. В случай че дадена сделка с инструмент на паричния пазар е уредена от стандартно основно споразумение, съставено от Европейската банкова федерация (ЕБФ), Асоциацията на кредитните пазари (АКП), Международна асоциация за суапове и деривати (МАСД) или други водещи европейски или международни пазарни асоциации, се използва предоставеното в споразумението определение или определението, към което то препраща. За сетълмента на сделка с инструмент на паричния пазар, по отношение на която сетълментът следва да се извърши посредством определена система за сетълмент, „работен ден“ е денят, в който системата за сетълмент е отворена за извършването на сетълмента на тази сделка;
21.
„ден за сетълмент на TARGET2“ е всеки ден, в който TARGET2 (Трансевропейската автоматизирана система за брутен сетълмент на експресни преводи в реално време) е отворена;
22.
„споразумение за обратно изкупуване“ е споразумение, по силата на което страните по него могат да участват в сделки, по които едната страна („продавач“) се съгласява да продаде на другата страна („купувач“) определени „активи“ („ценни книжа“, „стоки“ или „други финансови активи“) на определена дата в близко бъдеще, в замяна на което купувачът плаща покупната цена на продавача, като едновременно с това купувачът се съгласява да продаде обратно на продавача активите на определена бъдеща дата или при поискване, в замяна на което продавачът плаща на купувача договорената за обратното изкупуване цена. Всяка подобна сделка може да бъде репо сделка или сделка за покупка с уговорка за последваща обратна продажба. „Споразумение за обратно изкупуване“ може да е и споразумение за предоставяне на активи в залог и за предоставяне на общо право на повторно използване в замяна на кредит на парични средства на определена дата в близко бъдеще и връщането на кредита и лихвите на бъдеща дата в замяна на връщането на активите. Репо сделките могат да бъдат сключени с предварително определен падеж („срочни репо сделки“) или без предварително определен падеж, като на страните се предоставя възможност да се споразумеят по всяко време относно това дали да продължат или да прекратят споразумението („отворени репо сделки“);
23.
„тристранна репо сделка“ е репо сделка, при която на трета страна е възложено да избере обезпечението и да извършва действия по управлението му, докато е в сила сделката;
24.
„валутен суап“ е суап сделка, при която едната страна продава на другата определена сума от определена валута в замяна на плащането на договорена сума от друга определена валута по договорен валутен курс (известен като спот валутен курс) с уговорката продадената валута да бъде изкупена обратно на бъдеща дата (известна като падеж) в замяна на продажбата на първоначално закупената валута по различен валутен курс (известен като форуърд валутен курс);
25.
„овърнайт индекс суап“ (ОИС) е лихвен суап, при който периодичният плаващ лихвен процент е равен на средната геометрична стойност на овърнайт лихвения процент (или овърнайт индекс лихвения процент) през определен период от време. Окончателното плащане се изчислява, като разликата между фиксирания лихвен процент и натрупания овърнайт лихвен процент, отчетен по време на действието на ОИС, се прилага към номиналната стойност на сделката. Тъй като предметът на настоящия регламент обхваща само ОИС, деноминирани в евро, овърнайт лихвеният процент ще бъде ЕОНИА.
26.
„Рамката Базел III за КЛП“ е коефициентът на ликвидно покритие (КЛП), предложен от Базелския комитет и одобрен на 7 януари 2013 г. от Групата на управителите и ръководителите на надзорни органи, надзорния орган на Базелския комитет за банков надзор, като минимален глобален регулаторен стандарт по отношение на мерките за краткосрочна ликвидност в банковия сектор.
Член 2
Действителна съвкупност от отчетни единици
1. Действителната съвкупност от отчетни единици се състои от ПФИ, резиденти на еврозоната, от референтната съвкупност от отчетни единици, които са определени от Управителния съвет като отчетни единици съгласно параграф 2 или 3, както е приложимо, или от ПФИ, определени като отчетни единици съгласно параграф 4 - въз основа на посочените там критерии, и които са уведомени за отчетните си задължения съгласно параграф 5 (наричани по-долу „отчетни единици“).
2. На датата, на която настоящият регламент влезе в сила, Управителният съвет може да вземе решение, че ПФИ е отчетна единица, ако общите основни балансови активи на ПФИ надхвърлят 0,35 % от общите основни балансови активи на всички ПФИ от еврозоната въз основа на най-актуалните данни, с които ЕЦБ разполага, т.е.:
а)
данните към края на месец декември на календарната година, предхождаща уведомлението съгласно параграф 5; или
б)
ако данните по буква а) не са налични, данните към края на месец декември на предходната година.
За целите на това решение клоновете извън държавата на произход на съответната ПФИ се изключват от изчисляването на общите основни балансови активи на съответната ПФИ.
3. Считано от 1 януари 2017 г. Управителният съвет може да вземе решение за категоризирането на други ПФИ като отчетни единици въз основа на размера на общите им основни балансови активи в сравнение с общите основни балансови активи на всички ПФИ от еврозоната, значимостта на дейността на ПФИ при търгуването на инструменти на паричния пазар и важността им за стабилността и функционирането на финансовата система в еврозоната и/или в отделните държави членки.
4. Считано от 1 януари 2017 г. Управителният съвет може да вземе и решение, че за всяка държава членка от еврозоната като отчетни единици се определят поне три ПФИ. Следователно, ако въз основа на решенията на Управителния съвет, взети съгласно параграф 2 или параграф 3, в определена държава членка от еврозоната бъдат избрани по-малко от три ПФИ, действителната съвкупност от отчетни единици ще обхваща и други ПФИ от тази държава членка от еврозоната, които съответната НЦБ счита за представителни (наричани по-долу „представителни отчетни единици“), така че като отчетни единици за тази държава членка от еврозоната да бъдат определени поне три отчетни единици.
Представителните отчетни единици се избират измежду най-големите кредитни институции, резиденти в съответната държава членка от еврозоната, въз основа на общите основни балансови активи на институциите, освен ако НЦБ предложат други критерии, с които ЕЦБ писмено се съгласи.
5. ЕЦБ или съответната НЦБ уведомява съответните ПФИ за решението на Управителния съвет съгласно параграф 2, 3 или 4 и за задълженията им по настоящия регламент. Уведомлението се изпраща в писмена форма поне четири месеца преди началото на първото отчитане.
6. Независимо от решенията на Управителния съвет, взети съгласно параграф 2, 3 или 4, НЦБ могат да събират и статистически данни за паричния пазар от ПФИ, резиденти в тяхната държава членка, които не са отчетни единици съгласно параграф 2, 3 или 4, въз основа на националните им изисквания за статистическа отчетност (наричани по-долу „допълнителни отчетни единици“). Ако дадена НЦБ определи допълнителни отчетни единици по този начин, тя своевременно ги уведомява.
Член 3
Изисквания за статистическа отчетност
1. За целите на редовното изготвяне на статистически данни за паричния пазар отчетните единици отчитат ежедневна статистическа информация относно инструментите на паричния пазар на НЦБ на държавата членка, в която са резиденти на консолидирана основа, включително за всички техни клонове в Съюза или в ЕАСТ. Изискваната статистическа информация е посочена в приложения I, II и III. В съответствие с член 4, параграф 2 от настоящия регламент НЦБ предава на ЕЦБ статистическата информация, която получи от отчетните единици.
2. НЦБ определят и прилагат правилата за отчетност във връзка с инструментите на паричния пазар, които отчетните единици следва да спазват. Тези правила за отчетност осигуряват предоставянето на необходимата статистическа информация и позволяват да бъде извършена точна проверка за изпълнението на предвидените в приложение IV минимални стандарти за предаване, точност, съответствие с понятията и ревизии.
3. Независимо от изискванията за отчетност, посочени в параграф 1, дадена НЦБ може да вземе решение, че избраните съгласно член 2, параграфи 2, 3 и 4 отчетни единици, резиденти в държавата членка на НЦБ, ще отчитат на ЕЦБ статистическата информация, посочена в приложения I, II и III. НЦБ надлежно уведомява ЕЦБ и отчетните единици в случаите, когато ЕЦБ определя и прилага правилата за отчетност, които отчетните единици следва да спазват, и поема задачата да събира необходимите данни пряко от отчетните единици.
4. Ако дадена НЦБ избере допълнителни отчетни единици и ги уведоми, както е посочено в член 2, параграф 6, те отчитат на НЦБ ежедневна статистическа информация относно инструментите на паричния пазар. В съответствие с член 4, параграф 2 от настоящия регламент при поискване от ЕЦБ НЦБ ѝ предава статистическата информация, която получи от допълнителните отчетни единици.
5. В съответствие с националните им изисквания за статистическа отчетност НЦБ определят и прилагат правилата за отчетност, които допълнителните отчетни единици следва да спазват. НЦБ гарантират, че националните правила за отчетност изискват от допълнителните отчетни единици да изпълняват изисквания, които са еквивалентни на членове 6-8, член 10, параграф 3 и членове 11 и 12 от настоящия регламент. НЦБ гарантират, че тези правила за отчетност предоставят необходимата статистическа информация и позволяват да бъде извършена точна проверка за изпълнението на предвидените в приложение IV минимални стандарти за предаване, точност, съответствие с понятията и ревизии.
Член 4
Срокове
1. В случай че съгласно член 3, параграф 3 дадена НЦБ вземе решение, че отчетните единици отчитат пряко на ЕЦБ статистическата информация, посочена в приложения I, II и III, отчетните единици предават тази информация на ЕЦБ, както следва:
а)
данните, събрани от отчетните единици, избрани съгласно член 2, параграф 2, се предават на ЕЦБ веднъж дневно между 18.00 ч. на датата на извършване на сделката и 7.00 ч. централноевропейско време на първия ден за сетълмент на TARGET2 след датата на извършване на сделката;
б)
данните, събрани от отчетните единици, избрани съгласно член 2, параграфи 3 и 4, се предават на ЕЦБ веднъж дневно между 18.00 ч. на датата на извършване на сделката и 13.00 ч. централноевропейско време на първия ден за сетълмент на TARGET2 след датата на извършване на сделката;
в)
данни, по отношение на които НЦБ има дерогация съгласно член 5, се предават на ЕЦБ веднъж седмично между 18.00 ч. на датата на извършване на сделката и 13.00 ч. централноевропейско време на първия ден за сетълмент на TARGET2 след края на седмицата, за която се отнасят данните.
2. В случаите извън параграф 1 НЦБ предават на ЕЦБ ежедневно посочената в приложения I, II и III статистическа информация относно паричния пазар, която получават от отчетните единици, както следва:
а)
данните, събрани от отчетните единици, избрани съгласно член 2, параграф 2, се предават на ЕЦБ веднъж дневно преди 7.00 ч. централноевропейско време на първия ден за сетълмент на TARGET2 след датата на извършване на сделката;
б)
данните, събрани от отчетните единици, избрани съгласно член 2, параграфи 3 и 4, се предават на ЕЦБ веднъж дневно преди 13.00 ч. централноевропейско време на първия ден за сетълмент на TARGET2 след датата на извършване на сделката;
в)
данните, събрани от допълнителните отчетни единици, избрани съгласно член 2, параграф 6, се предават на ЕЦБ веднъж дневно преди 13.00 ч. централноевропейско време на първия ден за сетълмент на TARGET2 след датата на извършване на сделката, веднъж седмично преди 13.00 ч. централноевропейско време на първия ден за сетълмент на TARGET2 след края на седмицата, за която се отнасят данните, или веднъж месечно преди 13.00 ч. централноевропейско време на първия ден за сетълмент на TARGET2 след края на месеца, за който се отнасят данните. НЦБ вземат решение относно периодичността на отчитане и своевременно и надлежно уведомяват ЕЦБ. НЦБ могат да преразглеждат периодичността на отчитане всяка година;
г)
данни, по отношение на които НЦБ има дерогация съгласно член 5, се предават на ЕЦБ веднъж седмично преди 13.00 ч. централноевропейско време на първия ден за сетълмент на TARGET2 след края на седмицата, за която се отнасят данните.
3. НЦБ решават докога най-късно трябва да получат данните от отчетните единици, за да спазят собствените си срокове за отчитане, както е посочено в параграф 2, и надлежно уведомяват отчетните единици.
4. Когато краен срок, посочен в параграф 1 или в параграф 2, се падне в неработен ден на TARGET2, крайният срок се удължава до следващия работен ден на TARGET2, както е съобщено на уебсайта на ЕЦБ.
Член 5
Дерогация
В случаите, когато отчетните единици са избрани съгласно член 2, параграф 3 или 4, НЦБ може да вземе решение, че отчетните единици могат да предават на НЦБ ежедневните статистически данни за паричния пазар веднъж седмично преди 13.00 ч. централноевропейско време на първия ден за сетълмент на TARGET2 след края на седмицата, за която се отнасят данните, ако поради оперативни причини те не могат да спазят изискването за ежедневна периодичност на отчитането. ЕЦБ може да определи условия за прилагането на тази дерогация от НЦБ.
Член 6
Случаи на сливане, разделяне, преобразуване, оздравяване и неплатежоспособност
1. В случай на сливане, разделяне, отделяне или друго преобразуване, което може да окаже влияние върху изпълнението на статистическите ѝ задължения, съответната отчетна единица уведомява ЕЦБ и съответната НЦБ веднага след като намерението да се осъществи подобна операция стане публично известно и в разумен срок преди операцията да бъде осъществена, за процедурите, които са планувани в изпълнение на предвидените в настоящия регламент изисквания за статистическа отчетност. Отчетната единица също уведомява ЕЦБ и съответната НЦБ в срок до 14 дни от приключването на операцията.
2. Ако отчетна единица се слее с друг субект чрез придобиване, както е определено в Директива 2011/35/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (12), и един от сливащите се субекти е отчетна единица, придобиващият субект продължава да осъществява отчетността съгласно настоящия регламент.
3. Ако отчетна единица се слее с друг субект чрез учредяване на ново дружество, както е определено в Директива 2011/35/ЕС, и един от сливащите се субекти е отчетна единица, новоучреденият субект е длъжен да осъществява отчетността съгласно настоящия регламент, ако отговаря на определението за отчетна единица.
4. Ако отчетна единица се раздели на два или повече субекта чрез придобиване или чрез учредяване на нови дружества, както е определено в Шеста директива 82/891/ЕИО на Съвета (13), и един от новите субекти е отчетна единица, новият субект е длъжен да осъществява отчетността съгласно настоящия регламент. Разделянето включва и операция по отделяне, по силата на която отчетна единица прехвърля всички или част от активите и пасивите си на ново дружество в замяна на акции в новото дружество.
5. Ако отчетна единица стане неплатежоспособна, загуби лиценза си за банкова дейност или поради други причини престане да извършва банкова дейност, като това се удостовери от компетентния надзорен орган, тя вече не е длъжна да осъществява отчетността съгласно настоящия регламент.
6. За целите на параграф 5 отчетна единица се счита за неплатежоспособна, ако възникне едно или повече от следните обстоятелства:
а)
отчетната единица извърши общо прехвърляне на имущество в полза на кредитори или с цел да участва в оздравяване, съдебно споразумение или конкордат с кредитори;
б)
отчетната единица направи писмено признание, че не е в състояние да изплати дълговете си, когато те станат изискуеми;
в)
отчетната единица поиска, се съгласи или приеме в нея или по отношение на цялото ѝ имущество или на съществена част от него да бъде назначен доверител, администратор, синдик, ликвидатор или длъжностно лице с подобни функции в нея или по отношение на цялото ѝ имущество, или на съществена част от него;
г)
представяне или подаване на молба за откриване на производство по несъстоятелност по отношение на отчетната единица (от лице, различно от контрагента, по отношение на задължение на отчетната единица към този контрагент) в съда или пред друг компетентен орган или агенция;
д)
отчетната единица е прекратила дейността си чрез ликвидация или е обявена в несъстоятелност (или спрямо нея започне друго подобно производство); или отчетната единица, орган на публичната власт или друго образувание или лице подаде молба за оздравяването ѝ, сключването на съдебно споразумение или на конкордат, преструктурирането ѝ от акционерите или съдружниците в нея, управлението ѝ от администратор, ликвидацията ѝ, прекратяването ѝ или друга подобна мярка съгласно действащи или бъдещи законови и подзаконови норми, като тази молба не е спряна или отхвърлена в срок до 30 дни от подаването ѝ (освен когато става въпрос за молба за откриване на производство по ликвидация или друго подобно производство, като в тези случаи 30-дневният срок не се прилага);
е)
назначаването в нея или по отношение на цялото ѝ имущество, или на съществена част от него на доверител, администратор, синдик, ликвидатор или длъжностно лице с подобни функции; или
ж)
свикването на събрание на кредиторите с оглед на обсъждането на доброволно споразумение (или друга подобна процедура).
Член 7
Разпоредби относно поверителността
1. Когато получават или обработват данни съгласно настоящия регламент, които съдържат поверителна информация, включително когато обменят данни с други НЦБ от еврозоната, ЕЦБ и НЦБ прилагат стандартите за защита и използване на поверителна статистическа информация, установени в член 8 и член 8в от Регламент (ЕО) № 2533/98.
2. При спазване на параграф 1 поверителната информация, която се съдържа в статистическите данни, събирани съгласно настоящия регламент от ЕЦБ или дадена НЦБ, не се предават на или споделят с други органи или с други трети страни, различни от ЕЦБ и НЦБ от еврозоната, освен ако съответната отчетна единица е дала предварително изричното си писмено съгласие на ЕЦБ или на съответната НЦБ и ЕЦБ или съответната НЦБ, ако това е приложимо, са сключили подходящо споразумение за поверителност с тази отчетна единица.
Член 8
Проверка и принудително събиране
ЕЦБ или НЦБ според случая имат право да проверяват и ако е необходимо, да събират принудително информацията, която отчетните единици предоставят в съответствие с изискванията за статистическа отчетност, посочени в член 3 и приложения I, II и III към настоящия регламент. По-специално това право може да се упражнява, ако дадена отчетна единица не изпълнява предвидените в приложение IV стандарти за предаване, точност, съответствие с понятията и ревизиите. Прилага се и член 6 от Регламент (ЕО) № 2533/98.
Член 9
Опростена процедура за изменения
Като взема предвид становищата на Комитета по статистика на ЕСЦБ, Изпълнителният съвет на ЕЦБ може да прави технически изменения в приложенията към настоящия регламент, при условие че те не променят заложената концептуална рамка и не засягат тежестта на отчетността за отчетните единици. Изпълнителният съвет уведомява своевременно Управителния съвет за всяко такова изменение.
Член 10
Първо отчитане
1. За отчетните единици, избрани съгласно член 2, параграф 2, първото отчитане съгласно настоящия регламент, като се имат предвид преходните разпоредби на член 12, започва с данни за 1 април 2016 г.
2. За отчетните единици, избрани съгласно член 2, параграфи 3 и 4, първото отчитане съгласно настоящия регламент започва на датата, която ЕЦБ или съответната НЦБ съобщи на отчетната единица съгласно член 2, параграф 5, но не по-рано от 12 месеца след приемането на решението на Управителния съвет съгласно член 2, параграф 3 или параграф 4.
3. Освен това когато представителна отчетна единица е избрана съгласно член 2, параграф 4, тя може да подаде писмено искане до ЕЦБ или съответната НЦБ за временно отлагане на първата отчетна дата, като изложи основанията за това забавяне. Поисканото отлагане може да бъде разрешено за срок до шест месеца с възможност за последващи удължавания на срока до шест месеца. ЕЦБ или съответната НЦБ може да се споразумее за отлагането на първата отчетна дата по отношение на подалата искането представителна отчетна единица, ако счете, че забавянето е оправдано. Освен това ако на първата отчетна дата представителната отчетна единица не разполага с данни за отчитане или разполага само с данни, които както ЕЦБ, така и НЦБ считат за непредставителни, НЦБ може да се съгласи да освободи представителната отчетна единица от спазването на първата отчетна дата. Освобождаването може да се предостави само от НЦБ заедно с ЕЦБ, ако и ЕЦБ, и НЦБ считат, че искането е обосновано и не излага на риск представителността на отчетната извадка.
4. За ПФИ, избрани като допълнителни отчетни единици съгласно член 2, параграф 6, първото отчитане съгласно настоящия регламент започва на датата, която съответната НЦБ съобщи на допълнителната отчетна единица съгласно член 2, параграф 6.
Член 11
Клауза за периодичен преглед
ЕЦБ извършва преглед на действието на настоящия регламент 12 месеца след първото отчитане и съставя доклад за това. Според препоръките, направени в доклада, тя може да увеличи или да намали броя на отчетните единици и/или на изискванията за статистическа отчетност. След този първоначален преглед на всеки две години се извършват редовни актуализации на действителна съвкупност от отчетни единици.
Член 12
Преходни разпоредби
За периода от 1 април 2016 г. до 1 юли 2016 г. на отчетните единици се позволява да отчитат на ЕЦБ и на съответната НЦБ статистически данни за паричния пазар за някои, а не за всички, необходими дни. ЕЦБ или съответната НЦБ могат да определят дните, за които се изисква отчетност.
Член 13
Заключителни разпоредби
Настоящият регламент влиза в сила на 1 януари 2015 година.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко в държавите членки в съответствие с Договорите.
Съставен във Франкфурт на Майн на 26 ноември 2014 година.
EUROOPA KESKPANGA MÄÄRUS (EL) nr 1333/2014,
26. november 2014,
rahaturgude statistika kohta
(EKP/2014/48)
EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 5,
võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr 2533/98 statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt, (1) eelkõige selle artikli 5 lõiget 1 ja artikli 6 lõiget 4,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni arvamust (2),
ning arvestades järgmist:
(1)
Euroopa Keskpankade Süsteem (EKPS) nõuab oma ülesannete täitmiseks rahaturutehingute statistika esitamist, st käesolevas määruses täpsustatud tagatud tehingute, tagamata tehingute ja teatavate tuletisinstrumenditehingute kohta, mille on sõlminud rahaloomeasutused (välja arvatud keskpangad ja rahaturufondid) omavahel või teiste finantseerimisasutuste, valitsemissektori asutuste või mittefinantsettevõtetega, kuid mitte kontsernisiseste tehingute kohta.
(2)
Niisuguse statistika kogumise peamine eesmärk on anda Euroopa Keskpangale (EKP) igakülgset, üksikasjalikku ja ühtlustatud statistilist teavet euroala rahaturgude kohta. Eespool mainitud turusegmentide kohta kogutud tehinguandmed annavad teavet rahapoliitikaotsuste ülekandemehhanismi kohta. Seega on see euroala rahapoliitika eesmärkideks vajalik statistikakogum.
(3)
Statistilisi andmeid on vaja koguda ka selleks, et EKP saaks anda ühtsele järelevalvemehhanismile analüütilist ja statistilist tuge vastavalt nõukogu määrusele (EL) nr 1024/2013 (3). Selles raamistikus tuleb koguda statistilisi andmeid ka selleks, et toetada EKP ülesannete täitmist finantsstabiilsuse valdkonnas.
(4)
Kui riigi keskpank (RKP) otsustab mitte koguda käesoleva määrusega nõutavaid andmeid, peaks ta sellest EKP-le teatama ning sel juhul asub EKP ise koguma andmeid otse andmeesitajatelt.
(5)
EKP on aluslepingute ning Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirjas (edaspidi „EKPS põhikiri”) sätestatud tingimuste kohaselt kohustatud andma määrusi niivõrd, kui see on vajalik EKPS ülesannete täitmiseks, mis on määratletud EKPS põhikirjas ja mõnel juhul sätestatud õigusaktides, mille on vastu võtnud nõukogu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 129 lõike 4 alusel.
(6)
Selleks et minimeerida rahaloomeasutuste aruandluskoormust ning samal ajal tagada õigeaegse ja kvaliteetse statistika kättesaadavus, nõuab EKP esialgu andmete esitamist euroala suurimatelt rahaloomeasutustelt, võttes aluseks nende põhibilansi koguvara, võrreldes kõikide euroala rahaloomeasutuste põhibilansi koguvaraga. Alates 1. jaanuarist 2017 võib EKP nõukogu suurendada aruandekohustuslike rahaloomeasutuste arvu, võttes arvesse ka muid kriteeriume, näiteks rahaloomeasutuse tegevuse olulisust rahaturgudel ja tema tähtsust finantssüsteemi stabiilsuse ja toimimise seisukohast. EKP tagab, et igas eurot vääringuna kasutavas liikmesriigis (edaspidi „euroala liikmesriik”) on aruandekohustus vähemalt kolmel rahaloomeasutusel, et tagada miinimumtasemel geograafiline representatiivsus. RKPd võivad koguda andmeid ka sellistelt rahaloomeasutustelt, mis ei kuulu riigisiseste statistikaaruandluse nõuete kohaselt tegeliku andmeid esitava üldkogumi hulka, ning sel juhul esitatakse ja kontrollitakse niisuguseid andmeid vastavalt käesolevale määrusele.
(7)
Selleks et veelgi minimeerida rahaloomeasutuste aruandluskoormust ning vältida nende suhtes topeltaruandluskohustuste kohaldamist, samas tagades õigeaegse ja kvaliteetse statistika kättesaadavuse, peaks EKP-l olema võimalus vabastada neid aruandlusest, mis on seotud väärtpaberite finantstehingute või tuletislepingute andmetega, kui need on juba esitatud kauplemisteabehoidlale, tingimusel et EKP-l on tulemuslik juurdepääs õigeaegsetele ja standarditud andmetele kooskõlas käesolevas määruses täpsustatud nõuetega.
(8)
Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 5 lõikes 1 on sätestatud, et EKP võib vastu võtta määrusi selliste statistiliste andmete esitamise nõuete määratlemise ja kehtestamise kohta, mis on seotud euroala liikmesriikide tegeliku andmeid esitava üldkogumiga. Artikli 6 lõikes 4 on sätestatud, et EKP võib vastu võtta määrusi tingimuste kohta, mille kohaselt kasutatakse statistilise teabe kontrollimise ja kohustusliku kogumise õigust.
(9)
Määruse (EÜ) nr 2533/98 artiklis 4 on sätestatud, et liikmesriigid peavad korraldama oma statistiliste andmete kogumist ning tegema igakülgset koostööd EKPSga, et tagada EKPS põhikirja artiklist 5 tulenevate kohustuste täitmine.
(10)
Kui käesoleva määruse alusel kogutud andmed sisaldavad konfidentsiaalset statistilist teavet, kohaldatakse selle teabe kaitse ja kasutamise suhtes määruse (EÜ) nr 2533/98 artiklites 8 ja 8c sätestatud nõudeid.
(11)
Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 7 lõikes 1 on sätestatud, et EKP-l on õigus määrata sanktsioone andmeesitajatele, kes ei täida EKP määrustes või otsustes ette nähtud statistikaaruandluse nõudeid.
(12)
Kuigi määrustega, mida EKP võtab vastu EKPS põhikirja artikli 34 lõike 1 alusel, ei anta õigusi ega kehtestata kohustusi liikmesriikidele, mille vääring ei ole euro (edaspidi „euroalavälised liikmesriigid”), kohaldatakse selle artiklit 5 nii euroala kui ka euroalaväliste liikmesriikide suhtes. Määruses (EÜ) nr 2533/98 on märgitud, et EKPS põhikirja artikkel 5 koostoimes Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikega 3 osutab kohustusele kavandada ja võtta riiklikul tasandil kõik meetmed, mida euroalavälised liikmesriigid peavad vajalikuks selleks, et koguda EKP statistiliste andmete esitamise nõuete täitmiseks vajalikku statistilist teavet ning teha statistika valdkonnas õigel ajal ettevalmistusi, et saada euroala liikmesriigiks.
(13)
Käesolevas määruses sätestatud aruandlusnõuded ei piira teistes EKP õigusaktides ja dokumentides ette nähtud aruandlusnõuete kohaldamist, mis võivad vähemalt osaliselt hõlmata ka tehingute kaupa aruandlust või koondaruandlust, milles esitatakse statistilist teavet rahaturgude kohta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
1) „andmeesitajad” ja „resident” või „resideeriv”- määratletud määruse (EÜ) nr 2533/98 artiklis 1;
2) „rahaloomeasutus”- määratletud Euroopa Keskpanga määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) (4) artiklis 1 ning mõistet käsitatakse nii, et see hõlmab kõiki rahaloomeasutuse liidus ja EFTAs asuvaid filiaale, kui käesoleva määruse mis tahes sättes ei ole sõnaselgelt sätestatud teisiti;
3) „OFId” (other financial intermediaries)- muud finantsvahendusettevõtted peale kindlustusseltside ja pensionifondide vastavalt muudetud Euroopa arvepidamissüsteemile (edaspidi „ESA 2010”), mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 549/2013 (5);
4) „kindlustusseltsid”- kõik finantsinstitutsioonid ja kvaasikorporatiivsed finantsinstitutsioonid, mille peamine tegevusala on finantsvahendus, mis tuleneb riskide koondamisest peamiselt otsekindlustuse või edasikindlustuse kujul, vastavalt ESA 2010-le;
5) „pensionifondid”- kõik finantsinstitutsioonid ja kvaasikorporatiivsed finantsinstitutsioonid, mille peamine tegevusala on finantsvahendus, mis tuleneb kindlustatud isikute sotsiaalsete riskide ja vajaduste koondamisest (sotsiaalkindlustus), vastavalt ESA 2010-le;
6) „mittefinantsettevõtted”- mittefinantsettevõtete sektor vastavalt ESA 2010-le;
7) „valitsemissektor”- institutsionaalsed üksused, mis on turuvälised tootjad, mille toodang on mõeldud individuaalseks ja kollektiivseks tarbimiseks, ning mida finantseeritakse kohustuslikest maksetest, mida teevad teistesse sektoritesse kuuluvad üksused, ning institutsionaalsed üksused, mille põhitegevuseks on rahvatulu ja rikkuse ümberjaotamine, vastavalt ESA 2010-le;
8) „põhibilansi koguvara”- koguvara miinus muu vara vastavalt sellele, kuidas need mõisted on määruses (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) määratletud;
9) „rahaturgude statistika”- statistika rahaturuinstrumentidega sooritatud tagatud tehingute, tagamata tehingute ja tuletisinstrumenditehingute kohta, mille on vastaval aruandlusperioodil sõlminud rahaloomeasutused omavahel või OFIde, kindlustusseltside, pensionifondide, keskpankade, valitsemissektori ja mittefinantsettevõtetega, kuid mitte kontsernisiseste tehingute kohta;
10) „rahaturuinstrument”- I, II või III lisas osutatud instrument;
11) „rahaturufond”- ühiseks investeeringuks loodud ettevõtja, mis peab saama tegevusloa eurofondina tegutsemiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ (6) alusel või on alternatiivne investeerimisfond Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL (7) alusel ning investeerib lühiajalisse varasse eraldiseisval või kumulatiivsel eesmärgil pakkuda rahaturumääradele vastavat tootlust või säilitada investeeringu väärtust;
12) „keskpank”- mis tahes keskpank olenemata selle asukohast;
13) „riigi keskpank” või „riikide keskpangad” ehk „RKP(d)”- Euroopa Liidu liikmesriikide keskpangad;
14) „vaadeldav andmeid esitav üldkogum”- euroala residentidest rahaloomeasutused, v.a keskpangad ja rahaturufondid, mis võtavad vastu eurodes vääringustatud hoiuseid ja/või emiteerivad muid võlainstrumente ja/või annavad eurodes vääringustatud laene, mis on osutatud I, II ja III lisas, tehingutes teiste rahaloomeasutustega ja/või OFIde, kindlustusseltside, pensionifondide, valitsemissektori või keskpankadega investeerimise eesmärgil või mittefinantsettevõtetega;
15) „kontsern”- ettevõtjate grupp, seahulgas panganduskontsern, mis koosneb emaettevõtjast ja selle tütarettevõtjatest, mille finantsaruanded konsolideeritakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/34/EL (8) tähenduses;
16) „filiaal”- tegevuskoht, mis on asutuse juriidiliselt sõltuv osa ja kus otseselt tehakse kõiki või mõningaid asutuse tegevusele omaseid tehinguid;
17) „liidus ja EFTAs asuvad filiaalid”- filiaalid, mis asuvad ja on registreeritud liidu liikmesriigis või EFTA riigis;
18) „Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon”- valitsustevaheline organisatsioon, mis on asutatud vabakaubanduse ja majandusintegratsiooni edendamiseks selle liikmesriikide huvides;
19) „kontsernisisene tehing”- rahaturuinstrumentidega sooritatav tehing, mille andmeesitaja sõlmib teise ettevõtjaga, kes on täielikult kaasatud temaga samasse konsolideeritud finantsaruandlusesse. Tehingu poolteks olevaid ettevõtjaid peetakse täielikult „samasse konsolideerimisse” kaasatuks, kui nad mõlemad kas:
a)
on kaasatud konsolideerimisse vastavalt direktiivile 2013/34/EL või vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1606/2002 (9) kohaselt vastu võetud rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele (IFRS) või kontserni puhul, mille emaettevõtte peakontor asub kolmandas riigis, vastavalt selle kolmanda riigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetele, mida peetakse komisjoni määruse (EÜ) nr 1569/2007 (10) kohaselt samaväärseteks rahvusvaheliste finantsaruandlusstandarditega (või kolmanda riigi raamatupidamisstandarditele, mida selle määruse artikkel 4 lubab kasutada), või
b)
kuuluvad ühe ja sama konsolideeritud järelevalve alla vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2013/36/EL (11) või kontserni puhul, mille emaettevõtte peakontor asub kolmandas riigis, ühe ja sama konsolideeritud järelevalve alla, mida teostab kolmanda riigi pädev asutus ja mis on kontrollitult samaväärne direktiivi 2013/36/EL artiklis 127 sätestatud põhimõtetest lähtuva järelevalvega;
20) „tööpäev”- rahaturuinstrumendiga sooritatava tehingu lepingus või kinnituses nimetatud kuupäeva suhtes päev, mil kommertspangad ja valuutaturud on avatud üldiseks äritegevuseks (sealhulgas tehinguteks vastava rahaturuinstrumendiga) ja arveldavad makseid samas valuutas nagu kõnealune maksekohustus, mis tuleb tasuda sel kuupäeval või mis arvutatakse selle kuupäeva põhjal. Kui rahaturuinstrumendiga sooritatakse tehing vastavalt tüüplepingule, mille on avaldanud Euroopa Pangandusföderatsioon (EBF), Laenuturu Assotsiatsioon (Loan Market Association ehk LMA), Rahvusvaheline Vahetustehingute ja Tuletisinstrumentide Liit (International Swaps and Derivatives Association ehk ISDA) vm juhtivad Euroopa või rahvusvahelised turuorganisatsioonid, kasutatakse seal ette nähtud või sellesse inkorporeeritud määratlust. Kui rahaturuinstrumendiga sooritatav tehing tuleb arveldada läbi määratud arveldussüsteemi, tähendab see päeva, mil see arveldussüsteem on niisuguse tehingu arveldamiseks avatud;
21) „TARGET2 arvelduspäev”- päev, mil TARGET2 (üleeuroopaline automatiseeritud reaalajaline brutoarvelduste kiirülekandesüsteem) on avatud;
22) „tagasiostuleping”- leping, mille kohaselt pooled võivad sõlmida tehinguid, milles üks pool („müüja”) kohustub müüma teisele poolele („ostjale”) peatsel kuupäeval ostuhinna eest teatavaid „varasid” („väärtpabereid”, „kaupu” või „muid finantsvarasid”), ostja aga kohustub need varad kindlaksmääratud tulevasel kuupäeval või nõudmise korral müüjale tagasiostuhinna eest tagasi müüma. Iga selline tehing võib olla tagasiostutehing (repotehing) või ostu-tagasimüügitehing (pöördrepotehing). Tagasiostuleping võib tähendada ka seda, kui võetakse kohustus pantida varad ja anda üldine taaskasutamise õigus peatsel kuupäeval rahas antava laenu eest ning laenu põhisumma ja intressi tagasimaksmist kaugemal tulevasel kuupäeval varade tagastamise eest. Repotehingud võidakse sõlmida ette kindlaks määratud tähtpäevaks („tähtajalised” repotehingud) või ette kindlaks määramata tähtpäevata, jättes mõlemale poolele võimaluse iga päev kokkulepe uuega asendada või lõpetada („avatud” repotehingud);
23) „kolmepoolne repo”- repotehing, milles tagatise valimise ja haldamise eest vastutab tehingu tähtaja jooksul kolmas isik;
24) „välisvaluuta vahetustehing”- vahetustehing, milles üks pool müüb teisele poolele teatava summa teatavat valuutat ja teine pool maksab selle eest kokkulepitud summa teatavas teises valuutas vastavalt kokkulepitud vahetuskursile (hetkekurss) ning kohustub müüdud valuuta tulevasel kuupäeval (tähtpäev) tagasi ostma, makstes samas valuutas, mida ta varem sai, kuid teistsuguse vahetuskursiga (tähtpäevakurss);
25) „indeksipõhine üleööintressi-vahetustehing” ehk „OIS” (overnight index swap)- intressimäära vahetustehing, milles perioodi ujuv intressimäär võrdub üleööintressimäära (või indeksipõhise üleööintressimäära) geomeetrilise keskmisega teatava tähtaja jooksul. Lõppmakse arvutatakse, lahutades fikseeritud intressimäärast OIS tähtaja jooksul kumuleerunud üleööintress ja rakendatakse saadud tulemus tehingu nominaalsummale. Kuna käesolev määrus keskendub üksnes eurodes vääringustatud OISidele, on üleööintressimääraks EONIA;
26) „Basel III LCR raamistik”- Baseli pangajärelevalve komitee ettepanek likviidsuskattekordaja (LCR) kohta, mille keskpankade presidentide ja järelevalveasutuste juhtide rühm, s.o Baseli komitee järelevalvekogu, 7. jaanuaril 2013 heaks kiitis kui ülemaailmse lühiajalise likviidsuse meetmete miinimumstandardi pangandussektoris.
Artikkel 2
Tegelik andmeid esitav üldkogum
1. Tegeliku andmeid esitava üldkogumi moodustavad euroala residentidest rahaloomeasutused, mille nõukogu määrab andmeesitajateks vaadeldava andmeid esitava üldkogumi hulgast lõike 2 või 3 alusel, või rahaloomeasutused, mille EKP nõukogu määrab andmeesitajateks lõike 4 alusel, sätestatud kriteeriumidest lähtudes, ja millele teatatakse nende aruandekohustusest vastavalt lõikele 5 (edaspidi „andmeesitajad”).
2. Käesoleva määruse jõustumiskuupäeval võib EKP nõukogu otsustada, et rahaloomeasutus on andmeesitaja, kui selle rahaloomeasutuse põhibilansi koguvara on suurem kui 0,35 % kõikide euroala rahaloomeasutuste põhibilansi koguvarast vastavalt uusimatele EKP käsutuses olevatele andmetele, st:
a)
andmetele, mis põhinevad lõike 5 kohasele teatamisele eelneva kalendriaasta detsembrikuu lõpul, või
b)
kui punktis a nimetatud andmed ei ole kättesaadavad, andmetele, mis põhinevad eelneva aasta detsembrikuu lõpul.
Seda otsust kohaldades ei arvestata asjaomase rahaloomeasutuse põhibilansi koguvara väljaarvutamisel filiaale, mis asuvad väljaspool tema asukohariiki.
3. Alates 1. jaanuarist 2017 võib EKP nõukogu otsustada lugeda andmeesitajaks mis tahes muu rahaloomeasutuse, võttes aluseks tema põhibilansi koguvara, võrreldes kõikide euroala rahaloomeasutuste bilansi koguvaraga, selle, kui oluline on asjaomase rahaloomeasutuse tegevus kauplemisel rahaturuinstrumentidega, ning tema tähtsuse euroala ja/või eraldi liikmesriikide finantssüsteemi stabiilsuse ja toimimise seisukohast.
4. Alates 1. jaanuarist 2017 võib EKP nõukogu samuti otsustada, et igast euroala liikmesriigist määratakse andmeesitajateks vähemalt kolm rahaloomeasutust. Kui EKP nõukogu poolt lõike 2 või 3 kohaselt tehtud otsuste põhjal on valitud teatavast euroala liikmesriigist vähem kui kolm rahaloomeasutust, hõlmab tegelik andmeid esitav üldkogum sellest tulenevalt ka teisi selle euroala liikmesriigi rahaloomeasutusi, mida asjaomane RKP peab representatiivseteks (edaspidi „representatiivsed andmeesitajad”), nii et selle euroala liikmesriigi andmeesitajateks on määratud vähemalt kolm andmeesitajat.
Representatiivsed andmeesitajad valitakse suurimate asjaomases euroala liikmesriigis resideerivate krediidiasutuste hulgast, lähtudes nende asutuste põhibilansi kogumahust, välja arvatud juhul, kui RKPd pakuvad välja alternatiivsed kriteeriumid ja EKP nendega kirjalikult nõustub.
5. EKP või asjaomane RKP teatab asjaga seotud rahaloomeasutustele EKP nõukogu otsusest, mis on tehtud lõike 2, 3 või 4 alusel, ja nende kohustustest, mis tulenevad käesolevast määrusest. See teade saadetakse kirjalikult vähemalt neli kuud enne esimese aruandluse algust.
6. Olenemata lõike 2, 3 või 4 alusel tehtud EKP nõukogu otsustest võivad RKPd koguda rahaturgude statistikat ka asjaomases liikmesriigis resideerivatelt rahaloomeasutustelt, mis ei ole lõike 2, 3 ega 4 kohaselt andmeesitajad, võttes aluseks riigisisesed statistikaaruandluse nõuded (edaspidi „lisaandmeesitajad”). Kui RKP määrab sel viisil lisaandmeesitajaid, teatab ta neile sellest viivitamata.
Artikkel 3
Statistikaaruandluse nõuded
1. Rahaturgude statistika korrapärase koostamise huvides esitavad andmeesitajad oma residentsuse liikmesriigi RKP-le iga päev konsolideeritud statistilise teabe rahaturuinstrumentide kohta, hõlmates oma liidus ja EFTAs asuvad filiaalid. Nõutav statistiline teave on täpsustatud I, II ja III lisas. RKP edastab andmeesitajatelt saadud statistilise teabe EKP-le vastavalt käesoleva määruse artikli 4 lõikele 2.
2. RKPd määravad kindlaks ja rakendavad aruandluskorra, mida andmeesitajad peavad seoses rahaturuinstrumentidega järgima. See aruandluskord tagab nõutava statistilise teabe esitamise ning võimaldab täpselt kontrollida IV lisas sätestatud teabeedastuse, täpsuse, mõistete vastavuse ja andmete parandamise miinimumnõuete täitmist.
3. Olenemata lõikes 1 sätestatud aruandlusnõudest võib RKP otsustada, et asjaomases liikmesriigis resideerivad artikli 2 lõigete 2, 3 ja 4 alusel valitud andmeesitajad esitavad I, II ja III lisas näidatud statistilise teabe EKP-le. Asjaomane RKP teatab sellest EKP-le ja andmeesitajatele, seejärel määratleb EKP aruandluskorra ja teeb selle andmeesitajatele kohustuslikuks ning asub ise koguma andmeid otse andmeesitajatelt.
4. Kui RKP on valinud lisaandmeesitajad ja neid artikli 2 lõike 6 kohaselt teavitanud, esitavad nad igapäevase statistilise teabe seoses rahaturuinstrumentidega RKP-le. EKP taotluse korral edastab RKP lisaandmeesitajatelt saadud statistilise teabe EKP-le vastavalt käesoleva määruse artikli 4 lõikele 2.
5. RKPd määratlevad aruandluskorra ja teevad selle täiendavatele andmeesitajatele kohustuslikuks, võttes arvesse riigisiseseid statistikaaruandluse nõudeid. RKPd tagavad, et nende siseriiklike aruandlusnõuete kohaselt peavad lisaandmeesitajad kinni pidama nõuetest, mis on samaväärsed käesoleva määruse artiklites 6 kuni 8, artikli 10 lõikes 3, artiklis 11 ja artiklis 12 sätestatutega. RKPd tagavad, et need aruandlusnõuded võimaldavad saada nõutava statistilise teabe ning täpselt kontrollida IV lisas sätestatud teabeedastuse, täpsuse, mõistete vastavuse ja andmete parandamise miinimumnõuete täitmist.
Artikkel 4
Tähtajad
1. Kui RKP otsustab vastavalt artikli 3 lõikele 3, et andmeesitajad esitavad I, II ja III lisas näidatud statistilise teabe otse EKP-le, edastavad andmeesitajad selle teabe EKP-le järgmiselt:
a)
artikli 2 lõike 2 alusel valitud andmeesitajate kogutud andmed edastatakse EKP-le kord päevas ajavahemikus alates kella 18.00 tehingupäeval kuni 7.00 Kesk-Euroopa aja järgi esimesel TARGET2 arvelduspäeval pärast tehingupäeva.
b)
Artikli 2 lõigete 3 ja 4 alusel valitud andmeesitajate kogutud andmed edastatakse EKP-le kord päevas ajavahemikus alates kella 18.00 tehingupäeval kuni 13.00 Kesk-Euroopa aja järgi esimesel TARGET2 arvelduspäeval pärast tehingupäeva.
c)
Andmed, mille suhtes RKP kohaldab erandit vastavalt artiklile 5, edastatakse EKP-le kord nädalas ajavahemikus alates kella 18.00 tehingupäeval kuni 13.00 Kesk-Euroopa aja järgi esimesel TARGET2 arvelduspäeval pärast selle nädala lõppu, mille kohta need andmed käivad.
2. Kõikidel muudel juhtudel peale lõikes 1 nimetatute edastavad RKPd andmeesitajatelt I, II ja III lisa kohaselt saadud igapäevase statistilise teabe rahaturgude kohta EKP-le järgmiselt:
a)
artikli 2 lõike 2 alusel valitud andmeesitajatelt kogutud andmed edastatakse EKP-le kord päevas enne kella 7.00 Kesk-Euroopa aja järgi esimesel TARGET2 arvelduspäeval pärast tehingupäeva.
b)
Artikli 2 lõigete 3 ja 4 alusel valitud andmeesitajatelt kogutud andmed edastatakse EKP-le kord päevas enne kella 13.00 Kesk-Euroopa aja järgi esimesel TARGET2 arvelduspäeval pärast tehingupäeva.
c)
Artikli 2 lõike 6 kohaselt lisaandmeesitajatelt kogutud andmed edastatakse EKP-le kord päevas enne kella 13.00 Kesk-Euroopa aja järgi esimesel TARGET2 arvelduspäeval pärast tehingupäeva, kord nädalas enne kella 13.00 Kesk-Euroopa aja järgi esimesel TARGET2 arvelduspäeval pärast selle nädala lõppu, mille kohta need andmed käivad, või kord kuus enne kella 13.00 Kesk-Euroopa aja järgi esimesel TARGET2 arvelduspäeval pärast selle kuu lõppu, mille kohta need andmed käivad. RKPd otsustavad aruandlussageduse ja teatavad sellest viivitamata EKP-le. RKPd võivad aruandlussagedust muuta kord aastas.
d)
Andmed, mille suhtes RKP kohaldab erandit vastavalt artiklile 5, edastatakse EKP-le kord nädalas enne kella 13.00 Kesk-Euroopa aja järgi esimesel TARGET2 arvelduspäeval pärast selle nädala lõppu, mille kohta need andmed käivad.
3. RKPd otsustavad, mis ajal nad peavad andmed andmeesitajatelt saama, et täita oma lõikes 2 sätestatud aruandluskohustust, ja teatavad sellest andmeesitajatele.
4. Kui lõikes 1 või 2 viidatud tähtaeg langeb päevale, mil TARGET2 on suletud, pikendatakse tähtaega järgmise päevani, mil TARGET2 on EKP veebilehel avaldatud teadete kohaselt avatud.
Artikkel 5
Erand
Kui andmeesitajad on valitud artikli 2 lõike 3 või 4 alusel, võib RKP otsustada, et need andmeesitajad võivad saata igapäevase rahaturgude statistika RKP-le kord nädalas enne kella 13.00 (Kesk-Euroopa aja järgi) esimesel TARGET2 arvelduspäeval pärast selle nädala lõppu, mille kohta need andmed käivad, kui nad ei saa oma tegevusega seotud põhjustel täita nõuet, mille kohaselt tuleb aruanded esitada kord päevas. EKP võib seada RKPdele tingimusi seoses selle erandi kohaldamisega.
Artikkel 6
Ühinemine, jagunemine, ümberkorraldamine ja maksejõuetus
1. Ühinemise, jagunemise, eraldamise (spin-off) või muu ümberkorraldamise korral, mis võib mõjutada andmeesitaja statistikaalaste kohustuste täitmist, teatab andmeesitaja EKP-le ja asjaomasele RKP-le pärast sellise toimingu tegemise kavatsuse avalikuks saamist ja mõistliku aja jooksul enne selle tegemist sellest, kuidas kavatsetakse täita käesolevas määruses sätestatud statistikaaruandluse nõuded. Samuti teatab andmeesitaja EKP-le ja asjaomasele RKP-le selle toimingu lõpuleviimisest 14 päeva jooksul.
2. Kui andmeesitaja ühineb teise üksusega ühendamise teel vastavalt määratlusele Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2011/35/EL (12) ning üks ühinevatest üksustest oli andmeesitaja, jätkab ühinenud üksus käesoleva määruse kohaselt aruannete esitamist.
3. Kui andmeesitaja ühineb teise üksusega uue äriühingu asutamise teel vastavalt määratlusele direktiivis 2011/35/EL ning üks ühinevatest üksustest oli andmeesitaja, hakkab ühinemise tulemusel tekkinud üksus käesoleva määruse kohaselt aruandeid esitama, kui ta vastab andmeesitaja määratlusele.
4. Kui andmeesitaja jaguneb kaheks või enamaks üksuseks jaotumise teel või uue äriühingu asutamise teel vastavalt määratlustele kuuendas nõukogu direktiivis 82/891/EMÜ (13) ning üks uutest üksustest on andmeesitaja, hakkab see uus üksus käesoleva määruse kohaselt aruandeid esitama. Ettevõtete jagunemine hõlmab ka eraldamist, mille puhul andmeesitaja võõrandab oma varad ja kohustused tervikuna või osaliselt uuele äriühingule selle äriühingu aktsiate või osade eest.
5. Kui andmeesitaja muutub maksejõuetuks, kaotab krediidiasutuse tegevusloa või tema pangandustegevus muul viisil lakkab ning pädev järelevalveasutus seda kinnitab, ei ole sel andmeesitajal enam käesolevast määrusest tulenevat aruandekohustust.
6. Lõike 5 kohaldamisel loetakse andmeesitaja maksejõuetuks ühel või mitmel järgmisel asjaolul:
a)
ta loovutab oma vara võlausaldajatele või selleks, et ettevõte saneerida, sõlmida võlausaldajatega kohtulik kokkulepe või kompromiss;
b)
ta tunnistab kirjalikult, et ei suuda oma võlgu tähtaegselt ära maksta;
c)
ta esitab taotluse või annab nõusoleku pankrotihalduri, valitseja, likvideerija või muu seesuguse isiku määramiseks tema enda või kogu tema vara või selle olulise osa suhtes;
d)
tema suhtes esitatakse kohtus või muus pädevas ametiasutuses pankrotiavaldus (välja arvatud siis, kui seda teeb vastaspool seoses andmeesitaja kohustusega selle vastaspoole ees);
e)
tema tegevus lõpetatakse või ta muutub maksejõuetuks (või on analoogses menetluses) või esitab taotluse või avalduse - või teine üksus või isik esitab taotluse või avalduse - tema saneerimiseks, võlausaldajatega kohtuliku kokkuleppe või kompromissi sõlmimiseks, ümberkujundamiseks (readjustment), valitsemiseks kolmanda isiku poolt, likvideerimiseks, äriühingu lõppemiseks või muuks seesuguseks kohustustest vabastavaks lahenduseks vastavalt olemasolevatele või tulevastele õigusaktidele ning sellist taotlust või avaldust (välja arvatud tegevuse lõpetamise või analoogse menetluse taotlemisel, mille suhtes ei kohaldata 30-päevast tähtaega) ei peatata ega jäeta rahuldamata 30 päeva jooksul alates selle esitamisest;
f)
tema või kogu tema vara või selle olulise osa suhtes määratakse pankrotihaldur, valitseja, likvideerija või muu seesugune isik või
g)
kutsutakse kokku tema võlausaldajate koosolek eesmärgiga kaaluda vabatahtlikku likvideerimist (voluntary arrangement) (või muud seesugust menetlust).
Artikkel 7
Konfidentsiaalsussätted
1. Saades ja töödeldes käesoleva määruse alusel andmeid, mis sisaldavad konfidentsiaalset teavet, sealhulgas niisuguseid andmeid teiste euroala RKPdega jagades, kohaldavad EKP ja RKPd määruse (EÜ) nr 2533/98 artiklites 8 ja 8c sätestatud konfidentsiaalse statistilise teabe kaitse ja kasutamise standardeid.
2. Järgides lõiget 1, ei edastata ega jagata EKP või RKP poolt käesoleva määruse alusel kogutud statistilistes andmetes sisalduvat konfidentsiaalset teavet teistele asutustele ega kolmandatele isikutele peale EKP ja euroala RKPde, välja arvatud juhul, kui asjaomane andmeesitaja on andnud EKP-le või asjaomasele RKP-le selleks eelnevalt sõnaselge kirjaliku nõusoleku ning EKP või asjaomane RKP on vajaduse korral sõlminud sellise andmeesitajaga asjakohase konfidentsiaalsuslepingu.
Artikkel 8
Teabe kontrollimine ja sundkogumine
EKP-l ja RKPdel on õigus kontrollida ja vajaduse korral sundkoguda teavet, mida andmeesitajad esitavad artiklis 3 sätestatud statistilise aruandluse nõuete ning käesoleva määruse I, II ja III lisa alusel. Seda õigust võib kasutada eelkõige juhul, kui andmeesitaja ei täida IV lisas sätestatud teabeedastuse, täpsuse, mõistete vastavuse ja andmete parandamise nõudeid. Samuti kohaldatakse määruse (EÜ) nr 2533/98 artiklit 6.
Artikkel 9
Lihtsustatud kord muudatuste tegemiseks
EKPS statistikakomitee seisukohti arvestades võib EKP juhatus teha käesoleva määruse lisadesse tehnilisi muudatusi, kui nendega ei muudeta põhimõttelist alusraamistikku ega andmeesitajate aruandluskoormust. Juhatus teatab EKP nõukogule igast sellisest muudatusest ebakohase viivituseta.
Artikkel 10
Aruandluse algus
1. Artikli 2 lõike 2 alusel valitud andmeesitajate aruandlus vastavalt käesolevale määrusele algab artiklis 12 ette nähtud üleminekusätete kohaselt 1. aprilli 2016. aasta andmetega.
2. Artikli 2 lõigete 3 ja 4 alusel valitud andmeesitajate aruandlus vastavalt käesolevale määrusele algab kuupäeval, mille EKP või asjaomane RKP andmeesitajale artikli 2 lõike 5 kohaselt teatab, kuid igal juhul mitte enne 12 kuu möödumist artikli 2 lõikes 3 või 4 ette nähtud nõukogu otsuse vastuvõtmisest.
3. Peale selle võivad artikli 2 lõike 4 alusel valitud representatiivsed andmeesitajad esitada EKP-le või asjaomasele RKP-le kirjaliku põhjendatud taotluse aruandluse alguskuupäeva edasilükkamiseks. Edasilükkamise taotlus võidakse rahuldada kuni kuue kuu pikkuseks tähtajaks, mida võidakse hiljem pikendada kuni kuue kuu kaupa. EKP või asjaomane RKP võib nõustuda lükkama taotluse esitanud representatiivsete andmeesitajate aruandluse alguskuupäeva edasi, kui ta peab niisugust viivitust õigustatuks. Kui andmeesitajatel ei ole andmeid esitada või on ainult andmed, mis ei ole aruandluse alguskuupäeval nii EKP kui ka RKP arvates representatiivsed, võib RKP nõustuda vabastama ta aruandluse alguskuupäeva kohaldamisest. Vabastada võib ainult RKP koostöös EKPga, kui nii EKP kui ka RKP peavad taotlust õigustatuks ja see ei ohusta aruandlusvalimi representatiivsust.
4. Artikli 2 lõike 6 alusel lisaandmeesitajateks valitud rahaloomeasutuste aruandlus vastavalt käesolevale määrusele algab kuupäeval, mille RKP lisaandmeesitajale artikli 2 lõike 6 kohaselt teatab.
Artikkel 11
Korrapärane uuesti läbivaatamine
EKP vaatab käesoleva määruse toimimise uuesti läbi 12 kuu möödudes aruandluse alguskuupäevast ning esitab selle kohta aruande. Vastavalt aruandes antud soovitustele võib ta suurendada või vähendada andmeesitajate arvu ja/või statistikaaruandluse nõudeid. Pärast seda esmaläbivaatamist ajakohastatakse tegeliku andmeid esitava üldkogumi koosseisu korrapäraselt igal teisel aastal.
Artikkel 12
Üleminekusätted
Ajavahemikus alates 1. aprillist 2016 kuni 1. juulini 2016 on andmeesitajatel lubatud esitada EKP-le või asjaomasele RKP-le rahaturgude statistika aruandeid mõne, kuid mitte kõikide asjakohaste päevade kohta. EKP või asjaomane RKP võib ette näha päevad, mille kohta tuleb aruanded esitada.
Artikkel 13
Lõppsätted
Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2015.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.
Frankfurt Maini ääres, 26. november 2014