РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 214/2013 НА СЪВЕТА
от 11 март 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на някои стоманени продукти с органично покритие с произход от Китайската народна република
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9 и член 14, параграф 1 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ВРЕМЕННИ МЕРКИ
(1)
С Регламент (ЕС) № 845/2012 (2) („временният регламент“) Европейската Комисия („Комисията“) наложи временно антидъмпингово мито („временните мерки“) върху вноса на някои стоманени продукти с органично покритие („СПОП“) с произход от Китайската народна република („КНР“).
(2)
Процедурата е започната по жалба, подадена на 7 ноември 2011 г. от Eurofer („жалбоподателят“) от името на производители, които съставляват основен дял - в конкретния случай над 70 % - от общото производство в Съюза на СПОП. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на СПОП и за произтичаща от него съществена вреда, което беше счетено за достатъчно основание за започване на процедура.
2. ПОСЛЕДВАЩА ПРОЦЕДУРА
(3)
След разгласяването на основните факти и съображения, въз основа на които беше решено да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки („разгласяване на временните констатации“), няколко заинтересовани страни направиха писмени изявления, в които изложиха своите становища по отношение на временните констатации. Страните, които поискаха да бъдат изслушани, получиха тази възможност.
(4)
Комисията продължи да търси и проверява цялата информация, която смяташе за необходима за изготвянето на своите окончателни констатации. Бяха извършени допълнителни проверки на място в помещенията на следното дружество:
-
Macrometal, Хамбург.
(5)
Впоследствие всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои стоманени продукти с органично покритие с произход от КНР и окончателното събиране на сумите, обезпечени посредством временните мита (наричано по-долу „разгласяването на окончателните констатации“). На страните бе даден срок, в който те могат да представят коментари по разгласяването на окончателните констатации.
(6)
Представените от заинтересованите страни коментари бяха разгледани и взети под внимание, когато това бе счетено за целесъобразно.
2.1. Разследван период
(7)
Както е посочено в съображение 12 от регламента за временните мерки, разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. („разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от януари 2008 г. до края на разследвания период („разглежданият период“).
3. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
3.1. Искания за изключване на продукти
(8)
В съображения 19 и 20 от регламента за временните мерки се посочва, че Комисията са постъпили няколко искания за изключване на продукти и че не са били направени заключения към датата на публикуване на регламента за временните мерки.
(9)
След разгласяването на временните констатации постъпиха още искания, които бяха анализирани, както следва:
3.1.1. СПОП с метално покритие от хром или калай
(10)
Потребител на СПОП подаде искане за изключване на СПОП със стоманен лист с метално покритие от хром или калай от продуктовия обхват. При разследването беше установено, че металното покритие от хром или калай придава на този вид продукт физически и химически свойства, различаващи се от тези на СПОП, които са предмет на разследването. СПОП със стоманен лист с метално покритие от хром или калай се използват почти изключително в производството на опаковки за храни и кабелната промишленост. Промишлеността на Съюза също така обясни, че не е било предвидено този продукт да бъде част от обхвата на продукта. По тези причини СПОП със стоманен лист с метално покритие от хром или калай бяха изключени от продуктовия обхват на разследването.
(11)
Сдружението на производителите и търговците на желязо и стомана в Китай („CISA“), двама вносители и един потребител предложиха изключването на още четири други продуктови видове. Исканията бяха анализирани и отхвърлени, както е разяснено по-долу.
3.1.2. Горещовалцувани плоскости със защитен праймер, независимо дали органични или неорганични
(12)
Искането беше отхвърлено, тъй като посочените продукти не попадат под кодовете по КН, предмет на разследването. Боята или покритието предпазват единствено от ръжда и следователно същите продукти попадат под код по КН 7208, а не под код по КН 7210. Горещовалцуваните плоскости със защитен праймер, независимо дали са органични или неорганични, не са включени в обхвата на продукта, поради което те не могат да бъдат извадени от него.
3.1.3. СПОП със стоманен лист с дебелина между 0,6 и 2,0 mm
(13)
CISA и двама вносители поискаха изключването на СПОП със стоманен лист с дебелина между 0,6 и 2,0 mm, които представляват 5-10 % от вноса от Китай, като посочиха, че е имало само пряка конкуренция между китайския износ и производството на промишлеността на Съюза по отношение на СПОП с дебелина на стоманения лист между 0,25 и 0,6 mm.
(14)
Искането беше отхвърлено, тъй като както китайските износители, така и промишлеността на Съюза произвеждат и продават СПОП с дебелина на стоманения лист между 0,6 и 2,0 mm и следователно между тези продукти очевидно съществува конкуренция. Не бяха предоставени доказателства, които да показват, че СПОП с дебелина на стоманения лист над 0,6 mm не се конкурират със СПОП с дебелина на стоманения лист, по-малка от 0,6 mm, и че по тази причина това би представлявало различен вид продукт. СПОП с дебелина на стоманения лист под и над 0,6 mm имат еднакви основни физически и технически характеристики и еднакви крайни приложения, поради което са един и същ продукт.
3.1.4. СПОП със стоманен лист с покритие от алуминиево-цинкова сплав
(15)
Двамата вносители заявиха, че само четирима производители от Съюза имат разрешително да произвеждат този вид продукт и че в действителност само едно дружество го произвежда. Те също така заявиха, че този продукт се различава от СПОП с цинково покритие по отношение на характеристиките си.
(16)
Искането беше отхвърлено, тъй като и двата вида от този продукт са взаимозаменяеми с припокриващи се употреби и по време на разследвания период поне двама оказали съдействие производители от Съюза са го произвеждали. Следва да се отбележи, че само един от оказалите съдействие китайски производители износители е изнасял за Съюза този вид продукт по време на разследвания период.
3.1.5. СПОП със стоманен лист с покритие от цинкова сплав
(17)
Искането беше отхвърлено, тъй като, обратно на твърдението на единия потребител, продуктът се произвежда и продава в значителни количества от няколко производители в Съюза и притежава същите основни физически и технически характеристики и крайни употреби, които имат другите видове СПОП.
3.2. Искане за включване на продукт
(18)
След разгласяването на временните констатации една асоциация поиска включването в обхвата на продукта на СПОП с метално покритие от хром или калай, класирани в кодове по ТАРИК 7210122010 и 7210500010. Искането бе отхвърлено, тъй като посочените кодове не са били включени в първоначалната жалба и продуктите, обхванати от тези кодове, имат различни физически и технически характеристики от продуктите, обхванати от жалбата.
3.3. Разглеждан продукт
(19)
Предвид приемането на изключването на СПОП с метално покритие от хром или калай, с това изключване се изменят временните констатации по отношение на разглеждания продукт, изложени в съображения 13 и 14 от регламента за временните мерки.
(20)
Поради това разглежданият продукт са някои стоманени продукти с органично покритие („СПОП“), т.е. плосковалцувани продукти от нелегирана или легирана стомана (с изключение на неръждаема стомана), които са боядисани, лакирани или покрити с пластмаса поне от едната страна, с изключение на т. нар. „плоскости тип сандвич“, от вида, който се използва в строителството и се състои от два външни метални листа с притисната между тях стабилизираща сърцевина от изолиращ материал, с изключение на продуктите със завършващо покритие от цинков прах (богата на цинк боя с тегловно съдържание на цинк 70 % или повече), и с изключение на продуктите със стоманен лист с метално покритие от хром или калай, класирани понастоящем в кодове по КН ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70, и с произход от Китайската народна република („разглежданият продукт“).
3.4. Сходен продукт
(21)
Тъй като не бяха получени коментари относно заключенията, изложени в съображения 15-18 от регламента за временните мерки, временните констатации по отношение на сходния продукт се потвърждават.
4. ДЪМПИНГ
(22)
Няколко китайски производители износители направиха коментари относно дъмпинга след налагането на временните мерки и разгласяването на временните констатации на Комисията до китайските производители износители.
4.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“)
(23)
Поради липсата на коментари във връзка с ТДПИ съображения 21-38 от регламента за временните мерки се потвърждават. Нито една от двете групи оказали съдействие износители в КНР, представили заявление за ТДПИ, не успя да докаже, че отговаря на критериите за това.
4.2. Индивидуално третиране („ИТ“)
(24)
Двама производители износители в КНР отговарят на критериите за предоставяне на ИТ (съображение 40 от регламента за временните мерки). Друга страна поднови искането си за предоставяне на ИТ и индивидуално разследване. В действителност тази страна оттегли заявлението си за ТДПИ, но продължи да поддържа искането си за предоставяне на ИТ, както и за индивидуално разследване. Това заявление беше счетено за заявление за индивидуално разследване и по тази причина беше включено в исканията, посочени в съображение 41 от регламента за временните мерки. В съответствие с член 9, параграфи 5 и 6 от основния регламент индивидуално мито се налага към вноса на износителите или производителите, на които е предоставено индивидуално третиране, както е предвидено в член 17, параграф 3 от основния регламент. Както е по-подробно обяснено в съображения 26-31 по-долу, искането за индивидуално мито за тази страна беше отхвърлено.
(25)
Поради липсата на други коментари относно ИТ съображения 39-40 от регламента за временните мерки се потвърждават.
4.3. Индивидуално разследване („ИР“)
(26)
Заявления за индивидуално разследване бяха подадени от осем производители износители в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент. Потвърждава се, че, както е обяснено в съображения 41 и 42 от регламента за временните мерки, един производител износител („Union Steel China“), представил искане за ТДПИ, е бил подложен на инспекция в рамките на разглеждането на неговото заявление за ТДПИ.
(27)
По отношение на всички останали заявления за индивидуално разследване беше направено заключението, че индивидуалните разследвания биха обременили излишно разследването и биха възпрепятствали навременното му приключване. Съответно тези заявления не бяха приети.
(28)
Една от страните заяви, че искането ѝ не може да се счита за административно обременително, тъй като след етапа на временните мерки службите на Комисията разполагат с още шест месеца преди определянето на окончателните такива. Също така в хода на неотдавнашни процедури службите на Комисията са предоставяли индивидуално разследване след етапа на временните мерки.
(29)
Друга страна, вече посочена в съображение 24 по-горе, твърди, че трябва да ѝ бъде предоставена възможност за индивидуално разследване, тъй като тя е представила необходимата информация в определените срокове и такава възможност вече е била предоставена на друг производител износител - „Union Steel China“.
(30)
Решенията за приемане или отказване на индивидуални разследвания се взимат за всеки случай поотделно, като се държи сметка за броя на подадените заявления и наличното време за оценяването им. В този случай, предвид броя на подадените заявления, ограниченото време, с което се разполага след разследването на включените в извадката производители износители, и заявлението за ТДПИ на производителя износител, който не беше включен в извадката, както и предвид процедурните срокове, които трябваше да бъдат спазени, беше решено, че тези заявления не могат да бъдат приети, както е посочено в съображение 27 по-горе.
(31)
Както е обяснено в съображение 41 от регламента за временните мерки, по отношение на „Union Steel China“ обстоятелствата са били различни, тъй като дружеството вече е било инспектирано в рамките на разследването на заявлението му за ТДПИ.
4.4. Нормална стойност
4.4.1. Държава аналог
(32)
Не бяха получени други коментари относно избора на Канада за държава аналог. Поради това изложеното в съображения 43-49 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.4.2. Определяне на нормалната стойност
(33)
Нормалната стойност беше изчислена въз основа на данните, предоставени от единствения оказал съдействие производител в държавата аналог (т.е. Канада). Поради това нормалната стойност беше установена въз основа на цените на вътрешните продажби и конструираната нормална стойност на един канадски производител на сходния продукт, както е обяснено в съображения 50-55 от регламента за временните мерки.
(34)
След разгласяването на временните констатации двама китайски производители износители заявиха, че Комисията не е предоставила необходимата информация във връзка с нормалната стойност в държавата аналог и по-специално по отношение на различните продуктови видове, съпоставимостта на продуктите, представителността и корекциите.
(35)
Тези твърдения бяха приети отчасти. Комисията предостави на китайските производители износители цялата необходима информация относно използваните данни за изчисляване на нормалната стойност, които можеха да бъдат публикувани, без да се нарушават разпоредбите в член 19 от основния регламент, т.е., като при това се гарантира, че с всички поверителни данни, предоставени от единствения производител от Канада, се борави като с такива и те не се разгласяват на други страни. Предоставената на производителите износители информация им даде възможност да разберат използваната методология в съответствие с разпоредбите от член 2 от основния регламент. Беше установено обаче, че е възможно да се предостави по-подробна информация за всеки вид продукт чрез използване на стойности в интервал, за да се запази поверителността на данните. Такива данни бяха предоставени при разгласяването на окончателните констатации. Освен това беше предоставена по-подробна информация относно това защо е било счетено, че някои продуктови видове не са представителни и относно нивото на извършените корекции в нормалната стойност.
(36)
След разгласяването на окончателните констатации една от страните призна, че действително е била предоставена по-подробна информация, но заяви, че някои данни все пак липсвали, по-специално по отношение на нивото на производствените разходи, използвани за конструиране на нормалната стойност за тези продуктови видове, които не са били продадени на вътрешния пазар.
(37)
За тези продуктови видове, които не са продадени на вътрешния пазар, като основа бяха използвани производствените разходи на най-близко наподобяващите ги продуктови видове, като при необходимост съответните данни бяха коригирани. Въпреки че не бяха напълно сходни с изнасяните от китайските производители износители, те все пак много наподобяваха видовете, продавани от китайските производители износители, защото като цяло се различаваха само по дебелината на органичното покритие. Поради това разликите в производствените разходи бяха счетени за незначителни.
(38)
Както отбелязва посочената страна в изложението си, при разгласяването на окончателните констатации Комисията предостави по-подробни данни, представени като стойности в интервал, включително данни за производствените разходи, разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата в страната аналог, използвани за конструирането на нормалната стойност, данните, свързани с общото ниво на корекциите, извършени в нормалната стойност, данните, свързани с окончателната нормална стойност по групи продуктови видове, данните по отношение на представителността, характера и последиците на извършените корекции в нормалната стойност.
(39)
Както следва от горепосоченото, разгласяването на окончателните констатации, направенo в съответствие с изискванията на член 20 от основния регламент, позволи на заинтересованите страни да разберат в детайли методологията, използвана в съответствие с разпоредбите в член 2 от основния регламент, и на всички страни беше дадена възможност да представят своите коментари относно тези окончателни констатации. Поради това се стигна до заключението, че разгласяването е било пълно и че правото на защита на заинтересованите страни е било спазено напълно.
(40)
Една от страните заяви, че не е бил обяснен източникът на разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата в случаите, когато е била конструирана нормалната стойност. В съображение 55 от регламента за временните мерки обаче е обяснено, че разходите за реализация, общите и административните разходи на канадския производител и маржът на печалбата на канадския производител за продуктовите видове, установени като печеливши, са използвани в случаите, когато нормалната стойност е трябвало да бъде конструирана. В съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент разходите по продажбите, общите и административните разходи и печалбата се определят на основата на проверените разходи и проверените продажби на вътрешния пазар при обичайни търговски условия на производителя в държавата аналог.
(41)
Предвид гореизложеното съображения 50-55 от регламента за временните мерки се потвърждават.
4.5. Експортна цена
(42)
Поради липса на каквито и да било забележки съображение 56 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.6. Сравнение
(43)
Две от страните заявиха, че Комисията не е предоставила достатъчно информация по отношение на сравнимостта на продуктовите видове и тяхната представителност на ниво вид продукт.
(44)
Както е обяснено в съображение 35 по-горе, Комисията предостави на китайските производители износители цялата относима информация, която може да се предостави, вземайки предвид разпоредбите относно поверителността в основния регламент. По-подробна информация за отделните продуктови видове действително бе предоставена след постъпилото за тази цел искане, последвало разгласяването на временните констатации, включително за причините, поради които е било счетено, че някои продуктови видове не са представителни, и за наложилото се във връзка с това конструиране на нормалната стойност.
(45)
След проверката на място на канадския производител от държавата аналог нормалните стойности за някои продуктови видове бяха коригирани в посока понижаване, за да бъдат отчетени разликите във физическите характеристики в съответствие с член 2, параграф 10, буква а) от основния регламент, главно защото беше установено, че органичното покритие, използвано от канадския производител по отношение на някои продуктови видове, е било с различно качество от използваното от китайските производители износители. Тези корекции доведоха до по-ниска нормална стойност за разглежданите продуктови видове.
(46)
Една от страните поиска да бъде информирана за сумите на всички извършени корекции на нормалната стойност. С цел да се запази поверителността на данните, предоставени от канадския производител, тази информация не можеше да бъде предоставена. От общия процент на корекциите, който бе посочен при разгласяването на окончателните констатации, обаче е видно, че въздействието на корекциите е било незначително.
(47)
Както е посочено в съображение 37 по-горе, в случаите на установени разлики продуктовите видове, които са били продавани на вътрешния пазар, при все това силно наподобяваха видовете, продавани от китайските производители износители. Беше установено, че тези продуктови видове са сходни по отношение на качество на стоманата, ширина и дебелина на използвания стоманен лист и вида и масата на използваното метално покритие.
(48)
При необходимост беше направена корекция за отчитане на разликите във физическите характеристики, както е посочено в съображение 45 по-горе, поради разлика в качеството на органичното покритие, използвано по отношение на някои продуктови видове. С цел да се оцени пазарната стойност на разликата, бяха взети предвид средната разлика между разходите, най-близко наподобяващият вид продукт, както и международните пазарни цени.
(49)
Същата тази страна попита дали транспортните разходи и разходите за застраховка са включени в разходите за продажби, общите и административните разходи. Следва да се уточни, че, тъй като сравнението бе направено на базата на цена франко завода, тези разходи не бяха включени.
(50)
Една от страните заяви, че е трябвало да бъде взето предвид заявлението им за коригиране, свързано със стойността на три фактури, както и една конкретна сделка по продажба, която не е била взета под внимание. Въпросното заявление се отнасяше до обезщетение, изплатено на клиент във връзка с продажби, извършени преди разследвания период, което бе третирано като отстъпка от продажните цени по тези три фактури, издадени през разследвания период, като това доведе до изкуствено занижаване на стойността на фактурите. Искането на това дружество беше прието. Поисканата от него корекция беше направена и продажбата, която е била погрешно пропусната, беше включена при изчисляването на експортната цена.
(51)
Поради липсата на други коментари съображение 57 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.7. Дъмпингов марж
(52)
Поради липсата на коментари по този въпрос, с настоящото се потвърждава методологията, предвидена в съображения 58 и 59 от регламента за временните мерки.
(53)
След разгласяването на временните констатации Комисията бе уведомена, че някои търговски дружества, които не произвеждат разглеждания продукт, са били назовани в постановителната част на регламента. Тези търговски дружества вече са отстранени от постановителната част и сега там са назовани само производителите износители.
(54)
Предвид корекцията на нормалната стойност и незначителната корекция на експортната цена, упоменати в съображения 45 и 50 по-горе, и в отсъствието на други коментари окончателните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Наименование на дружеството
Дъмпингов марж (%)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, и Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
60,9
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd и Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
48,9
Union Steel China
50,9
Други оказващи съдействие дружества
55,0
Неоказващи съдействие дружества
68,1
(55)
Въз основа на фактите, изложени в съображение 60 от регламента за временните мерки, окончателният дъмпингов марж за цялата КНР беше установен чрез използване на най-големия дъмпингов марж, установен за представителните продуктови видове на производителите износители. Предвид изложената в съображение 45 по-горе корекция на нормалната стойност, изравнителните мита, наложени в резултат от експортните субсидии върху същия продукт в паралелна антисубсидийна процедура, и в отсъствието на други коментари, нивото на дъмпинг за цялата страна е 68,1 % от цената CIF на границите на Съюза, без платено мито.
5. ВРЕДА
5.1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(56)
Поради липсата на по-нататъшни коментари относно производството на Съюза се потвърждават съображения 63-64 от регламента за временните мерки.
5.2. Пазар на Съюза
(57)
Поради липсата на други коментари относно пазара на Съюза изложеното в съображения 65-69 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3. Потребление на Съюза
(58)
След публикуването на регламента за временните мерки някои заинтересовани страни посочиха известни несъответствия в публикуваните данни за вредата. Комисията преразгледа данните и при необходимост поправи данните относно промишлеността на Съюза и пазара на Съюза. При все че тези поправки доведоха до промяната на някои цифри за определени години, тенденциите, а следователно и заключенията във връзка с тези данни, остават като цяло непроменени.
(59)
След обяснените по-горе поправки динамиката на общото потребление на Съюза беше, както следва:
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Потребление (в тонове)
5 197 716
3 879 380
4 548 528
4 811 310
Индекс (2008 г. = 100)
100
75
88
93
(60)
Общото потребление на пазара на Съюза се сви със 7 % през разглеждания период. Между 2008 и 2009 г. е отбелязан спад с около 25 % най-вече в резултат на отрицателните последици от икономическата криза в световен мащаб, и по-специално за строителната промишленост. След това потреблението е започнало да се възстановява, като се е увеличило с 18 процентни пункта от 2009 г. до РП, но все още е било под първоначалното си равнище от 2008 г.
(61)
Поради липсата на коментари относно потреблението на Съюза съображения 70-72 от регламента за временните мерки се потвърждават.
5.4. Внос в Съюза и пазарен дял
(62)
Вносът в Съюза от КНР отбеляза следното развитие през разглеждания период. Процентите на пазарния дял се промениха в резултат на промените в данните за потреблението:
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от КНР (в тонове)
472 988
150 497
464 582
702 452
Индекс (2008 г. = 100)
100
32
98
149
Пазарен дял (%)
9,1
3,9
10,2
14,6
Индекс (2008 г. = 100)
100
43
112
160
Източник:
Евростат
(63)
Промяната в данните за потреблението по-горе доведе до промяна в процентния пазарен дял на вноса от КНР от данните, публикувани в регламента за временните мерки. Тенденцията обаче остава непроменена. Пазарният дял на вноса с произход от КНР значително се увеличи от 9,1 % в началото на разглеждания период на 14,6 % в края му. След понижаването през 2009 г., дължащо се на силния спад в потреблението поради икономическата криза, вносът се възстанови с бързи темпове, като за една година пазарният дял достигна нивата от 2008 г., т.е. нивата преди икономическата криза, и след това ги надхвърли значително до края на РП.
5.4.1. Цени на вноса и подбиване на цените
(64)
След разгласяването един производител износител поиска допълнителна информация относно изчислението на подбиването на цената в случаите, когато не е имало точно съвпадение между вида продукт, изнасян от КНР, и вида продукт, продаван на пазара на Съюза от промишлеността на Съюза. Той също така поиска информация по отношение на това дали е направена корекция за отчитане на физическите разлики, когато не е било намерено точно съвпадение.
(65)
Когато не съществуваше точно съвпадение между изнасяния вид продукт и вида продукт, продаван от промишлеността на Съюза, Комисията сравняваше изнасяния вид продукт с най-близкия наподобяващ го вид продукт, продаван от промишлеността на Съюза. В тези случаи беше направено сравнение с близко наподобяващия вид продукт, при който единствената разлика е в дебелината на стоманения лист.
(66)
Когато имаше повече от един близко наподобяващи продуктови видове, Комисията сравняваше изнасяния вид продукт с по-евтиния вид продукт, продаван на пазара на Съюза, без значение дали по-евтиният вид продукт има по-дебел или по-тънък стоманен лист. Поради това не бе счетено за необходимо да се прави корекция с оглед на физическите разлики.
(67)
Поради липса на други коментари относно цените на вноса и подбиването на цените съображения 78-81 от регламента за временните мерки се потвърждават.
6. ИКОНОМИЧЕСКО СЪСТОЯНИЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
6.1. Предварителни бележки
(68)
Поради отсъствието на коментари относно предварителните бележки по икономическото състояние на промишлеността на Съюза заключенията, изложени в съображения 82-85, остават непроменени.
6.2. Данни, отнасящи се до промишлеността на Съюза като цяло (макроикономически показатели)
(69)
След разгласяването на временните констатации в съображения 86-92 Комисията актуализира източниците на данни, на които се основаваха констатациите. Тази актуализация не е променила значително показателите, публикувани в регламента за временните мерки, нито е променила тенденциите на които се основава анализът на вредата, направен от Комисията. Актуализираните данни са публикувани по-долу, както следва:
6.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Производствен обем (в тонове)
4 447 780
3 514 965
3 992 209
4 018 310
Индекс (2008 г. = 100)
100
79
90
90
Производствен капацитет (в тонове)
6 007 536
6 128 301
6 099 587
5 923 311
Индекс (2008 г. = 100)
100
102
102
99
Използване на капацитета (%)
74
57
65
68
Индекс (2008 г. = 100)
100
77
88
92
Източник:
жалба и отговори на въпросника
(70)
Въпреки че данните са се променили леко, тенденциите и заключенията, изложени в съображения 87 и 88 от регламента за временните мерки, остават непроменени и следователно се потвърждават. Производството е намаляло рязко през 2009 г, като частично се е възстановило през 2010 г. и е останало стабилно през РП, но все пак под нивата от 2008 г. Производственият капацитет е останал постоянен през разглеждания период, докато използването на капацитета е спаднало, следвайки тенденцията при производството.
6.2.2. Обем на продажбите, пазарен дял и ръст
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на продажбите (в тонове)
2 951 468
2 280 304
2 643 923
2 592 540
Индекс (2008 г. = 100)
100
77
90
88
Пазарен дял (%)
56,8
58,8
58,1
53,9
Индекс (2008 г. = 100)
100
104
102
95
Източник:
жалба и отговори на въпросника
(71)
През 2009 г. обемът на продажбите на промишлеността на Съюза към несвързани клиенти намаля рязко с 23 %. През 2010 г. обемът на продажбите се увеличи с 13 процентни пункта, но след това намаля с 2 процентни пункта през РП. Поради това изложените заключения в съображения 90 и 91 от регламента за временните мерки се потвърждават.
6.2.3. Заетост и производителност
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Заетост (като еквивалент на пълно работно време)
7 088
6 470
6 097
6 046
Индекс (2008 г. = 100)
100
91
86
85
Производителност (тона/еквивалент на пълно работно време)
627
543
655
665
Индекс (2008 г. = 100)
100
87
104
106
Източник:
жалба, отговори на въпросника, Eurofer
(72)
Въпреки че данните са леко променени, изложените в съображение 92 от регламента за временните мерки заключения относно заетостта се потвърждават.
6.3. Данни за включените в представителната извадка производители от Съюза (микроикономически показатели)
(73)
След разгласяването на временните констатации в съображения 93-108 Комисията актуализира източниците на данни, на които се основаваха тези констатации. Тази актуализация не промени значително показателите, публикувани в регламента за временните мерки, нито промени тенденциите, на които се основава анализът на вредата, направен от Комисията. Актуализираните данни са публикувани по-долу, както следва:
6.3.1. Средни цени за единица продукция на представителните производители от Съюза
(74)
След спада в цената на единица продукция за несвързани клиенти с 21 % през 2009 г. и свързаните с него загуби, цената е започнала да се възстановява. През 2010 г. и по време на РП промишлеността на Съюза е отбелязала повишаване на разходите и е успяла да покачи цените само в умерена степен, за да покрие тези разходи, колкото да запази рентабилността на едно и също ниско равнище през 2010 г. и РП. Последицата от това е била допълнителна загуба на пазарен дял, тъй като цените на вноса от Китай постоянно подбивали цените на промишлеността на Съюза.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единична цена в ЕС за несвързани клиенти (EUR/t)
1 023
805
911
994
Индекс (2008 г. = 100)
100
79
89
97
Единична производствена цена (EUR/t)
925
884
893
978
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
97
106
Източник:
проверени отговори на въпросника, представени от включените в извадката производители
6.3.2. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите
(75)
Тази таблица е включена отново с цел по-лесна справка, тъй като данните, а следователно и заключенията, направени на тяхна основа не са се променили.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Доходност от продажбите в ЕС на несвързани купувачи (% от оборота на продажбите)
6,7
-9,3
2,8
2,6
Индекс (2008 г. = 100)
100
- 138
41
39
Паричен поток (в EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
46
62
Инвестиции (в EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Индекс (2008 г. = 100)
100
8
22
27
Възвръщаемост на инвестициите (%)
13,8
-13,9
5,9
6
Индекс (2008 г. = 100)
100
- 101
43
44
Източник:
проверени отговори на въпросника, представени от включените в извадката производители
6.3.3. Складови наличности
(76)
Тази таблица е включена отново с цел по-лесна справка, тъй като данните, а следователно и заключенията, направени на тяхна основа, не са се променили.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Крайни складови наличности (в тонове)
116 852
97 533
124 848
130 593
Индекс (2008 г. = 100)
100
83
107
112
Източник:
проверени отговори на въпросника, представени от включените в извадката производители
6.3.4. Заетост, заплати и производителност
(77)
Тази таблица е включена отново с цел по-лесна справка, тъй като данните, а следователно и заключенията, направени на тяхна основа, не са се променили.
Средни разходи за труд за наето лице (в EUR за включените в извадката производители от Съюза)
60 959
57 892
58 637
62 347
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
96
102
Източник:
проверени отговори на въпросника, представени от включените в извадката производители
6.3.5. Вътрешно потребление и продажби за вътрешно потребление
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Вътрешно потребление и продажби за вътрешно потребление (в тонове)
1 135 987
914 412
986 386
970 757
Индекс (2008 г. = 100)
100
80
87
85
Пазарен дял (%)
22
24
22
20
Индекс (2008 г. = 100)
100
108
99
92
Източник:
жалба и проверени отговори на въпросника, представени от включените в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Вътрешно потребление и продажби за вътрешно потребление (в EUR/t)
962
802
901
965
Индекс (2008 г. = 100)
100
83
94
100
Източник:
проверени отговори на въпросника, представени от включените в извадката производители
(78)
Въпреки извършените корекции на публикуваните в регламента за временните мерки данни констатациите за производството и продажбите за собствено потребление остават непроменени. Средната стойност за тон продажби за собствено потребление е останала стабилна през разглеждания период и е била с 3 % по-ниска в сравнение с цената на продажбите към несвързани клиенти през РП на включените в извадката производители от Съюза.
6.4. Заключение относно вредата
(79)
Въз основа на гореизложеното временните констатации, изложени в съображения 110-113 от регламента за временните мерки, се потвърждават.
(80)
След публикуването на регламента за временните мерки две от страните се отзоваха и заявиха, че има по-нови данни, които са от по-голямо значение за установяването на вредата, и че Комисията не е трябвало да взема 2008 г. за отправна точка на анализа на вредата, а вместо това е трябвало да използва 2009 г. Те заявиха, че в съдебната практика на СТО се посочва, че по-новите данни са от по-голямо значение за установяване на вредата в сравнение с историческите данни и че резултатите от сравнението от една крайна точка до друга зависи до голяма степен от това, кои години се използват, тъй като дори изместване с една година може да покаже различен резултат. Поради това сравнение, от 2009 г. до края на РП показва различна тенденция от сравнение от началото на разглеждания период до края на РП.
(81)
Този аргумент не беше приет. Разглежданият период бе определен в съответствие с обичайните практики и с препоръките на СТО като обективен период от три до четири години, приключващ в края на разследвания период, който на свой ред трае 12 месеца и приключва възможно най-близо до датата на започване.
(82)
Дори разглежданият период да беше започнал през 2009 г., констатацията за съществена вреда щеше да остане в сила. Промишлеността на Съюза не е достигнала целевата си рентабилност с увеличаването на вноса през периода въпреки нарастващия обем на продукцията и продажбите и увеличаването на производителността. Нарастването на потреблението след 2009 г. се дължеше на вноса от Китай, а не на промишлеността на Съюза, която неизменно губеше пазарен дял от 2009 г. до края на РП.
7. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
7.1. Въздействие на дъмпинговия внос
(83)
Поради липсата на коментари изложените предварителни констатации в съображения 115-119 от регламента за временните мерки се потвърждават.
7.2. Въздействие на други фактори
7.2.1. Внос от трети страни
Държава
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Южна Корея
Обем (в тонове)
228 123
226 568
173 935
237 164
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
76
104
Пазарен дял (%)
4,4
5,8
3,8
4,9
Индекс (2008 г. = 100)
100
133
87
112
Ср. цена
901
727
846
903
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
94
100
Индия
Обем (в тонове)
159 999
149 138
155 384
141 391
Индекс (2008 г. = 100)
100
93
97
88
Пазарен дял (%)
3,1
3,8
3,4
2,9
Индекс (2008 г. = 100)
100
125
111
95
Ср. цена
932
667
773
824
Индекс (2008 г. = 100)
100
72
83
88
Други държави
Обем (в тонове)
249 151
158 461
124 319
167 007
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
50
67
Пазарен дял (%)
4,8
4,1
2,7
3,5
Индекс (2008 г. = 100)
100
85
57
72
Ср. цена
951
809
924
955
Индекс (2008 г. = 100)
100
85
97
100
Общо за всички трети страни, с изключение на КНР
Обем (в тонове)
637 274
534 167
453 637
545 562
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
71
86
Пазарен дял (%)
12,3
13,8
10,0
11,3
Индекс (2008 г. = 100)
100
112
81
92
Ср. цена
929
735
842
898
Индекс (2008 г. = 100)
100
79
91
97
Източник:
Евростат
(84)
Предвид малките промени в данните, направени от промишлеността на Съюза, това също засегна леко данните за пазарните дялове на вноса от трети страни.
(85)
Някои заинтересовани страни оспориха решението на Комисията за започване на разследване единствено срещу Китай, а не срещу Индия и Южна Корея, въпреки че обемът на вноса и ценовите тенденции при тях бяха сходни с тези при КНР.
(86)
Както е изложено в съображения 120-122 от регламента за временните мерки, обемът на вноса от Индия се е понижил по време на разглеждания период, а вносът от Южна Корея се е увеличил само с 4 %. Индийските цени са спаднали с 12 %, а в Южна Корея цените са останали стабилни, но при всички случаи са по-високи от тези на вноса от Китай. Поради това аргументът се отхвърля, тъй като Комисията не получи доказателства или обвинения за дъмпинг и произтичаща вреда, която да се дължи на тези държави.
(87)
Поради това валидността на изложените констатации в съображения 120-122 от регламента за временните мерки се потвърждава.
7.2.2. Експортни показатели на промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Износ по данни на Евростат (в тонове)
669 790
612 204
580 477
605 760
Индекс (2008 г. = 100)
100
91
87
90
Средна цена (EUR/t)
1 068
937
995
1 092
Индекс (2008 г. = 100)
100
88
93
102
Износ на включените в извадката производители от Съюза
53 542
46 516
48 102
46 228
Индекс (2008 г. = 100)
100
87
90
86
Средна продажна цена (EUR/t)
1 086
826
984
1 132
Индекс (2008 г. = 100)
100
76
91
104
Източник:
Евростат и проверени отговори на въпросника
(88)
Поради отсъствието на коментари относно експортните показатели на промишлеността на Съюза констатациите в съображения 123 и 124 от регламента за временните мерки се потвърждават.
7.2.3. Внос на промишлеността на Съюза от КНР
(89)
Някои страни продължиха с твърденията си, че противно на посоченото в съображение 125 от регламента за временните мерки обемът на вноса на промишлеността на Съюза от КНР съставлява до 40 % от общия внос от КНР. Не бяха представени доказателства за това твърдение и то не можа да бъде потвърдено. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(90)
След разгласяването на окончателните констатации един от вносителите заяви, че промишлеността на Съюза внася големи количества от разглеждания продукт от КНР, като използва данните от препродажбите си, за да докаже това.
(91)
Не се оспорва фактът, че промишлеността на Съюза е внасяла известни количества от разглеждания продукт от КНР. Дори според собствените данни на вносителя обаче заявеният обем е по-малко от 1 % от общия внос от КНР и следователно е незначителен. Както е посочено в съображение 125 от регламента за временните мерки, вносът на промишлеността на Съюза от КНР е 2-3 % от общия внос по време на разследвания период.
(92)
Поради това изложените заключения в съображение 125 от регламента за временните мерки се потвърждават.
7.2.4. Вътрешно потребление и продажби за вътрешно потребление
(93)
След разгласяването на окончателните констатации CISA още веднъж заяви, че промишлеността на Съюза предоставя СПОП на предприятията надолу по веригата на „субсидирана“ цена и по този начин подбива конкуренцията в сегмента надолу по веригата. Не беше предоставено обаче нито едно доказателство, което да е в състояние да промени заключението на Комисията, направено в съображение 127 от регламента за временните мерки, а именно че ценовата разлика между свързаните и несвързаните продажби е била малка (2 %) и че това не е бил случай на самопричинена вреда.
(94)
CISA също така оспори данните относно разходите за производство на СПОП и в допълнение - цената на СПОП за свързаните страни. Предвид продажната цена на рулоните с горещонанесено галванизиране - суровина при производството на СПОП - те твърдят, че производствената цена на СПОП през разследвания период не е могла да надвиши 900 EUR/тон.
(95)
Комисията не оспорва данните, предоставени от CISA, относно производствените разходи на рулоните с горещонанесено галванизиране, но държи да припомни, че производствените разходи за СПОП бяха проверени при всички включени в извадката производители от Съюза. Комисията се увери, че съвкупните производствени разходи (суровини, обработка, покритие, производствени разходи, разходи за реализация, общи и административни разходи, финансови разходи и др.) са такива, каквито са посочени в съображение 74 по-горе.
(96)
Впоследствие CISA заяви, че продажбата на СПОП към свързани страни се извършва на загуба и следователно причинява вреда на промишлеността на Съюза. Това твърдение се основава на сравнение на общите производствени разходи (978 EUR/тон) със средната цена на свързана продажба (965 EUR/тон).
(97)
Като се има предвид, че просто математическо сравнение показва, че свързаните продажби са извършени на загуба, това предполага, че промишлеността на Съюза би предизвикала същото равнище на производствени разходи, разходи за реализация, общи и административни разходи и други постоянни разходи по отношение на продажбите си за вътрешното си потребление, като за несвързаните си продажби. Както се посочва в съображение 105 от регламента за временните мерки, продажбите към свързани страни са извършени въз основа на „разходи плюс“ и поради това промишлеността на Съюза е възстановявала разходите си по продажбите.
(98)
При липсата на други коментари по този въпрос констатациите в съображения 126 и 127 от регламента за временните мерки се потвърждават.
7.2.5. Икономическа криза
(99)
След крайния срок за коментари по окончателните констатации една заинтересована страна отбеляза обявеното затваряне на завод в Белгия и факта, че това форсмажорно обстоятелство е затруднило нормалното производство и спедицията от други обекти в Белгия. Заинтересованата страна заяви, че това свидетелства за липсата на сигурност на доставките на СПОП в ЕС и че това е било една от причините да се разреши на вносителите и потребителите да получават свободно своите СПОП от ЕС и Китай.
(100)
Тези аргументи се отхвърлят. Като се има предвид, че използването на мощностите в ЕС е ниско, проблемът не е в доставката, тъй като промишлеността на Съюза има адекватен наличен капацитет. Във всеки случай затворените мощности в Белгия не са произвеждали СПОП. Разбира се, сигурността на доставките е важна, но предложените мита в този случай нямат за цел да спрат доставките на СПОП от Китай, а само да предотвратят дъмпинга им на пазара на Съюза.
(101)
При липсата на други коментари по този въпрос констатациите в съображения 128 и 129 от регламента за временните мерки се потвърждават.
7.2.6. Структурен свръхкапацитет
(102)
Някои страни също така заявиха, че производителите в Съюза са имали структурен свръхкапацитет, който надвишава общото потребление на Съюза. Твърдението беше формулирано на по-ранен етап и беше разгледано в съображения 130-132 от регламента за временните мерки. Поради липсата на допълнителни доказателства по този въпрос заключението от посочените съображения се потвърждава.
7.2.7. Увеличение на производствените разходи
(103)
Някои страни допълнително изтъкнаха, че източник на вреда за производителите от Съюза е било и увеличението на производствените разходи през разглеждания период. Горепосочените данни показват, че производствените разходи са се увеличили средно само с 6 %. При липса на дъмпингов внос от КНР промишлеността на Съюза би трябвало да е била в състояние да направи така, че това увеличение да бъде поето от нейните клиенти, но цените са се понижили с 3 %. Поради това твърдението, че производствените разходи са причинили вреда, се отхвърля.
7.3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(104)
Въз основа на гореизложеното представените в съображения 133-136 от регламента за временните мерки временни заключения, че дъмпинговият внос от КНР е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент, се потвърждават. Временните констатации относно въздействието на другите известни фактори, които биха могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, също бяха потвърдени: тези фактори не дават основание за прекъсване на установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и понесената от промишлеността на Съюза вреда.
8. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
8.1. Промишленост на Съюза
(105)
Не бяха получени нови коментари или информация относно интереса на производителите от Съюза след разгласяването на временните констатации. Поради това посоченото в съображения 138-143 от регламента за временните мерки относно интереса на тези заинтересовани страни се потвърждава.
8.2. Вносители, търговци и потребители
(106)
Бяха получени коментари от вносители и други заинтересовани страни след разгласяването на окончателните констатации, но не бяха получени нови коментари или информация относно интереса на вносителите, търговците или потребителите. Поради това временните констатации в съображения 144-152 от регламента за временните мерки относно интереса на тези страни се потвърждават.
8.3. Заключение относно интереса на Съюза
(107)
С оглед на гореизложеното временните констатации относно интереса на Съюза, а именно че не съществуват убедителни аргументи срещу налагането на окончателни мерки по отношение на вноса на СПОП с произход от КНР, се потвърждават.
9. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
9.1. Ниво на отстраняване на вредата
(108)
След разгласяването на временните констатации две заинтересовани страни заявиха, че предоставените данни не дават достатъчно информация и обяснение за изчислението на маржа на подбиване на цените и маржа на продажба на по-ниски от индикативните цени. Както е обяснено при разгласяването на временните констатации, някои стойности не са били разгласени от съображения за поверителност, тъй като разглежданият модел е бил произвеждал само от един или двама производители от Съюза. На етапа на разгласяването на окончателните констатации бяха оповестени стойностите в интервал за тези модели.
(109)
Заинтересованите страни също така оспориха използването на 6,7 % като целева печалба от промишлеността на Съюза за изчисляване на маржа на вредата. Те заявиха, че такава печалба е завишена и нереалистична предвид сегашните икономически условия и че 2008 г не е била представителна година от гледна точка на рентабилността, тъй като тя е била изключителна година за стоманодобивната промишленост.
(110)
Това твърдение се отхвърля. На първо място, рентабилността по отношение на СПОП в действителност е била по-висока преди 2008 г., отколкото през 2008 г., което противоречи на твърдението, че 2008 г. е била изключителна. На второ място, целевата печалба е печалбата, която може да бъде реализирана в отсъствието на дъмпингов внос. 2008 г. е последната година, през която промишлеността на Съюза все още не беше усетила пълното въздействие на дъмпинговия внос, и поради това е подходяща основа за определяне на целевата печалба.
(111)
След разгласяването на окончателните констатации заинтересованите страни отново оспориха използването на 6,7 % като целева печалба на промишлеността на Съюза и описанието на 2008 г. като представителна година от гледна точка на рентабилността. Този аргумент е отхвърлен, тъй като няма доказателства относно това, каква би била печалбата на промишлеността на Съюза през 2008 г. без финансовата криза. Освен това аргументът, че печалбата, реализирана от промишлеността на Съюза през 2008 г., е била засегната от финансовата криза и поради това 2008 г. е била изключителна, изглежда сочи, че реализираната през 2008 г. печалба е по-ниска от очакваната от промишлеността през нормална година.
(112)
Заинтересованите страни също така отбелязаха факта, че обемът на вноса от КНР е бил най-нисък през 2009 г., а не през 2008 г. Като се има предвид обаче, че промишлеността на Съюза не е била рентабилна през 2009 г., не е възможно да се използват данните за 2009 г. за определяне на целева печалба за промишлеността на Съюза.
(113)
Също така CISA заяви, че печалбата за несвързани клиенти през 2008 г. не може да се използва за определяне на целева печалба, защото тази година показва най-голямата ценова разлика между свързани и несвързани продажби. Този аргумент беше отхвърлен, тъй като тази разлика в цените не е от значение за изчисляването на печалбата от продажби на несвързани клиенти.
(114)
Впоследствие CISA предложи целевата печалба от продажбите на СПОП на несвързани страни в Съюза да се основава на средната обща печалба за мултинационалната корпорация „ArcelorMittal“ за 2010 и 2011 г. Това бе отхвърлено като надежден източник за печалбата от СПОП в Съюза при липса на дъмпингов внос, тъй като използването на печалбата на цялата световна група „ArcelorMittal“ очевидно не е представително за печалбата от продажбите на СПОП в Съюза.
(115)
Заинтересованите страни също така оспориха последвалите вноса разходи, използвани за изчисляване на временните мита, тъй като са били основани на данни от само един вносител. Комисията провери втори вносител на по-късен етап и понастоящем така получените данни се използват за изчисляване на разходите, последвали вноса. След използването на средната стойност от двете дружества, понастоящем тези разходи са се понижили слабо, като по този начин са увеличили маржа на вредата.
(116)
Една от заинтересованите страни оспори методологията на Комисията за изчисляване на маржа на продажба на по-ниски от индикативните цени. Това оспорване обаче почиваше върху погрешното предположение, че Комисията е изчислила маржа на продажба на по-ниски от индикативните цени, като е извадила средната печалба на промишлеността на Съюза през РП (2,6 %) от пазарната цена, за да стигне до „прага на рентабилност“ (т.е. цена, която води до нулева печалба) и след това е добавила целевата печалба към този „праг на рентабилност“.
(117)
Комисията изчисли маржа на продажба на по-ниски от индикативните цени, като добави целевата печалба към производствените разходи за всеки вид продукт. Методологията, предложена от тази заинтересована страна, е погрешна, тъй като средната печалба от 2,6 % не е била постигана автоматично за всяка продажба на всеки модел от всички дружества, чиито данни са били използвани.
(118)
Една от заинтересованите страни също така оспори изчисленията на вредата, извършени от Комисията. Като се има предвид, че тази страна не е имала пълен достъп до данните, използвани от Комисията за изчисляване на маржа на вредата, тя се е опитала да го изчисли сама въз основа на своето разбиране на ценовата разлика на пазара между стоманен лист с покритие от алуминиево-цинкова сплав и с цинково покритие, който е изчислен при 50 USD/MT. Това „преизчисляване“ въз основа на непълни данни доведе до по-нисък марж на вредата от този, който Комисията е изчислила и разгласила.
(119)
Тези аргументи бяха отхвърлени, защото след анализа на пълните данни, събрани от производителите износители и промишлеността на Съюза, твърдяната ценова разлика не можа да бъде потвърдена. Поради това следва да се подчертае, че данните, използвани от заинтересованата страна, са непълни и поради това не можеха да представляват надеждна основа за преизчисляване на вредата, веднъж вече пресметната от Комисията.
(120)
Ето защо съображения 154-158 от регламента за временните мерки се потвърждават.
9.2. Окончателни мерки
(121)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза и в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент следва да бъде наложено окончателно антидъмпингово мито върху вноса на СПОП с произход от КНР на равнището на по-ниската от установените стойности - дъмпинговият марж и равнището на отстраняване на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито. В конкретния случай митническата ставка следва съответно да бъде определена на равнището на установената вреда.
(122)
Седем дружества, които не са включени в извадката, оказаха съдействие при антидъмпинговото разследване, но не и при паралелното антисубсидийно разследване. По отношение на тези дружества е заложена нулева ставка на антидъмпинговото мито. В хода на антисубсидийното разследване спрямо тези дружества ще се приложи остатъчното мито.
(123)
С цел да се осигури еднакво третиране на новите производители износители и на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, следва да се предвиди среднопретегленото мито, наложено на последните дружества, да се прилага по отношение на всички нови производители, които иначе не биха се ползвали с право на преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 4 от основния регламент, тъй като член 11, параграф 4 не се прилага в случаите, в които е използвана извадка.
(124)
Въз основа на гореизложеното ставката, на равнището на която ще бъде наложено такова мито, се определя, както следва:
Наименование на дружеството
Марж на субсидията (%)
Дъмпингов марж (%)
Марж на вредата (%)
Изравнително мито (%)
Антидъмпингово мито (%)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, и Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
29,7
60,9
55,8
29,7
26,1
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd и Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd.
23,8
48,9
29,7
23,8
5,9
Union Steel China
26,8
50,9
13,7
13,7
0
Други дружества, оказали съдействие при антидъмпинговото разследване (с изключение на дружествата, подлежащи на остатъчно мито в рамките на паралелния антисубсидиен регламент за изпълнение (ЕС) № 215/2013) (3)
26,8
55,0
43,0
26,8
16,2
Неоказали съдействие дружества
44,7
68,1
58,3
44,7
13,6
10. ОКОНЧАТЕЛНО СЪБИРАНЕ НА ВРЕМЕННОТО МИТО
(125)
С оглед на значимостта на установения дъмпингов марж и равнището на нанесената на промишлеността на Съюза вреда, както и предвид факта че в рамките на паралелното антисубсидийно разследване не бяха наложени временни мерки, се счита за необходимо сумите, обезпечени посредством наложеното с регламента за временните мерки временно антидъмпингово мито, да бъдат окончателно събрани до равнището на наложеното временно мито. При тези обстоятелства временното мито следва да бъде окончателно събрано на равнището на ставките, определени в член 1, параграф 2 от временния регламент. Обезпечените чрез временните мита суми за продукти със стоманен лист с метално покритие от хром или калай обаче следва да бъдат освободени,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои стоманени продукти с органично покритие, а именно. плосковалцувани продукти от нелегирана или легирана стомана (с изключение на неръждаема стомана), които са боядисани, лакирани или покрити с пластмаса поне от едната страна, с изключение на т.нар. плоскости тип „сандвич“, от вида, който се използва в строителството и се състои от два външни метални листа с притисната между тях стабилизираща сърцевина от изолиращ материал, с изключение на продуктите със завършващо покритие от цинков прах (богата на цинк боя с тегловно съдържание на цинк 70 % или повече), и с изключение на продуктите със стоманен лист с метално покритие от хром и калай, класирани понастоящем в кодове по КН ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (кодове по ТАРИК 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 и 7226997091) и с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито е, както следва:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Union Steel China
0
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, и Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
26,1
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd и Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd.
5,9
B313
Angang Steel Company Limited
16,2
B314
Anyang Iron Steel Co. Ltd.
0
B315
Baoshan Iron & Steel Co. Ltd.
0
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd.
16,2
B317
Changshu Everbright Material Technology Co.Ltd.
16,2
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.Ltd.
16,2
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd.
0
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd.
16,2
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd.
0
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd.
0
B323
Jigang Group Co., Ltd.
16,2
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
16,2
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd.
16,2
B326
Shandong Guanzhou Co. Ltd.
16,2
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd.
16,2
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd.
16,2
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd.
16,2
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
16,2
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd.
0
B332
Xinyu Iron And Steel Co.Ltd.
0
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd.
16,2
B334
Всички останали дружества
13,6
B999
3. Доколкото не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Сумите, обезпечени посредством временното антидъмпингово мито съгласно Регламент (ЕС) № 845/2012, се събират окончателно на равнището на ставките, определено в член 1 от посочения регламент. Обезпечените чрез временните мита суми за продукти със стоманен лист с метално покритие от хром или калай обаче следва да бъдат освободени.
Член 3
В случай че който и да е производител от Китайската народна република предостави достатъчно доказателства на Комисията, че не е изнасял стоките, описани в член 1, параграф 1 с произход от Китайската народна република през разследвания период (от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г.); че не е свързан с нито един износител или производител, който е обект на мерките, наложени с настоящия регламент; и че или действително е изнасял съответните стоки, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза след края на разследвания период, Съветът, с обикновено мнозинство по предложение на Комисията, след като се консултира с Консултативния комитет, може да измени член 1, параграф 2, за да приложи срямо този производител митото, приложимо за оказалите съдействие производители, невключени в извадката.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 11 март 2013 година.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 214/2013,
11. märts 2013,
millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes ja nõutakse lõplikult sisse sellise impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9 ja artikli 14 lõiget 1,
võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
1. AJUTISED MEETMED
(1)
Määrusega (EL) nr 845/2012 (2) (edaspidi „ajutine määrus”) kehtestas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) ajutise dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „ajutised meetmed”) Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV”) pärit orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes.
(2)
Menetlus algatati pärast seda, kui Eurofer (edaspidi „kaebuse esitaja”) esitas 7. novembril 2011 kaebuse tootjate nimel, kelle toodang moodustab valdava osa, käesoleval juhul üle 70 % liidu orgaanilise kattega terastoodete kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid nimetatud toote dumpinguhindadega müügi ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena menetluse algatamiseks.
2. JÄRGNENUD MENETLUS
(3)
Pärast selliste oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, mille põhjal oli otsustatud kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed (edaspidi „esialgsete järelduste avalikustamine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad väljendasid oma seisukohti esialgsete järelduste kohta. Isikutele, kes taotlesid ärakuulamist, anti selleks ka võimalus.
(4)
Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe kogumist ja kontrollimist. Täiendav kontrollkäik tehti järgmise äriühingu valdustesse:
-
Macrometal, Hamburg
(5)
Kõiki asjaosalisi teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist teatavate HRVst pärit orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes ja ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summade lõplikku sissenõudmist („lõplike järelduste avalikustamine”). Kõigile huvitatud isikutele anti pärast avalikustamist võimalus esitada lõplike järelduste kohta kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul märkusi.
(6)
Huvitatud isikute poolt esitatud märkusi kaaluti ja võeti võimaluse korral arvesse.
2.1. Uurimisperiood
(7)
Nagu on nenditud ajutise määruse põhjenduses 12, hõlmas kahju ja dumpingu uurimine ajavahemikku alates 1. oktoobrist 2010 kuni 30. septembrini 2011 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt olulisi suundumusi vaadeldi ajavahemikus jaanuarist 2008 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
3. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
3.1. Taotlused toote tootevalikust välja jätmiseks
(8)
Ajutise määruse järeldustes 19 ja 20 on kirjas, et komisjon sai mitu tootevalikust väljajätmise taotlust ning et nende kohta ei jõutud enne ajutise määruse avaldamist otsust teha.
(9)
Pärast esialgsete järelduste avalikustamist saadi veelgi taotlusi, mida analüüsiti järgmiselt.
3.1.1. Kroomi või tinaga kaetud orgaanilise kattega terastooted
(10)
Üks orgaanilise kattega terastoodete kasutaja saatis taotluse arvata tootevalikust välja orgaanilise kattega terastooted, millel on kroomist või tinast aluskiht. Uurimine näitas, et kroomi- või tinakiht annab tootetüübile teistsugused füüsikalised ja keemilised omadused, kui on uurimisalustel orgaanilise kattega terastoodetel. Orgaanilise kattega terastooteid, millel on kroomist või tinast aluskiht kasutatakse peaaegu eranditult toiduainete pakendamises ja kaablitööstuses. Liidu tootmisharu selgitas samuti, et neil ei olnud kavas kaasata seda toodet tootevalikusse. Seega arvatakse orgaanilise kattega terastooted, millel on kroomist või tinast aluskiht, uurimisalusest tootevalikust välja.
(11)
Hiina raua- ja teraseühendus (China Iron and Steel Association - edaspidi „CISA”), kaks importijat ja üks kasutaja tegid ettepaneku veel nelja tootetüübi väljaarvamiseks. Neid taotlusi analüüsiti ja need lükati allpool esitatud põhjustel tagasi.
3.1.2. Kuumvaltsitud plekk orgaanilise või anorgaanilise kaitsekihiga
(12)
Kõnealune taotlus lükati tagasi, kuna need tooted ei liigitu uurimise all olevate CN-koodide alla. Värvi- või kaitsekiht on ette nähtud üksnes kaitseks roostetamise eest ja seega klassifitseeritakse need tooted CN-rubriigi 7208 ja mitte 7210 alla. Kuumvaltsitud plekk orgaanilise või anorgaanilise kaitsekihiga ei ole tootevalikusse kaasatud ja seepärast ei saa seda ka sealt välja arvata.
3.1.3. 0,6 - 2,0 mm paksuse terasekihiga orgaanilise kattega terastooted
(13)
CISA ja veel kaks importijat, kelle import moodustas 5-10 % HRVst pärit impordist, taotlesid 0,6-2,0 mm paksuse terasekihiga orgaanilise kattega terastoodete väljaarvamist, väites, et otsene konkurents Hiina ja liidu tootjate vahel toimub ainult 0,25-0,6 mm paksuse terasekihiga orgaanilise kattega terastoodete vahel.
(14)
See taotlus lükati tagasi, kuna nii mõlemad Hiina importijad kui ka liidu tootmisharu valmistavad ja müüvad orgaanilise kattega terastooteid, mille terasekiht on 0,6-2,0 mm paks ja seega konkureerivad need tooted selgelt omavahel. Ei esitatud tõendeid näitamaks, et üle 0,6 mm paksuse terasekihiga orgaanilise kattega terastooted ja alla 0,6 mm paksuse terasekihiga orgaanilise kattega terastooted ei konkureeri omavahel ja kujutavad seega üksteisest erinevaid tooteid. Alla 0,6 mm ja üle 0,6 mm paksuse terasekihiga orgaanilise kattega terastoodetel on ühesugused füüsikalised ja tehnilised omadused ja sama kasutusotstarve ning seega on nad samasugused tooted.
3.1.4. Alumiiniumi- ja tsingisulamist aluskihiga orgaanilise kattega terastooted
(15)
Kaks importijat väitsid, et vaid neljal liidu tootjal on luba seda tootetüüpi toota ja et ainult üks neist seda tüüpi ka tegelikult tootis. Nad väitsid samuti, et see toode erineb tsingist aluskihiga orgaanilise kattega terastoodetest tooteomaduste poolest.
(16)
Taotlus lükati tagasi, sest need kaks tootetüüpi on omavahel asendatavad, kuna nende kasutusalad kattuvad, ja uurimisperioodil tootis seda tootetüüpi vähemalt kaks liidu tootjat. Tuleks märkida, et vaid üks Hiina eksportiv tootja eksportis uurimisperioodil seda tootetüüpi liitu.
3.1.5. Tsingisulamist aluskihiga orgaanilise kattega terastooted
(17)
See taotlus lükati tagasi, sest vastupidiselt ühe kasutaja kinnitusele, müüvad ja toodavad seda toodet mitmed liidu tootjad ning selle füüsikalised ja tehnilised omadused ja kasutusalad on samad kui muudel orgaanilise kattega terastoodetel.
3.2. Taotlus toote tootevalikusse kaasamiseks
(18)
Pärast esialgsete järelduste avalikustamist taotles üks ühendus, et kroomi või tinaga kaetud orgaanilise kattega terastooted, mida klassifitseeritakse TARICi koodide 7210122010 ja 7210500010 alla, kaasataks tootevalikusse. See taotlus lükati tagasi, kuna esialgses kaebuses ei olnud nende tootekoodide alla kuuluvaid tooteid käsitletud ning samuti on kõnealuste koodide alla kuuluvate toodete füüsikalised ja tehnilised omadused kaebuses käsitletud toote omadest erinevad.
3.3. Vaatlusalune toode
(19)
Võttes arvesse asjaolu, et kiideti heaks selliste orgaanilise kattega terastoodete tootevalikust väljajätmine, millel on kroomist või tinast aluskiht muudetakse ajutise määruse põhjendustes 13 ja 14 esitatud esialgseid järeldusi seoses vaatlusaluse tootega.
(20)
Vaatlusaluseka tooteks on teatavad HRVst pärit orgaanilise kattega terastooted, st legeerimata või legeeritud terasest (v.a roostevaba teras) lehtvaltstooted, mis on vähemalt ühelt poolt värvitud, lakitud või plastiga kaetud, v.a ehituses kasutatavad sandwich-tüüpi kergpaneelid, mis koosnevad kahest metallplaadist, mille vahel on stabiliseeriv isolatsioonimaterjal, ning tsingitolmuga pinnatud tooted (tsingiga rikastatud värv, mis sisaldab tsinki 70 % massist või rohkem), välja arvatud kroomist või tinast aluskihiga tooted, ja mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00 ja ex 7226 99 70 alla.
3.4. Samasugune toode
(21)
Kuna ajutise määruse põhjendustes 15 kuni 18 esitatud järelduste kohta märkusi ei esitatud, kiidetakse heaks samasugust toodet käsitlevad esialgsed järeldused.
4. DUMPING
(22)
Pärast seda kui kehtestati ajutised meetmed ja komisjoni tegi esialgsed järeldused Hiina eksportivatele tootjatele teatavaks, esitasid mitmed Hiina eksportivad tootjad märkusi dumpingu kohta.
4.1. Turumajanduslik kohtlemine
(23)
Kuna turumajandusliku kohtlemise kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 21 kuni 38. Kumbki Hiina kahest koostööd teinud eksportijate rühmast, kes taotles turumajanduslikku kohtlemist, ei suutnud tõendada, et nad täidavad turumajandusliku kohtlemise aluseks olevad tingimused.
4.2. Individuaalne kohtlemine
(24)
Kaks Hiina eksportivat tootjat täitsid individuaalse kohtlemise tingimused (ajutise määruse põhjendus 40). Veel üks isik kordas individuaalse kohtlemise ja individuaalse kontrollimise taotlust. See isik võttis tagasi turumajandusliku kohtlemise taotluse, kuid jättis jõusse individuaalse kohtlemise ja individuaalse kontrollimise taotluse. Seda taotlust käsitati kui individuaalse kontrollimise taotlust ja kaasati seega ajutise määruse põhjenduses 41 nimetatud taotlusesse. Vastavalt algmääruse artikli 9 lõigetele 5 ja 6 kohaldatakse individuaalset tollimaksu nende eksportijate või tootjate impordi suhtes, kellele võimaldatakse algmääruse artikli 17 lõikes 3 ette nähtud individuaalset kontrollimist. Nagu põhjendustes 26 kuni 31 üksikasjalikumalt selgitatud, lükati kõnealuse isiku esitatud individuaalse tollimaksu taotlus tagasi.
(25)
Kuna individuaalse kohtlemise kohta muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 39 kuni 40.
4.3. Individuaalne kontrollimine
(26)
Kaheksa koostööd tegevat eksportivat tootjat esitasid algmääruse artikli 17 lõike 3 kohaselt individuaalse kontrollimise taotlused. Nagu ajutise määruse põhjendustes 41 ja 42 selgitatud ja käesolevaga kinnitatud, kontrolliti ühte turumajandusliku kohtlemise taotluse esitanud eksportivat tootjat - Union Steel China - tema kõnealuse taotluse raames.
(27)
Kõikide teiste individuaalse kontrollimise taotluste puhul järeldati, et kontrollimine oleks põhjendamatult koormav ning takistaks uurimise õigeaegset lõpetamist. Sellest tulenevalt ei võetud neid taotlusi arvesse.
(28)
Üks isik väitis, et tema taotlust ei saa pidada halduslikult koormavaks, kuna pärast esialgset etappi on komisjoni talitustel lõplike järelduste tegemiseks veel kuus kuud aega. Samuti on komisjoni talitused ka varasemates menetlustes võimaldanud individuaalset kontrollimist pärast esialgset etappi.
(29)
Üks teine isik, keda on juba põhjenduses 24 nimetatud, väitis et tema puhul tuleks võimaldada individuaalset kontrollimist, kuna ta esitas vajaliku teabe ettenähtud tähtaja jooksul ja kuna individuaalset kohtlemist oli juba ühele eksportivale tootjale - Union Steel China - võimaldatud.
(30)
Otsused individuaalse kontrollimise kohta tehakse igal üksikjuhul eraldi, võttes arvesse esitatud taotluste arvu ja nende taotluste hindamiseks olemasolevat aega. Käesoleval juhul võeti arvesse esitatud taotluste arvu, pärast valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontrollimist ja valimisse kaasamata eksportiva tootja turumajandusliku kohtlemise taotluse kontrollimist üle jäänud vähest aega ning menetlustähtaegu, millest tuleb kinni pidada, ning otsustati, et neid põhjenduses 27 nimetatud taotlusi ei saa arvesse võtta.
(31)
Nagu ajutise määruse põhjenduses 41 selgitatud, oli olukord äriühingu Union Steel China puhul teistsugune, kuna seda äriühingut oli turumajandusliku kohtlemise taotluse raames juba kontrollitud.
4.4. Normaalväärtus
4.4.1. Võrdlusriik
(32)
Kanada valimise kohta võrdlusriigiks muid märkusi ei saadud. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 43 kuni 49.
4.4.2. Normaalväärtuse määramine
(33)
Normaalväärtus arvutati võrdlusriigi (st Kanada) ainsa koostööd teinud tootja esitatud andmete põhjal. Seega määrati normaalväärtus ühe Kanada tootja samasuguse toote omamaise müügi hindade ja arvestusliku normaalväärtuse põhjal, nagu selgitatud ajutise määruse põhjendustes 50 kuni 55.
(34)
Pärast esialgsete järelduste avalikustamist väitsid kaks Hiina eksportivat tootjat, et komisjon ei andnud vajalikku teavet normaalväärtuse kohta võrdlusriigis, eelkõige erinevate tootetüüpide, toodete võrreldavuse, esinduslikkuse ja kohanduste kohta.
(35)
Neid väiteid aktsepteeriti osaliselt. Komisjon edastas Hiina eksportivatele tootjatele kogu asjakohase teabe seoses normaalväärtuse arvutamiseks vajalike andmetega, mida oli võimalik avaldada algmääruse artikli 19 sätteid rikkumata, st tagades ühtlasi, et ainsa Kanada tootja esitatud andmeid käsitataks konfidentsiaalsetena ega avaldataks teistele isikutele. Eksportivatele tootjatele esitatud teave võimaldas mõista vastavalt algmääruse artiklile 2 kasutatud meetodit. Siiski leiti, et võimalik oleks esitada üksikasjalikumad andmed tootetüübi kohta, kasutades andmete konfidentsiaalsuse tagamiseks suurusjärke. Need andmed esitati lõplikes järeldustes. Lisaks esitati üksikasjalikum teave selle kohta, miks mõnda tootetüüpi ei peetud esinduslikuks, ning normaalväärtusesse tehtud kohanduste ulatus.
(36)
Pärast lõplike järelduste avalikustamist nentis üks isik, et üksikasjalikumad andmed tõepoolest esitati, kuid mõned andmed olla siiski puudu, eelkõige selliste tootmiskulude kohta, mida kasutati nende tootetüüpide normaalväärtuse arvutamiseks, mida ei müüdud koduturul.
(37)
Nende tootetüüpide puhul, mida ei müüdud koduturul, võeti aluseks kõige sarnasema tootetüübi tootmiskulud, mida vajaduse korral kohandati. Kuigi need ei olnud Hiina eksportivate tootjate eksporditud toodetega identsed, olid nad nendega väga sarnased, kuna vahe seisnes üldjuhul vaid orgaanilise katte paksuses. Seega leiti, et tootmiskulude erinevus oli väga väike.
(38)
Nagu see isik oma esildises tunnistas, esitas komisjon lõplikes järeldustes suurusjärkudes väljendatud üksikasjalikumad andmed, sealhulgas normaalväärtuse arvutamisel kasutatud andmed tootmiskulude, müügi-, üld- ja halduskulude ja kasumi kohta võrdlusriigis, andmed normaalväärtusesse tehtud kohanduste üldise ulatuse kohta, andmed lõpliku normaalväärtuse kohta tootetüüpide kaupa ning andmed normaalväärtusesse tehtud kohanduste esinduslikkuse, laadi ja mõju kohta.
(39)
Nagu eespool öeldust nähtub, andis algmääruse artikli 20 nõuetele vastav lõplike järelduste avalikustamine huvitatud isikutele üksikasjalikku teavet selle kohta, millist meetodit oli kooskõlas algmääruse artikliga 2 kasutatud, ning kõikidele isikutele anti võimalus esitada lõplike järelduste kohta märkusi. Seega järeldatakse, et avalikustamine oli täielik ning et huvitatud isikute õigust ennast kaitsta oli täiel määral järgitud.
(40)
Üks isik väitis, et normaalväärtuse arvestusliku kindlaksmääramise korral ei selgitatud müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi allikat. Siiski on ajutise määruse põhjenduses 55 selgitatud, et normaalväärtuse arvestusliku kindlaksmääramise juhtudel kasutati Kanada tootja müügi-, üld- ja halduskulusid ning nende tooterühmade kasumimarginaali, mis leiti olevat kasumlikud. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõigetega 3 ja 6 põhinevad müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum võrdlusriigi tootja kontrollitud kuludel ja kontrollitud tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügil.
(41)
Võttes arvesse eespool esitatut, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 50 kuni 55.
4.5. Ekspordihind
(42)
Kuna märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 56.
4.6. Võrdlus
(43)
Kaks isikut väitsid, et komisjon ei esitanud piisavalt teavet tootetüüpide võrreldavuse ja nende esinduslikkuse kohta tootetüübi tasandil.
(44)
Nagu on selgitatud põhjenduses 35, edastas komisjon Hiina eksportivatele tootjatele kõik asjakohased andmed, mida oli võimalik avaldada konfidentsiaalsust käsitlevate algmääruse sätteid arvestades. Üksikasjalik teave tootetüüpide kohta esitati tõepoolest alles pärast kõnealust taotlust, mis tehti pärast esialgsete järelduste avaldamist. Sealhulgas esitati põhjused, miks mõnda tootetüüpi ei peetud esinduslikuks ja mille tõttu tuli normaalväärtus kindlaks määrata arvestuslikult.
(45)
Pärast kontrollkäigu tegemist võrdlusriigi Kanada tootja juurde tuli normaalväärtust vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile a mõnede tootetüüpide puhul allapoole korrigeerida erinevuste tõttu füüsikalistes omadustes, eelkõige kuna leiti, et Kanada tootja kasutatud orgaaniline kattekiht oli mõnede tootetüüpide puhul teistsuguse kvaliteediga kui Hiina eksportivate tootjate kasutatud. Nende kohanduste tulemusena muutus normaalväärtus asjaomaste tootetüüpide puhul väiksemaks.
(46)
Üks isik soovis teada saada, milliste summade võrra normaalväärtust kohandati. Kaitsmaks Kanada tootja esitatud andmete konfidentsiaalsust, ei saanud selliseid andmeid esitada. Siiski oli lõplikes järeldustes esitatud kohanduste üldprotsent, mis näitas, et kohanduste mõju oli väike.
(47)
Nagu selgitatud põhjenduses 37, olid koduturul müüdud tootetüübid isegi juhul, kui neis leiti mõned erinevused, väga sarnased Hiina eksportivate tootjate müüdud tootetüüpidega. Nende tootetüüpide terasekvaliteet, terasekihi laius ja paksus ning kasutatud metallikihi liik ja mass olid sarnased.
(48)
Vajaduse korral tehti kohandusi erinevuste tõttu füüsikalistes omadustes, nagu selgitatud põhjenduses 45, ning sellised kohandused olid tingitud orgaanilise kattekihi kvaliteedi erinevustest mõne tootetüübi puhul. Selleks et hinnata erinevuste turuväärtust, võeti arvesse kuluerinevust kõige sarnasema tootetüübiga ja ka hindu rahvusvahelisel turul.
(49)
Sama isik päris, kas müügi-, üld- ja halduskulud hõlmavad ka transpordi- ja kindlustuskulusid. Siinkohal märgitakse, et kuna võrdlus tehti tehasest hankimise tasandil, siis neid kulusid arvesse ei võetud.
(50)
Üks isik väitis, et tema taotlust kolme arve väärtuse kohandamiseks oleks pidanud arvesse võtma, samuti olla üks müügitehing kõrvale jäetud. Kõnealune taotlus oli seotud ühele kliendile makstud kompensatsiooniga, mis tulenes enne uurimisperioodi tehtud müügist, kuid mida oli käsitletud kui uurimisperioodil väljastatud kolmesse arvesse tehtud allahindlust, mistõttu nende arvete summat oli kunstlikult vähendatud. Ettevõtte taotlust võeti arvesse. Tehti taotletud kohandus ning müügitehing, mis oli ekslikult välja jäetud, võeti ekspordihinna arvutamisel arvesse.
(51)
Kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 57.
4.7. Dumpingumarginaal
(52)
Märkuste puudumisel kõnealuse teema kohta kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 58 ja 59 esitatud meetodid.
(53)
Pärast esialgsete järelduste avalikustamist informeeriti komisjoni, et määruse regulatiivosas on nimetatud mõni äriühing, kes vaatlusalust toodet ei tootnud. Need äriühingud on nüüd regulatiivosast välja jäetud ning nimetatud on vaid eksportivad tootjad.
(54)
Võttes arvesse normaalväärtuse kohandamist ja minimaalset ekspordihinna kohandamist, nagu on selgitatud põhjendustes 45 ja 50, ning muude märkuste puudumist, on lõplikud dumpingumarginaalid, mis on väljendatud protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, järgmised:
Äriühingu nimi
Dumpingumarginaal (%)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, ja Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
60,9
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd ja Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
48,9
Union Steel China
50,9
Muud koostööd tegevad äriühingud
55,0
Koostööst keeldunud äriühingud
68,1
(55)
Ajutise määruse põhjenduses 60 esitatud faktide põhjal kehtestati HRV üleriigiline lõplik dumpingumarginaal, lähtudes kõrgeimast dumpingumarginaalist, mis oli kehtestatud eksportivate tootjate puhul tüüpilise tooteliigi suhtes. Võttes arvesse normaalväärtuse kohandamist, nagu on selgitatud põhjenduses 45, ning samasugusele tootele paralleelselt toimunud subsiidiumivastase menetluse käigus kehtestatud ekspordisubsiidiumidest tulenevaid tasakaalustavaid tollimakse ja muude märkuste puudumist, määrati üleriigiliseks dumpingutasemeks 68,1 % CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist.
5. KAHJU
5.1. Liidu toodang ja liidu tootmisharu
(56)
Kuna liidu toodangu kohta rohkem märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 63 kuni 64.
5.2. Liidu turg
(57)
Kuna liidu turu kohta rohkem märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 65 kuni 69.
5.3. Liidu tarbimine
(58)
Pärast esialgsete järelduste avalikustamist juhtis mõni huvitatud isik tähelepanu teatud vastuoludele avaldatud kahjuandmetes. Komisjon kontrollis andmed uuesti üle ning vaatas vajaduse korral läbi liidu tootmisharu ja liidu turgu käsitlevad andmed. Kuigi seetõttu andmed mõne aasta kohta muutusid, jäävad suundumused ja nende andmete põhjal tehtud järeldused üldiselt samaks.
(59)
Pärast eespool nimetatud kontrollimist saadi liidu tarbimise arengust järgmine pilt:
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Tarbimine (tonnides)
5 197 716
3 879 380
4 548 528
4 811 310
Indeks (2008=100)
100
75
88
93
(60)
Kogutarbimine liidu turul kahanes vaatlusalusel perioodil 7 %. Peamiselt ülemaailmse majanduskriisi tagajärjel vähenes tarbimine aastatel 2008 ja 2009 ligikaudu 25 %, seda eelkõige just ehitussektoris. Pärast seda hakkas tarbimine taastuma ning suurenes 2009. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 18 %, kuid jäi siiski alla esialgset, 2008. aasta taset.
(61)
Kuna liidu tarbimise kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 70 kuni 72.
5.4. Import liitu ja turuosa
(62)
HRVst pärit import liitu muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt: turuosa protsent muutus muutuste tõttu tarbimisarvudes:
2008
2009
2010
Uurimisperiood
HRVst pärit impordi maht (tonnides)
472 988
150 497
464 582
702 452
Indeks (2008=100)
100
32
98
149
Turuosa (%)
9,1
3,9
10,2
14,6
Indeks (2008=100)
100
43
112
160
Allikas:
Eurostat
(63)
Muutus eespool nimetatud tarbimisandmetes tõi kaasa muutuse HRVst pärit impordi turuosa protsendis võrreldes ajutises määruses avaldatud andmetega. Suundumus jääb aga siiski samaks. HRVst pärit impordi turuosa suurenes märkimisväärselt: 9,1 %-st vaatlusaluse perioodi alguses 14,6 %-ni perioodi lõpus. Pärast langust 2009. aastal, mis peegeldab suurt langust tarbimises majanduskriisi tõttu, taastus impordimaht väga kiiresti, nii et aastaga oli see juba 2008. aasta tasemel ehk samal tasemel kui enne majanduskriisi ning uurimisperioodi lõpuks ületas seda märkimisväärselt.
5.4.1. Impordihinnad ja hindade allalöömine
(64)
Pärast järelduste avalikustamist taotles üks eksportiv tootja rohkem teavet hinna allalöömise arvutamise kohta juhtudel, kus HRVst eksporditud tootetüübid ja liidu turul liidu tootjate müüdud tootetüübid ei olnud identsed. Samuti tahtsid nad teada, kas sellistel juhtudel tehti ka kohandused seoses erinevustega füüsikalistes omadustes.
(65)
Juhtudel kui eksporditud tootetüüp ei olnud täpselt sama kui liidu tootjate müüdud tootetüüp, võrdles komisjon eksporditud tootetüüpi sellele kõige sarnasema liidu tootjate müüdava tootetüübiga. Sellisel juhul võrreldi väga sarnaseid tootetüüpe, mille ainus erinevus seisnes terasekihi paksuses.
(66)
Kui väga sarnaseid tootetüüpe oli rohkem kui üks, võrdles komisjon eksporditud tootetüüpi liidu turul müüdava odavama tootetüübiga, olenemata sellest, kas selle odavama tootetüübi terasekiht oli õhem või paksem. Seega ei peetud kohanduste tegemist seoses füüsikaliste omadustega vajalikuks.
(67)
Kuna impordi ja hindade allalöömise kohta rohkem märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 78 kuni 81.
6. LIIDU TOOTMISHARU MAJANDUSLIK OLUKORD
6.1. Sissejuhatavad märkused
(68)
Kuna liidu tootmisharu majanduslikku olukorda käsitlevate esialgsete märkuste kohta märkusi ei esitatud, jäävad põhjendustes 82 kuni 85 tehtud järeldused samaks.
6.2. Andmed liidu tootmisharu kohta tervikuna (makromajanduslikud näitajad)
(69)
Pärast põhjendustes 86 kuni 92 esitatud esialgsete järelduste avalikustamist ajakohastas komisjon nende järelduste aluseks olevaid andmeallikaid. See ajakohastamine ei muutnud märkimisväärselt ajutises määruses avaldatud näitajaid ega suundumusi, millel komisjoni kahjuanalüüs põhines. Ajakohastatud andmed on järgmised:
6.2.1. Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Toodangu maht (tonnides)
4 447 780
3 514 965
3 992 209
4 018 310
Indeks (2008=100)
100
79
90
90
Tootmisvõimsus (tonnides)
6 007 536
6 128 301
6 099 587
5 923 311
Indeks (2008=100)
100
102
102
99
Võimsuse rakendamine (%)
74
57
65
68
Indeks (2008=100)
100
77
88
92
Allikas:
kaebus, küsimustiku vastused.
(70)
Kuigi andmed on veidi muutunud, jäävad ajutise määruse põhjendustes 87 ja 88 esitatud suundumused ja järeldused samaks ning käesolevaga need kinnitatakse. Tootmine vähenes 2009. aastal järsult, taastus osaliselt 2010. aastal ja jäi uurimisperioodil stabiilseks, kuid siiski madalamaks 2008. aasta tasemest. Tootmisvõimsus jäi vaatlusaluse perioodi vältel konstantseks, samas kui tootmisvõimsuse rakendamine vähenes, järgides sellega tootmise suundumust.
6.2.2. Müügimaht, turuosa ja majanduskasv
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Müügimaht (tonnides)
2 951 468
2 280 304
2 643 923
2 592 540
Indeks (2008=100)
100
77
90
88
Turuosa (%)
56,8
58,8
58,1
53,9
Indeks (2008=100)
100
104
102
95
Allikas:
kaebus, küsimustiku vastused.
(71)
Liidu tootmisharu müügimaht sõltumatutele klientidele vähenes 2009. aastal järsult ja langes 23 %. 2010. aastal suurenes müügimaht 13 % võrra, kuid langes siis uurimisperioodil 2 %. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 90 ja 91 esitatud järeldused.
6.2.3. Tööhõive ja tootlikkus
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Tööhõive (täistööaja ekvivalent)
7 088
6 470
6 097
6 046
Indeks (2008=100)
100
91
86
85
Tootlikkus (tonni täistööaja ekvivalendi kohta)
627
543
655
665
Indeks (2008=100)
100
87
104
106
Allikas:
kaebus, küsimustiku vastused, Eurofer.
(72)
Kuigi andmed on veidi muutunud, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 92 esitatud järeldused tööhõive kohta.
6.3. Andmed valimisse kuulunud liidu tootjate kohta (mikromajanduslikud näitajad)
(73)
Pärast põhjendustes 93 kuni 108 esitatud esialgsete järelduste avalikustamist ajakohastas komisjon nende järelduste aluseks olevaid andmeallikaid. See ajakohastamine ei muutnud märkimisväärselt ajutises määruses avaldatud näitajaid ega suundumusi, millel komisjoni kahjuanalüüs põhines. Ajakohastatud andmed on järgmised.
6.3.1. Keskmine ühikuhind representatiivsete liidu tootjate puhul
(74)
Pärast seda, kui 2009. aastal langes sõltumatutele klientidele müümisel ühiku hind 21 % (millega kaasnes ka vastav kahju), hakkas ühikuhind uuesti taastuma. 2010. aastal ja uurimisperioodil suurenesid liidu tootmisharu kulud ning tal oli võimalik kulude katmiseks hindu tõsta vaid vähesel määral, millest piisas üksnes selleks, et hoida kasumlikkus 2010. aasta ja uurimisperioodiga samal tasemel. Selle tulemusena kaotati veelgi turuosa, sest HRVst pärit impordi hinnad lõid liidu tootmisharu hindu pidevalt alla.
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Ühikuhind ELis sõltumatutele klientidele (eurot tonni kohta)
1 023
805
911
994
Indeks (2008=100)
100
79
89
97
Ühiku tootmiskulu (eurot tonni kohta)
925
884
893
978
Indeks (2008=100)
100
95
97
106
Allikas:
valimisse kaasatud liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.
6.3.2. Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus
(75)
Järgmine tabel on siin esitatud uuesti vaid parema ülevaate saamiseks; andmed ja nende põhjal tehtud järeldused ei ole muutunud.
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Kulutasuvus müügist sõltumatutele klientidele ELis (% müügikäibest)
6,7
-9,3
2,8
2,6
Indeks (2008=100)
100
- 138
41
39
Rahavoog (eurodes)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Indeks (2008=100)
100
64
46
62
Investeeringud (eurodes)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Indeks (2008=100)
100
8
22
27
Investeeringutasuvus (%)
13,8
-13,9
5,9
6
Indeks (2008=100)
100
- 101
43
44
Allikas:
valimisse kaasatud liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.
6.3.3. Varud
(76)
Järgmine tabel on siin esitatud uuesti vaid parema ülevaate saamiseks; andmed ja nende põhjal tehtud järeldused ei ole muutunud.
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Liidu tootjate lõppvarud (tonnides)
116 852
97 533
124 848
130 593
Indeks (2008=100)
100
83
107
112
Allikas:
valimisse kaasatud liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.
6.3.4. Tööhõive, töötasud ja tootlikkus
(77)
Järgmine tabel on siin esitatud uuesti vaid parema ülevaate saamiseks; andmed ja nende põhjal tehtud järeldused ei ole muutunud.
Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes, valimisse kuulunud ELi tootjad)
60 959
57 892
58 637
62 347
Indeks (2008=100)
100
95
96
102
Allikas:
valimisse kaasatud liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.
6.3.5. Sisekasutus ja müük suletud turul
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Sisekasutus ja müük suletud turul (tonnides)
1 135 987
914 412
986 386
970 757
Indeks (2008=100)
100
80
87
85
Turuosa (%)
22
24
22
20
Indeks (2008=100)
100
108
99
92
Allikas:
valimisse kaasatud liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Sisekasutus ja müük suletud turul (eurot tonnides)
962
802
901
965
Indeks (2008=100)
100
83
94
100
Allikas:
valimisse kaasatud liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.
(78)
Vaatamata ajutises määruses esitatud andmete korrigeerimisele jäävad järeldused sisekasutuse ja suletud müügi kohta samaks. Suletud müügi keskmine tonni hind jäi vaatlusalusel perioodil stabiilseks ja oli 3 % madalam kui valimisse kaasatud liidu tootjate poolt sõltumatutele klientidele müüdava toote hind uurimisperioodil.
6.4. Järeldus kahju kohta
(79)
Võttes arvesse eespool öeldut, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 110 kuni 113 esitatud esialgsed järeldused.
(80)
Pärast ajutise määruse avaldamist andsid kaks huvitatud isikut endast teada ja väitsid, et hilisemad andmed on kahju määramisel olulisemad ning et komisjon oleks pidanud kahju analüüsi alguseks võtma aasta 2009 mitte 2008. Nad väitsid et WTO vaidluste lahendamise praktikast tuleneb, et hilisemad andmed on kahju määramisel olulisemad kui vanemad andmed, ning et võrdlus, mis hõlmab aega konkreetse ajavahemiku alguspunktist lõpp-punktini sõltub suuresti sellest, millised aastad aluseks võetakse, kuna muutus ühe aasta võrra võib anda hoopis erineva tulemuse. Võrdlus alates 2009. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni näitab seega teistsugust suundumust kui võrdlus vaatlusaluse perioodi algusest kuni uurimisperioodi lõpuni.
(81)
Nimetatud väitega ei nõustutud. Vaatlusalune periood määratleti vastavalt tavapraktikale ja kooskõlas WTO soovitustega kui objektiivne kolme kuni nelja aasta pikkune periood, mis lõppeb uurimisperioodi lõpus, mis on omakorda 12-kuuline ajavahemik, mis lõpeb menetluse algatamise kuupäevale võimalikult lähedal.
(82)
Isegi kui vaatlusalune periood oleks alanud 2009. aastal, oleks järeldused olulise kahju kohta jäänud kehtivaks. Liidu tootmisharu ei olnud vaatamata suuremale tootmis- ja müügimahule ning tootlikkusele veel saavutanud oma eesmärgiks seatud kasumit suureneva impordimahu tõttu sellel ajavahemikul. Kui tarbimine pärast 2009. aastat suurenes, siis täitis selle vahe HRVst pärit import ja mitte liidu tootmisharu, kes kaotas 2009. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni osa oma turuosast.
7. PÕHJUSLIK SEOS
7.1. Dumpinguhinnaga impordi mõju
(83)
Kuna märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 115 kuni 119 esitatud esialgsed järeldused.
7.2. Muude tegurite mõju
7.2.1. Import kolmandatest riikidest
Riik
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Lõuna-Korea
Kogus (tonnides)
228 123
226 568
173 935
237 164
Indeks (2008=100)
100
99
76
104
Turuosa (%)
4,4
5,8
3,8
4,9
Indeks (2008=100)
100
133
87
112
Keskmine hind
901
727
846
903
Indeks (2008=100)
100
81
94
100
India
Kogus (tonnides)
159 999
149 138
155 384
141 391
Indeks (2008=100)
100
93
97
88
Turuosa (%)
3,1
3,8
3,4
2,9
Indeks (2008=100)
100
125
111
95
Keskmine hind
932
667
773
824
Indeks (2008=100)
100
72
83
88
Teised riigid
Kogus (tonnides)
249 151
158 461
124 319
167 007
Indeks (2008=100)
100
64
50
67
Turuosa (%)
4,8
4,1
2,7
3,5
Indeks (2008=100)
100
85
57
72
Keskmine hind
951
809
924
955
Indeks (2008=100)
100
85
97
100
Kolmandad riigid kokku, välja arvatud HRV
Kogus (tonnides)
637 274
534 167
453 637
545 562
Indeks (2008=100)
100
84
71
86
Turuosa (%)
12,3
13,8
10,0
11,3
Indeks (2008=100)
100
112
81
92
Keskmine hind
929
735
842
898
Indeks (2008=100)
100
79
91
97
Allikas:
Eurostat
(84)
Võttes arvesse liidu tootmisharu andmetesse tehtud väikeseid muudatusi, on ka turuosa ja kolmandatest riikidest pärit importi käsitlevad andmed veidi muutunud.
(85)
Mõned huvitatud isikud ei olnud nõus komisjoni otsusega algatada uurimine vaid Hiina suhtes ning mitte kaasata Indiat ja Lõuna-Koread, kuigi impordimaht ja hinnasuundumused olid samad kui HRVst pärit impordil.
(86)
Nagu selgitatud ajutise määruse põhjendustes 120 kuni 122, vähenes vaatlusalusel perioodil Indiast pärit impordi maht ning Lõuna-Koreast pärit impordi maht suurenes vaid 4 %. India impordi hinnad langesid 12 % ning Lõuna-Korea hinnad jäid samaks, kuid olid alati kõrgemad kui Hiina impordi hinnad. Seetõttu lükatakse kõnealune argument tagasi, kuna komisjonil ei ole tõendeid ega väiteid dumpinguhinnaga müügi kohta nendest riikidest ega sellest tuleneva kahju kohta.
(87)
Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 120 kuni 122 esitatud järeldused.
7.2.2. Liidu tootmisharu eksporditegevus
2008
2009
2010
Uurimisperiood
Eksport, Eurostat (tonnides)
669 790
612 204
580 477
605 760
Indeks (2008=100)
100
91
87
90
Keskmine hind (euro/tonn)
1 068
937
995
1 092
Indeks (2008=100)
100
88
93
102
Valimisse kaasatud liidu tootjate eksport
53 542
46 516
48 102
46 228
Indeks (2008=100)
100
87
90
86
Keskmine müügihind (euro/tonn)
1 086
826
984
1 132
Indeks (2008=100)
100
76
91
104
Allikas:
Eurostati andmed ja küsimustike kontrollitud vastused.
(88)
Kuna liidu tootjate eksporditegevuse kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 123 kuni 124.
7.2.3. Liidu tootmisharu import HRVst
(89)
Mõned huvitatud isikud jätkasid selliste väidete esitamist, mille kohaselt vastupidiselt ajutise määruse põhjenduses 125 esitatule moodustas liidu tootmisharu import HRVst kuni 40 % HRVst pärit koguimpordist. Selle väite toetuseks ei esitatud ühtegi tõendit ning seda väidet ei saanud kinnitada. Väide lükatakse seetõttu tagasi.
(90)
Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis üks importija, et liidu tootmisharu importis HRVst vaatlusalust toodet suures koguses, ning kasutas selle tõendamiseks oma edasimüügi andmeid.
(91)
Asjaolu, et liidu tootmisharu on vaatlusalust toodet HRVst importinud, ei ole vaidlusküsimus. Kuid isegi importija enda andmeid kasutades on see kogus väiksem kui 1 % HRVst pärit impordist ja seega tähtsusetu. Nagu ajutise määruse põhjenduses 125 öeldud, moodustas liidu tootmisharu import HRVst 2-3 % uurimisperioodil toimunud koguimpordist.
(92)
Seega kiidetakse heaks ajutise määruse põhjenduses 125 esitatud järeldused.
7.2.4. Sisekasutus ja müük suletud turul
(93)
Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis CISA uuesti, et liidu toomisharu tegi orgaanilise kattega terastooted oma töötlemisettevõtetele kättesaadavaks nö subsideeritud hinnaga ja lõi töötlemissektoris konkurentide hinnad alla. Siiski ei esitatud tõendeid, mis muudaksid ajutise määruse põhjenduses 127 esitatud komisjoni järeldust, st et seotud ja sõltumatu müügi hinnavahe oli väike (2 %) ning et siin ei olnud tegemist enda poolt põhjustatud kahjuga.
(94)
CISA vaidlustas samuti orgaanilise kattega terastorude tootmiskulud ja sealt edasi orgaanilise kattega terastoodete hinna seotud äriühingutele. Võttes arvesse kuumtsingitud poolide müügihinda, mis on orgaanilise kattega terastoodete valmistamise tooraine, väidavad nad, et orgaanilise kattega teratoodete tootmiskulud ei saanud uurimisperioodil ületada 900 eurot tonni kohta.
(95)
Kuigi komisjon ei vaidlusta CISA esitatud andmeid kuumtsingitud poolide tootmiskulude kohta, kinnitab ta, et orgaanilise kattega terastoodete tootmiskulusid kontrolliti kõigi valimisse kaasatud liidu tootjate puhul. Komisjon on rahul, et tootmise kogukulud (toormaterjal, töötlemine, kattekihiga katmine, müügi-, üld- ja halduskulud, finantskulud jne) on sellised, nagu esitatud põhjenduses 74.
(96)
CISA väitis veel, et orgaanilise kattega terastoodete müük seotud äriühingutele toimus kahjumlikult ning on seega liidu tootmisharule tekitatud kahju põhjus. See väide toetub tootmise kogukulude (978 eurot/tonn) ja seotud äriühingutele toimunud müügi keskmise hinna (965 eurot/tonn) võrdlusele.
(97)
Lihtne arvutuslik võrdlus näitaks tõepoolest, et müük seotud äriühingutele toimus kahjumiga, mis omakorda tähendaks, et liidu tootmisharu müügi-, üld- ja halduskulud ja muud kaudsed kulud oleksid olnud seotud äriühingutele ja sõltumatutele klientidele toimunud müügi puhul ühesugused. Nagu ajutise määruse põhjenduses 105 öeldud, toimus müük seotud äriühingutele juurdehindlusega, nii et liidu toomisharu sai selle müügiga seotud kulud jälle tagasi.
(98)
Kuna selle punkti kohta rohkem märkusi ei esitatud, kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 126 ja 127 esitatud järeldused.
7.2.5. Majanduskriis
(99)
Pärast lõplike järelduste kohta märkuste tegemise lõpptähtaega märkis üks huvitatud isik, et Belgias on kavas üks tehas sulgeda ja et vääramatu jõu tõttu on teistes Belgia tehastes normaalne tootmine ja sealt kauba tarnimine häiritud. Huvitatud isik väitis, et see näitab, et orgaanilise kattega terastoodete varustuskindlus ELis on halb, mistõttu peaks lubama importijatel ja kasutajatel hankida neid tooteid vabalt EList ja HRVst.
(100)
Need väited lükatakse tagasi. Võttes arvesse, et tootmisvõimsuse rakendamine on ELis madal, ei ole toote kättesaadavus probleem, kuna liidu tootmisharul on piisavalt vaba tootmisvõimsust. Samuti ei toodetud Belgias suletavas tehases orgaanilise kattega terastooteid. Varustuskindlus on loomulikult tähtis, aga kavandatavate tollimaksude eesmärk ei ole käesoleval juhul lõpetada HRVst pärit orgaanilise kattega terastoodete importimine, vaid ära hoida selle impordi tulek liidu turule dumpinguhinnaga.
(101)
Kuna selle punkti kohta rohkem märkusi ei esitatud, kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 128 ja 129 esitatud järeldused.
7.2.6. Liigne struktuuriline tootmisvõimsus
(102)
Mõned isikud väitsid uuesti, et liidu tootjatel on liigne struktuuriline tootmisvõimsus, mis ületab liidu kogutarbimise. See väide oli esitatud juba ka varasemas etapis ning seda on käsitletud ajutise määruse põhjendustes 130 kuni 132. Lisatõendite puudumisel selle punkti kohta kinnitatakse nimetatud põhjendustes tehtud järeldused.
7.2.7. Tootmiskulude suurenemine
(103)
Mõned isikud väitsid uuesti, et liidu tootjatele põhjustas kahju tootmiskulude suurenemine vaatlusalusel perioodil. Eespool esitatud andmetest nähtub, et tootmiskulud küll suurenesid, kuid seda vaid 6 %. Kui ei oleks olnud dumpinguhinnaga importi HRVst, oleks liidu tootmisharu saanud selle tõusu oma klientidele üle kanda, kuid nüüd langesid hinnad hoopis 3 % võrra. Seega lükatakse tagasi väide, et tootmiskulude suurenemine oli kahju põhjus.
7.3. Järeldus põhjusliku seose kohta
(104)
Eelöeldu põhjal kinnitatakse uuesti ajutise määruse põhjendustes 133 kuni 136 esitatud esialgsed järeldused, mille kohaselt HRVst pärit dumpinguhinnaga import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses. Samuti leidsid kinnitust esialgsed järeldused muude selliste teadaolevate tegurite mõju kohta, mis oleksid võinud põhjustada kahju liidu tootmisharule. Need tegurid ei kõrvalda HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahelist põhjuslikku seost.
8. LIIDU HUVID
8.1. Liidu tootmisharu
(105)
Pärast ajutiste järelduste avalikustamist ei saadud uusi märkusi ega teavet liidu tootjate huvide kohta. Seega kiidetakse kõnealuste huvitatud isikute huve käsitlevad ajutise määruse põhjendused 138 kuni 143 heaks.
8.2. Importijad, kauplejad ja kasutajad
(106)
Pärast lõplike järelduste avalikustamist saadi märkusi importijatelt ja muudelt huvitatud isikutelt, kuid uut teavet importijate, kauplejate ja kasutajate huvide kohta ei esitatud. Seega kiidetakse heaks kõnealuste rühmade huve käsitlevad ajutise määruse põhjendused 144 kuni 152.
8.3. Järeldus liidu huvide kohta
(107)
Eespool esitatut silmas pidades leidsid kinnitust esialgsed järeldused liidu huvide kohta, mille kohaselt puuduvad mõjuvad põhjused, mis õigustaksid HRVst pärit orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes lõplike meetmete kehtestamata jätmist.
9. LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED
9.1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase
(108)
Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid kaks huvitatud isikut, et esitatud andmed ei andnud piisavalt teavet hindade allalöömise ja dumpinguhinnaga müügi marginaalide arvutamise kohta. Nagu esialgsetes järeldustes selgitatud, ei avalikustatud konfidentsiaalsuse tagamiseks kõiki väärtusi, kuna asjaomast tootetüüpi valmistas vaid üks või kaks liidu tootjat. Lõplikes järeldustes avalikustati nende tootetüüpide väärtused suurusjärkudena.
(109)
Huvitatud isikud vaidlustasid ka kahjumarginaali arvutamiseks aluseks võetud liidu tootmisharu sihtkasumi 6,7 %. Nad väitsid, et selline kasum on ülehinnatud ja praegust majandusolukorda arvesse võttes ebareaalne ning et aasta 2008 ei olnud kasumlikkuse jaoks esinduslik aasta, kuna see oli terasetööstuse jaoks erandlik aasta.
(110)
Kõnealune väide lükatakse tagasi. Esiteks oli orgaanilise kattega terastoodete kasumlikkus tõepoolest enne 2008. aastat kõrgem kui pärast seda, ent see räägib vastu väitele, nagu oleks 2008. aasta olnud erakordne. Teiseks on sihtkasum kasum, mida on võimalik saada siis, kui ei ole dumpinguhinnaga importi. 2008. aasta oli viimane aasta, enne kui dumpinguhinnaga impordi mõju täiel määral liidu tootmisharule tunda andis, ja on seega sihtkasumi arvutamiseks sobiv alus.
(111)
Pärast lõplike järelduste avalikustamist vaidlustasid huvitatud isikud uuesti liidu tootmisharu 6,7 % sihtkasumi kasutamise ning 2008. aasta arvestamise kasumlikkuse seisukohalt esindusliku aastana. See argument lükatakse tagasi, kuna ei esitatud tõendeid selle kohta, milline oleks liidu tootmisharu kasum 2008. aastal olnud, kui ei oleks olnud majanduskriisi. Lisaks sellele näib väide, et majanduskriis mõjutas liidu tootmisharu kasumit 2008. aastal ja muutis 2008. aasta erandlikuks aastaks, viitavat sellele, et tootmisharu 2008. aasta kasum peaks olema madalam kui tavalisel aastal.
(112)
Huvitatud isikud viitasid ka asjaolule, et impordi maht HRVst oli väikseim 2009. aastal, mitte 2008. aastal. Arvestades aga asjaolu, et liidu tootmisharu ei olnud 2009. aastal kasumis, on võimatu kasutada liidu tootmisharu sihtkasumi määramiseks 2009. aasta andmeid.
(113)
Veel väitis CISA, et 2008. aastal sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumit ei saa kasutada sihtkasumina, kuna just sellel aastal oli vahe seotud äriühingutele toimunud müügi ja sõltumatutele klientidele toimunud müügi vahel suurim. See väide lükati tagasi, kuna kõnealune hinnaerinevus ei ole sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumi arvutamise seisukohalt oluline.
(114)
Seejärel tegi CISA ettepaneku, et kasum, mis saadi orgaanilise kattega terastoodete müügist sõltumatutele klientidele, peaks põhinema rahvusvahelise kontserni ArcelorMittal üldisel keskmisel kasumil aastatel 2010 ja 2011. See lükati liidu orgaanilise kattega terastoodete müügikasumi usaldusväärse allikana tagasi, sest ülemaailmse ArcelorMittal kontserni kasum ei ole selgelt liidus toimunud orgaanilise kattega terastoodete müügilt saadud kasumi jaoks esinduslik.
(115)
Huvitatud isikud vaidlustasid ka impordijärgsed kulud, mida kasutati ajutise tollimaksu arvutamiseks, kuna need põhinesid vaid ühe importija andmetel. Komisjon kontrollis hilisemas etapis ka teist importijat ning impordijärgsete kulude arvutamisel on nüüd kastutatud mõlema importija andmeid. Kasutades kahe äriühingu keskmist, on kulud veidi langenud ja kahjumarginaal vastavalt tõusnud.
(116)
Üks huvitatud isik vaidlustas meetodi, mida komisjon kasutas dumpinguhinnaga müügi marginaali arvutamiseks. See vaidlustamine oli aga tingitud sellest, et arvati ekslikult, et komisjon arvutas dumpinguhinnaga müügi marginaali nii, et lahutas turuhinnast liidu tootmisharu keskmise kasumi uurimisperioodil (2,6 %), et saada tasuvuspiir (st hind, mille puhul kasum oleks null), ning liitis siis sihtkasumi tasuvuspiirile.
(117)
Komisjon arvutas dumpinguhinnaga müügi marginaali nii, et liitis iga tootetüübi tootmiskuludele sihtkasumi. Kõnealuse huvitatud isiku poolt pakutud meetod on küsitav, kuna iga äriühing, kelle andmeid kasutati, ei saanud 2,6 % keskmist kasumit automaatselt iga tootetüübi igalt müügilt.
(118)
Üks huvitatud isik vaidlustas ka komisjoni kahjuarvutused. Kuna kõnealusele isikule ei olnud kättesaadavad kõik andmed, mida komisjon kahjumarginaali arvutamiseks kasutas, siis proovis ta teha arvutused omal käel, lähtudes oma arusaamast alumiiniumi- ja tsingisulamiga ning tsingiga kaetud terase hinnavahest turul, milleks ta oli arvutanud 50 USA dollarit tonni kohta. Selle mittetäielikel andmetel põhineva uue arvutuse tulemusena saadi komisjoni poolt arvutatud ja avaldatud kahjumarginaalist madalam marginaal.
(119)
Need väited lükati tagasi, kuna mõlema eksportiva tootja ja liidu tootmisharu täielike andmete analüüsimisel ei leitud väidetud hinnaerinevust. Kokkuvõttes tuleb rõhutada, et huvitatud isiku kasutatud andmed ei olnud täielikud ning seega ei saa neile komisjoni kahjumarginaali arvutamisel tugineda.
(120)
Kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 154 kuni 158.
9.2. Lõplikud meetmed
(121)
Arvestades järeldusi dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja ühenduse huvide kohta ning kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4, tuleks vastavalt madalama tollimaksu reeglile kehtestada HRVst imporditavate orgaanilise kattega terastoodete suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis oleks dumpingu- ja kahjumarginaalide kõige madalamal tuvastatud tasemel. Sellisel juhul tuleks tollimaksu määr kehtestada kindlaks tehtud kahju tasemel.
(122)
Seitse valimisse kaasamata äriühingut tegid koostööd dumpinguvastases uurimises, kuid mitte paralleelselt toimunud subsiidiumivastases uurimises. Nende äriühingute puhul on dumpinguvastase tollimaksu määr null. Subsiidiumivastases uurimises jääb nende äriühingute suhtes kehtima jääktollimaks.
(123)
Et tagada võrdne kohtlemine uute eksportivate tootjate ja koostööd teinud äriühingute vahel, kes valimisse ei kuulu, tuleks ette näha, et uute tootjate suhtes, kellel muul juhul ei oleks õigust algmääruse artikli 11 lõike 4 kohasele läbivaatamisele, kohaldatakse valimisse mittekuuluvate koostööd teinud äriühingute suhtes kehtestatud kaalutud keskmist tollimaksu, kuna artikli 11 lõiget 4 ei kohaldata valimisse kuuluvate äriühingute suhtes.
(124)
Eespool esitatu põhjal on kõnealuste tollimaksude kehtestamisele kuuluvad määrad järgmised:
Äriühingu nimi
Subsiidiumi-marginaal (%)
Dumpingumarginaal (%)
Kahjumarginaal (%)
Tasakaalustav tollimaks (%)
Dumpinguvastane tollimaks (%)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd ja Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
29,7
60,9
55,8
29,7
26,1
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd ja Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd.
23,8
48,9
29,7
23,8
5,9
Union Steel China
26,8
50,9
13,7
13,7
0
Muud dumpinguvastases uurimises koostööd teinud äriühingud (v.a äriühingud, kes peavad rakendusmääruse (EL) nr 215/2013 (3) alusel paralleelselt toimunud subsiidiumivastase menetluse põhjal jääktollimaksu tasuma)
26,8
55,0
43,0
26,8
16,2
Koostööst keeldunud äriühingud
44,7
68,1
58,3
44,7
13,6
10. AJUTISE TOLLIMAKSU LÕPLIK SISSENÕUDMINE
(125)
Arvestades kindlaks tehtud dumpingumarginaalide suurusjärku ja liidu tootmisharule tekitatud kahju taset, samuti asjaolu, et paralleelse subsiidiumivastase uurimise käigus ajutisi meetmeid ei kehtestatud, leitakse, et ajutise määrusega kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks lõplikult sisse nõuda lõplikult kehtestatud tollimaksumäära ulatuses. Seega tuleb ajutine tollimaks ajutise määruse artikli 1 lõikes 2 sätestatud määrade kohaselt lõplikult sisse nõuda. Kroomist või tinast aluskihiga toodetelt ajutiselt tagatiseks antud summad vabastatakse,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Käesolevaga kehtestatakse dumpinguvastane tollimaks järgmiste Hiina Rahvavabariigist pärit toodete impordi suhtes: orgaanilise kattega terastooted (st legeerimata või legeeritud terasest (v.a roostevaba teras) lehtvaltstooted, mis on vähemalt ühelt poolt värvitud, lakitud või plastiga kaetud, v.a ehituses kasutatavad sandwich-tüüpi kergpaneelid, mis koosnevad kahest metallplaadist, mille vahel on stabiliseeriv isolatsioonimaterjal, ning tsingitolmuga pinnatud tooted (tsingiga rikastatud värv, mis sisaldab tsinki 70 % massist või rohkem), välja arvatud välja arvatud kroomist või tinast aluskihiga tooted, ja mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (TARICi koodid 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 ja 7226997091 alla).
2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr on järgmine:
Äriühing
Tollimaks (%)
TARICi lisakood
Union Steel China
0
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd ja Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
26,1
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd ja Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd.
5,9
B313
Angang Steel Company Limited
16,2
B314
Anyang Iron Steel Co. Ltd.
0
B315
Baoshan Iron & Steel Co. Ltd.
0
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd.
16,2
B317
Changshu Everbright Material Technology Co.Ltd.
16,2
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.Ltd.
16,2
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd.
0
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd.
16,2
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd.
0
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd.
0
B323
Jigang Group Co., Ltd.
16,2
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
16,2
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd.
16,2
B326
Shandong Guanzhou Co. Ltd.
16,2
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd.
16,2
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd.
16,2
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd.
16,2
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
16,2
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd.
0
B332
Xinyu Iron And Steel Co.Ltd.
0
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd.
16,2
B334
Kõik muud äriühingud
13,6
B999
3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Määrusega (EL) nr 845/2012 kehtestatud ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse kõnealuse määruse artiklis 1 sätestatud määra alusel. Kroomist või tinast aluskihiga toodetelt ajutiselt tagatiseks antud summad vabastatakse.
Artikkel 3
Kui mõni Hiina Rahvavabariigi tootja esitab komisjonile piisavaid tõendeid selle kohta, et ta ei ole uurimisperioodil (1. oktoobrist 2010 kuni 30. septembrini 2011) eksportinud artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud Hiina Rahvavabariigist pärit kaupu, et ta ei ole seotud ühegi eksportija ega tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid, et ta ei ole seotud eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid, ning et ta on pärast uurimisperioodi lõppu vaatlusalust toodet tegelikult liitu eksportinud või tal on tühistamatu lepinguga võetud kohustus märkimisväärse koguse eksportimiseks liitu, võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal, mis on esitatud pärast nõuandekomiteega konsulteerimist, lihthäälteenamusega muuta artikli 1 lõiget 2, et kehtestada selle tootja suhtes tollimaks, mida kohaldatakse koostööd tegevate tootjate suhtes, keda valimisse ei kaasatud.
Artikkel 4
Määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 11. märts 2013