РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 517/2014 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 16 април 2014 година
за флуорсъдържащите парникови газове и за отмяна на Регламент (ЕО) № 842/2006
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 192, параграф 1 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
след консултация с Комитета на регионите,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
В четвъртия доклад за оценка на Междуправителствения комитет по изменение на климата на Рамковата конвенция на Обединените нации по изменението на климата (РКОНИК), по която Съюзът е страна (3), се посочва, че предвид съществуващите научни данни развитите държави трябва до 2050 г. да намалят емисиите на парникови газове с 80 - 95 % в сравнение с нивата от 1990 г., за да се ограничи глобалното изменение на климата до повишение на температурата с 2 °C, като по този начин се предотвратят нежеланите последици от изменението на климата.
(2)
За да постигне тази цел, Комисията прие Пътна карта за постигане до 2050 г. на конкурентоспособна икономика с ниска въглеродна интензивност, която беше взета под внимание от Съвета в заключенията му от 17 май 2011 г. и беше одобрена от Европейския парламент в резолюция от 15 март 2012 г. В тази пътна карта Комисията посочи ефективен от гледна точка на разходите начин за постигане на необходимото общо намаление на емисиите в Съюза до 2050 г. В пътната карта се установява приносът по отрасли, необходим в шест области. Емисиите на газове, различни от CO2, включително флуорсъдържащите парникови газове, но без емисиите от селското стопанство, различни от CO2, следва да бъдат намалени със 72 - 73 % до 2030 г. и със 70 - 78 % до 2050 г. в сравнение с нивата от 1990 г. Ако за референтна година се приеме 2005 г., изискването е намалението на емисиите на газове, различни от CO2, без тези от селското стопанство, да бъде 60 - 61 %. Емисиите на флуорсъдържащи парникови газове се оценяват на 90 милиона тона CO2 еквивалент през 2005 г. Намалението от 60 % означава, че емисиите следва да бъдат намалени на около 35 милиона тона CO2 еквивалент до 2030 г. Предвид очакваните емисии от 104 милиона тона CO2 еквивалент през 2030 г. при пълно прилагане на настоящото законодателство на Съюза е необходимо допълнително намаление от около 70 милиона тона CO2 еквивалент.
(3)
В доклада на Комисията от 26 септември 2011 г. относно прилагането, действието и целесъобразността на Регламент (ЕО) № 842/2006 на Европейския парламент и на Съвета (4) се стига до заключението, че ако бъдат изцяло приложени, действащите мерки за ограничаване могат да доведат до намаляване на емисиите на флуорсъдържащи парникови газове. Затова тези мерки следва да продължат да бъдат прилагани, както и пояснени въз основа на опита, придобит при изпълнението им. Някои мерки следва да бъдат също така разширени до други устройства, в които се използват значителни количества флуорсъдържащи парникови газове, като например хладилни камиони и ремаркета. Задължението да се създаде и поддържа регистър за оборудването, което съдържа такива газове, следва да се прилага и за електрическата комутационна апаратура. Предвид значението на мерките за ограничаване в края на жизнения цикъл на продуктите и оборудването, съдържащи флуорсъдържащи парникови газове, държавите членки следва да вземат предвид ползата от механизмите за отговорност на производителя и да насърчават тяхното въвеждане въз основа на съществуващите добри практики.
(4)
В посочения доклад също така се съдържа заключението, че може да се направи повече за намаляване на емисиите на флуорсъдържащи парникови газове в Съюза, по-специално чрез избягване на употребата на тези газове, когато са налице безопасни и енергийно ефективни алтернативни технологии, които не оказват въздействие върху климата или при които то е по-малко. Намалението на емисиите до 2030 г. с до две трети от нивото им през 2010 г. е ефективно от гледна точка на разходите, тъй като съществуват доказани и изпитани алтернативи в много отрасли.
(5)
В резолюцията на Европейския парламент от 14 септември 2011 г. относно всеобхватен подход към антропогенните емисии на газове, различни от CO2, които оказват въздействие върху климата, се приветства ангажиментът на Съюза да подкрепи действията по отношение на флуоровъглеводородите съгласно Монреалския протокол за веществата, които нарушават озоновия слой (наричан по-долу „Монреалският протокол“), като водещ пример за непазарен подход за намаляване на емисиите на парникови газове. В тази резолюция също така настоятелно се призовава за проучване на начините за насърчаване на незабавното пристъпване към поетапно намаляване на флуоровъглеводородите на международно равнище чрез Монреалския протокол.
(6)
За да се насърчи употребата на технологии, които не оказват въздействие върху климата или при които то е по-малко, обучението на физически лица, които извършват дейности, свързани с флуорсъдържащи парникови газове, следва да включва информация относно технологиите, които заменят и намаляват употребата на флуорсъдържащи парникови газове. Предвид факта, че някои алтернативи на флуорсъдържащите парникови газове, използвани в продукти и оборудване, за да заменят и намалят употребата на флуорсъдържащи парникови газове, може да са токсични, запалими или под високо налягане, Комисията следва да разгледа съществуващото законодателство на Съюза, уреждащо обучението на физически лица за безопасното използване на алтернативни охладители, и при необходимост да представи на Европейския парламент и Съвета законодателно предложение за изменение на приложимото законодателство на Съюза.
(7)
Като се вземат предвид програмите, установени съгласно Регламент (ЕО) № 842/2006, следва да бъдат съставени или приспособени програми за обучение и сертификация, които могат да бъдат включени в системите за професионално обучение.
(8)
За да се осигури съгласуваност с изискванията за наблюдение и докладване съгласно РКОНИК и с Решение 4/CMP.7 на Конференцията на страните, представляваща среща на страните по Протокола от Киото към РКОНИК, прието от Седмата конференция на страните по РКОНИК на среща в Дърбан на 11 декември 2011 г., потенциалът за глобално затопляне следва да се изчислява с оглед на 100-годишния потенциал за глобално затопляне на един килограм газ в сравнение с един килограм CO2. Когато е възможно, изчислението следва да се основава на четвъртия доклад за оценка, приет от Междуправителствения комитет по изменение на климата.
(9)
Ефективният мониторинг на емисиите на флуорсъдържащи парникови газове е от основно значение за проследяването на напредъка към постигането на целите за намаляване на емисиите и за оценката на въздействието на настоящия регламент. За да се гарантира качеството на докладването на емисиите, от основно значение е да се използват съгласувани, висококачествени данни за докладване на емисиите на флуорсъдържащи парникови газове. Въвеждането от държавите членки на системи за докладване на емисиите на флуорсъдържащи парникови газове ще осигури съответствие с Регламент (ЕС) № 525/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5). Данните за течове на флуорсъдържащи парникови газове от оборудване, събирани от дружествата съгласно настоящия регламент, биха могли значително да подобрят тези системи за докладване на емисиите. По този начин следва да е възможно да се проверява съгласуваността на данните, използвани за определяне на емисиите, и да се подобряват приблизителните оценки, основани на изчисления, което ще доведе до по-добра оценка на емисиите на флуорсъдържащите парникови газове в националните инвентаризации на емисиите на парникови газове.
(10)
Като се има предвид, че съществуват подходящи алтернативи, действащата понастоящем забрана за употреба на серен хексафлуорид в операции по отливане на форми с магнезий и рециклиране на сплави, получени по този начин, следва да обхване и съоръжения, които използват по-малко от 850 kg от серен хексафлуорид годишно. По подобен начин и като се предвиди подходящ преходен период, следва да бъде забранена употребата на охладители с много висок потенциал за глобално затопляне от 2 500 или повече за сервизно обслужване или поддръжка на хладилно оборудване с количество за зареждане, равняващо се на 40 тона CO2 еквивалент или повече.
(11)
Когато съществуват подходящи алтернативи на употребата на флуорсъдържащи парникови газове, следва да се въведат забрани за пускането на пазара на ново хладилно, климатично и противопожарно оборудване, което съдържа или чието функциониране зависи от тези вещества. Когато липсват алтернативи или те не могат да бъдат използвани поради технически или свързани с безопасността причини, или когато употребата на такива алтернативи би довела до несъразмерни разходи, Комисията следва да разполага с възможността да допусне изключение с ограничен срок на прилагане, за да даде възможност за пускането на пазара на такива продукти или оборудване. Като съобразява бъдещото техническо развитие, Комисията следва допълнително да прецени необходимостта от налагането на забрани за пускане на пазара на ново оборудване за вторична комутационна апаратура със средно напрежение и нови малки конвенционални климатични системи (сплит система).
(12)
Следва да бъде разрешено пускането на пазара на оборудване, което съдържа флуорсъдържащи парникови газове, ако при отчитане на реалистичен процент на течове и възстановяване общите емисии на парникови газове на това оборудване по време на жизнения му цикъл са под тези, които биха възникнали от аналогично оборудване, което не съдържа флуорсъдържащи парникови газове, с максимално допустимо енергопотребление, посочено в съответните мерки за изпълнение, приети съгласно Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (6). Редовният и своевременен преглед на тези мерки за изпълнение в съответствие с посочената директива би допринесло тези мерки за изпълнение да продължат да бъдат ефективни и подходящи.
(13)
Постепенното намаляване на количествата флуоровъглеводороди, които могат да бъдат пуснати на пазара, бе определено като най-полезен и ефективен от гледна точка на разходите начин за намаляване на емисиите на тези вещества в дългосрочен план.
(14)
За да постигне постепенното намаляване на количествата флуоровъглеводороди, които може да бъдат пуснати на пазара на Съюза, Комисията следва да разпредели квоти на отделните производители и вносители във връзка с пускането на пазара на флуоровъглеводороди, така че да не бъде надвишено общото количествено ограничение за пускането на пазара на флуоровъглеводороди. За да се запази справедливият характер на процеса на постепенно намаляване на количествата флуоровъглеводороди, които се пускат на пазара, в системата за квоти на Съюза следва да се отчитат съдържащите се в оборудване флуоровъглеводороди. Когато флуоровъглеводородите, съдържащи се в дадено оборудване, не са пускани на пазара преди зареждането на оборудването, следва да се изисква декларация за съответствие с цел да се докаже, че тези флуоровъглеводороди са отчетени в системата за квоти на Съюза.
(15)
Първоначално изчисляването на референтните стойности и разпределението на квотите между отделните производители и вносители следва да се основава на количествата флуоровъглеводороди, които те са отчели като пуснати на пазара през референтния период от 2009 г. до 2012 г. Въпреки това, за да не се изключват малките предприятия, 11 % от общото количествено ограничение следва да бъдат запазени за вносители и производители, които по време на референтния период не са пуснали на пазара 1 тон или повече флуорсъдържащи парникови газове.
(16)
Чрез редовното преизчисляване на референтните стойности и квотите Комисията следва да гарантира, че предприятията имат право да продължат своите дейности на базата на средните обеми, които те са пуснали на пазара през последните години.
(17)
Процесът на производство на някои флуорсъдържащи газове може да доведе до значителни емисии на други флуорсъдържащи парникови газове, получени като странични продукти. Унищожаването или възстановяването на такива странични емисии за последваща употреба следва да бъде условие за пускането на пазара на флуорсъдържащи парникови газове.
(18)
Комисията следва да гарантира, че съществува централен електронен регистър за управление на квотите за пускане на пазара на флуоровъглеводороди, включително за докладване на пуснато на пазара оборудване, по-специално когато то е предварително заредено с флуоровъглеводороди, които не са били пуснати на пазара преди зареждането и поради това се налага проверка чрез декларация за съответствие и последваща проверка от трето лице за това, че количествата флуоровъглеводороди са отчетени в системата за квоти на Съюза.
(19)
За да се запази гъвкавостта на пазара на флуоровъглеводороди в насипно състояние, следва да бъде възможно прехвърлянето на квотите, разпределени въз основа на референтните стойности, на друг производител или вносител в рамките на Съюза или на друг производител или вносител, който е представляван в Съюза от изключителен представител.
(20)
С цел да се създаде възможност за мониторинг на ефективността на настоящия регламент, обхватът на съществуващите задължения за докладване следва да бъде разширен, за да обхване и други флуорсъдържащи вещества, които имат значителен потенциал за глобално затопляне или които вероятно ще заменят флуорсъдържащите парникови газове, изброени в приложение I. По същата причина следва да бъдат докладвани и унищожаването на флуорсъдържащи парникови газове, и вносът на тези газове в Съюза, когато се съдържат в продукти и оборудване. Следва да бъдат определени прагове de minimis с цел да се избегне несъразмерната административна тежест, по-специално по отношение на малките и средните предприятия и микропредприятията.
(21)
Комисията следва непрекъснато да наблюдава последиците от намаляването на количествата флуоровъглеводороди, които се пускат на пазара, включително последиците му за доставките за оборудване, при което употребата на флуоровъглеводороди би довела до по-ниски емисии през жизнения цикъл от употребата на алтернативни технологии. До края на 2020 г. Комисията следва да изготви доклад относно наличието на флуоровъглеводороди на пазара на Съюза. Комисията следва да извърши своевременен цялостен преглед до края на 2022 г., за да бъдат адаптирани разпоредбите на настоящия регламент съобразно неговото изпълнение, новите тенденции и международните ангажименти, и да се предложат, ако е необходимо, допълнителни мерки за намаляване на емисиите.
(22)
За да се гарантират еднакви условия за изпълнение на настоящия регламент, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия. Тези правомощия следва да се упражняват в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламенти и на Съвета (7).
(23)
С цел изменение на определени несъществени елементи от настоящия регламент на Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС). От особена важност е Комисията по време на подготвителната си работа да проведе съответните консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.
(24)
Тъй като настоящият регламент е приет съгласно член 192, параграф 1 ДФЕС, той не е пречка държавите членки да запазят или да въведат по-строги предпазни мерки, които са съвместими с ДФЕС. Съгласно член 193 ДФЕС държавите членки трябва да съобщят на Комисията всички такива мерки.
(25)
Настоящият регламент изменя и допълва предмета на Регламент (ЕО) № 842/2006, който поради това следва да бъде отменен. Въпреки това, за да се осигури плавен преход от стария към новия режим, е целесъобразно да се предвиди регламенти (ЕО) № 1493/2007 (8), (ЕО) № 1494/2007 (9), (ЕО) № 1497/2007 (10), (ЕО) № 1516/2007 (11), (ЕО) № 303/2008 (12), (ЕО) № 304/2008 (13), (ЕО) № 305/2008 (14), (ЕО) № 306/2008 (15), (ЕО) № 307/2008 (16) и (ЕО) № 308/2008 (17) на Комисията да останат в сила и да продължат да се прилагат, освен ако и докато не бъдат отменени от делегирани актове или актове за изпълнение, приети от Комисията съгласно настоящия регламент,
(26)
Доколкото целите на настоящия регламент не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите членки, a поради трансграничния характер на разглеждания екологичен проблем и последиците на настоящия регламент за търговията в Съюза и за външната търговия могат да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа за пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тези цели,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет
Целта на настоящия регламент е опазването на околната среда чрез намаляване на емисиите на флуорсъдържащи парникови газове. В съответствие с тази цел настоящият регламент:
а)
установява правила за ограничаването, употребата, възстановяването и унищожаването на флуорсъдържащи парникови газове и свързани с тях допълнителни мерки;
б)
определя условия за пускането на пазара на определени продукти и оборудване, които съдържат или чието функциониране зависи от флуорсъдържащи парникови газове;
в)
определя условия за специфичната употреба на флуорсъдържащи парникови газове; и
г)
установява количествени ограничения за пускането на пазара на флуоровъглеводороди.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1)
„флуорсъдържащи парникови газове“ означава флуоровъглеводороди, перфлуоровъглероди и серен хексафлуорид и други парникови газове, които съдържат флуор, изброени в приложение I, или смеси, които съдържат някое от тези вещества;
2)
„флуоровъглеводороди“ или „HFC“ означава веществата, изброени в раздел 1 от приложение I, или смеси, които съдържат някое от тези вещества;
3)
„перфлуоровъглероди“ или „PFC“ означава веществата, изброени в раздел 2 от приложение I, или смеси, които съдържат някое от тези вещества;
4)
„серен хексафлуорид“ или „SF6“ означава веществото, посочено в раздел 3 от приложение I, или смеси, които съдържат това вещество;
5)
„смес“ означава течност, съставена от две или повече вещества, от които най-малко едно е вещество, посочено в приложение I или II;
6)
„потенциал за глобално затопляне“ или „ПГЗ“ означава съотношението на потенциала за климатично затопляне на даден парников газ към този на въглеродния диоксид (CO2), което се изчислява чрез съотношението на 100-годишния потенциал на затопляне на един килограм парников газ към този на един килограм CO2, определено в приложения I, II и IV, или за смесите - изчислено в съответствие с приложение IV;
7)
„тон(ове) CO2 еквивалент“ означава количеството парникови газове, изразено като произведение от масата на парниковите газове в метрични тонове и техния потенциал за глобално затопляне;
8)
„оператор“ означава физическо или юридическо лице, упражняващо фактическа власт над техническото функциониране на продуктите и оборудването, попадащи в обхвата на настоящия регламент; при определени обстоятелства държава членка може да посочи собственика като отговорен за изпълнението на задълженията на оператора;
9)
„употреба“ означава използването на флуорсъдържащи парникови газове в производството, поддръжката или сервизното обслужване, включително повторното напълване, на продукти и оборудване или в други процеси, посочени в настоящия регламент;
10)
„пускане на пазара“ означава доставянето или предоставянето за първи път на друго лице в Съюза, срещу заплащане или безвъзмездно, или използването за собствена сметка от страна на производител и включва митническо освобождаване за свободно обращение в рамките на Съюза;
11)
„херметически затворено оборудване“ означава оборудване, в което всички части, съдържащи флуорсъдържащи парникови газове, са запечатани чрез запояване, медно или цинково спояване или подобна трайна връзка, която може да включва вентили със запушалки или запушващи се сервизни отвори, които позволяват правилен ремонт или обезвреждане и които имат норма на изтичане под 3 грама на година под налягане от най-малко четвърт от максималното допустимо налягане;
12)
„контейнер“ означава продукт, които е проектиран предимно за транспортиране или съхраняване на флуорирани парникови газове;
13)
„контейнер, който не може да бъде повторно напълнен“ означава контейнер, който не може да бъде повторно напълнен, без да бъде приспособен за тази цел, или който се пуска на пазара, без да се осигурява връщането му за повторно пълнене;
14)
„възстановяване“ означава събиране и съхраняване на флуорсъдържащи парникови газове от продукти, включително контейнери, и оборудване по време на поддръжката или сервизното обслужване, или преди обезвреждането на продуктите или оборудването;
15)
„рециклиране“ означава повторна употреба на възстановен флуорсъдържащ парников газ след основен почистващ процес;
16)
„регенериране“ означава повторна преработка на възстановен флуорсъдържащ парников газ с цел постигане на равностойни на експлоатационните характеристики на свежо вещество, като се взема предвид употребата, за която предвиден;
17)
„унищожаване“ означава процесът, чрез който целият или по-голямата част от даден флуорсъдържащ парников газ трайно се трансформира или разпада до едно или повече стабилни вещества, които не са флуорсъдържащи парникови газове;
18)
„извеждане от експлоатация“ означава окончателно спиране и извеждане от функциониране или от употреба на продукт или част от оборудване, съдържащи флуорсъдържащи парникови газове;
19)
„ремонт“ означава възстановяване на повредени продукти или оборудване, които съдържат или чието функциониране зависи от флуорсъдържащи парникови газове, включващо част, съдържаща или проектирана да съдържа такива газове;
20)
„монтаж“ означава свързването на две или повече части от оборудване или вериги, съдържащи или проектирани да съдържат флуорсъдържащи парникови газове, с цел монтиране на система на мястото, на което ще функционира, и което включва свързването на газопроводите на системата, за да се затвори контурът, независимо дали е необходимо зареждане на системата след монтирането ѝ;
21)
„поддръжка или сервизно обслужване“ означава всички дейности, с изключение на възстановяването в съответствие с член 8 и проверките за течове в съответствие с член 4 и член 10, параграф 1, буква б), които включват прекъсване на контурите, съдържащи или проектирани да съдържат флуорсъдържащи парникови газове, по-специално зареждането на системата с флуорсъдържащи парникови газове, премахването на една или повече части от контура или оборудването, повторния монтаж на две или повече части от контура или оборудването, както и отстраняването на течове;
22)
„свежо вещество“ означава вещество, което не е било използвано преди това;
23)
„стационарен“ означава обичайно неподвижен по време на експлоатация и включва преместими климатични устройства за стаи;
24)
„мобилен“ означава обичайно в движение по време на експлоатация;
25)
„еднокомпонентна пяна“ означава пенообразуващо съединение, което се съдържа в една аерозолна опаковка в нереагирало или частично реагирало течно състояние и което се разширява и втвърдява, когато напуска опаковката;
26)
„хладилен камион“ означава моторно превозно средство с маса, надвишаваща 3,5 тона, което е проектирано и конструирано предимно за превоз на стоки и което е оборудвано с хладилно устройство;
27)
„хладилно ремарке“ означава превозно средство, което е проектирано и произведено с цел да бъде теглено от камион или трактор, предимно за превоз на стоки, и което е оборудвано с хладилно устройство;
28)
„технически аерозол“ означава аерозолна опаковка, използвана за поддръжка, ремонт, почистване, изпитване, унищожаване на насекоми, производство на продукти и оборудване, монтаж на оборудване и в други приложения;
29)
„система за откриване на течове“ означава калибрирано механично, електрическо или електронно съоръжение за откриване на течове на флуорсъдържащи парникови газове, което предупреждава оператора при откриване на теч;
30)
„предприятие“ означава всяко физическо или юридическо лице, което:
а)
произвежда, използва, възстановява, съхранява, рециклира, регенерира или унищожава флуорсъдържащи парникови газове;
б)
внася или изнася флуорсъдържащи парникови газове или продукти и оборудване, съдържащи такива газове;
в)
пуска на пазара флуорсъдържащи парникови газове или продукти и оборудване, които съдържат или чието функциониране зависи от такива газове;
г)
монтира, обслужва, поддържа, ремонтира, извършва проверки за течове или извежда от експлоатация оборудване, което съдържа или чието функциониране зависи от флуорсъдържащи парникови газове;
д)
е оператор на оборудване, което съдържа или чието функциониране зависи от флуорсъдържащи парникови газове;
е)
произвежда, внася, изнася, пуска на пазара или унищожава газове, изброени в приложение II;
ж)
пуска на пазара продукти или оборудване, съдържащи газове, изброени в приложение II;
31)
„изходна суровина“ означава всеки флуорсъдържащ парников газ или вещество по приложение II, които са подложени на химична трансформация - процес, в който първоначалният състав напълно се преобразува и чиито емисии са незначителни;
32)
„търговска цел“ означава използване за съхранение, излагане или разпространение на продукти, за продажба на крайни потребители, в търговията на дребно и услугите в хранително-вкусовия сектор;
33)
„противопожарно оборудване“ означава оборудването и системите, използвани за противопожарна защита и гасене, и включва пожарогасители;
34)
„цикъл на Ренкин с органичен работен агент“ означава цикъл, съдържащ кондензиран флуорсъдържащ парников газ, който превръща топлината от топлинен източник в енергия за производство на електроенергия или механична енергия;
35)
„военно оборудване“ означава оръжия, боеприпаси и военна техника, предназначени специално за военни цели, които са необходими за защита на основните интереси на държавите членки в областта на сигурността;
36)
„електрическа комутационна апаратура“ означава комутационните апарати и техните комбинации със съответните контролни, измервателни, защитни и регулиращи уреди, както и комплектите от такива апарати и оборудване със съответните връзки, принадлежности, шкафове и носещи конструкции, предназначени за използване във връзка с производството, преноса, разпределението и преобразуването на електроенергия;
37)
„групови централизирани охладителни системи“ означава системи с два или повече компресора, функциониращи едновременно, които са свързани с един или повече общи кондензатори и с няколко хладилни уреда, като витрини, шкафове, фризери, или с хладилни складове;
38)
„първична охладителна верига от каскадни системи“ означава първичният контур в системи с непряко регулирана средна температура, в които се съчетават два или повече отделни контура на циркулация на хладилни агенти, свързани така, че първичният контур да абсорбира топлината от кондензатора на вторичния контур за средна температура;
39)
„конвенционални климатични системи (сплит система)“ означава системи за климатизация на въздуха в помещения, които се състоят от едно външно и едно вътрешно тяло, свързани с тръби, съдържащи охладител, за които е необходим монтаж на мястото на използване.
ГЛАВА II
ОГРАНИЧАВАНЕ
Член 3
Предотвратяване на емисиите на флуорсъдържащи парникови газове
1. Преднамереното изпускане на флуорсъдържащи парникови газове в атмосферата се забранява, ако изпускането не е технически необходимо за съответната употреба.
2. Операторите на оборудване, което съдържа флуорсъдържащи парникови газове, вземат предпазни мерки за предотвратяване на непреднамереното изпускане (наричано по-долу „теч“) на тези газове, както и всички технически и икономически обосновани мерки с цел да намалят течовете на флуорсъдържащи парникови газове.
3. При откриване на теч на флуорсъдържащи парникови газове операторите осигуряват ремонта на оборудването без необосновано забавяне.
Когато оборудването се проверява за течове съгласно член 4, параграф 1 и в оборудването е отстранен теч, операторите осигуряват проверка на оборудването от сертифицирани физически лица в рамките на един месец след ремонта, за да се провери дали ремонтът е бил ефективен.
4. Физическите лица, извършващи дейностите, посочени в член 10, параграф 1, букви а) - в), трябва да са сертифицирани в съответствие с член 10, параграфи 4 и 7 и трябва да вземат предпазни мерки за предотвратяване на течове на флуорсъдържащи парникови газове.
Предприятията, извършващи монтаж, сервизно обслужване, поддръжка, ремонт или извеждане от експлоатация на оборудване, изброено в член 4, параграф 2 букви а) - г), трябва да са сертифицирани в съответствие с член 10, параграфи 6 и 7 и трябва да вземат предпазни мерки за предотвратяване на течове на флуорсъдържащи парникови газове.
Член 4
Проверки за течове
1. Операторите на оборудване, което съдържа флуорсъдържащи парникови газове в количества от 5 тона CO2 еквивалент или повече, които не се съдържат в пяна, гарантират, че оборудването се проверява за течове.
Херметически затвореното оборудване, съдържащо флуорсъдържащи парникови газове в количества под 10 тона еквивалент на CO2, не подлежи на проверки за течове съгласно настоящия член, при условие че това оборудване е етикетирано като херметически затворено.
Електрическа комутационна апаратура не подлежи на проверки за течове съгласно настоящия член, при условие че тя отговаря на едно от следните условия:
а)
има проверена норма на изтичане под 0,1 % на година съгласно техническата спецификация на производителя, като това е съответно указано върху етикета;
б)
оборудвана е с устройство за следене на налягането или плътността; или
в)
съдържа по-малко от 6 kg флуорсъдържащи парникови газове.
2. Параграф 1се прилага по отношение на операторите на следното оборудване, което съдържа флуорсъдържащи парникови газове:
а)
стационарно хладилно оборудване;
б)
стационарно климатично оборудване;
в)
стационарни топлинни помпи (термопомпи);
г)
стационарно противопожарно оборудване;
д)
хладилни устройства на хладилни камиони и ремаркета;
е)
електрическа комутационна апаратура;
ж)
двигатели с цикъл на Ренкин с органичен работен агент.
По отношение на оборудването, посочено в първа алинея, букви а) - д), проверките се извършват от физически лица, които са сертифицирани в съответствие с правилата, предвидени в член 10.
Чрез дерогация от параграф 1, първа алинея до 31 декември 2016 г. не подлежи на проверки за течове оборудването, съдържащо по-малко от 3 kg флуорсъдържащи парникови газове, или херметически затвореното оборудване, което е съответно етикетирано и съдържа по-малко от 6 kg флуорсъдържащи парникови газове.
3. Проверките за течове съгласно параграф 1 се извършват със следната честота:
а)
при оборудване, съдържащо флуорсъдържащи парникови газове в количества от 5 тона СО2 еквивалент или повече, но по-малко от 50 тона СО2 еквивалент - най-малко на всеки 12 месеца или, когато е монтирана система за откриване на течове, най-малко на всеки 24 месеца;
б)
при оборудване, съдържащо флуорсъдържащи парникови газове в количества от 50 тона СО2 еквивалент или повече, но по-малко от 500 тона СО2 еквивалент - най-малко на всеки шест месеца или, когато е монтирана система за откриване на течове, най-малко на всеки 12 месеца;
в)
при оборудване, съдържащо флуорсъдържащи парникови газове в количества от 500 тона СО2 еквивалент или повече - най-малко на три месеца или, когато е монтирана система за откриване на течове, най-малко на всеки шест месеца.
4. Приема се, че задълженията по параграф 1, свързани с противопожарно оборудване по параграф 2, буква г), са изпълнени, когато са изпълнени следните две условия:
а)
съществуващият режим на инспекции отговаря на стандартите ISO 14520 или EN 15004; и
б)
честотата на инспекциите на противопожарното оборудване съответства на изискванията по параграф 3.
5. Комисията може чрез актове за изпълнение да определи изискванията за проверки за течове, които трябва да бъдат провеждани в съответствие с параграф 1 от настоящия член, за всеки тип оборудване по посочения параграф, за определяне на тези части на оборудването, в които е най-вероятно да се появи теч, и за отмяна на актове, приети съгласно член 3, параграф 7 от Регламент (ЕО) № 842/2006. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 24.
Член 5
Системи за откриване на течове
1. Операторите на оборудването, изброено в член 4, параграф 2, букви а) - г), съдържащо флуорсъдържащи парникови газове в количества от 500 тона CO2 еквивалент или повече, гарантират, че оборудването е снабдено със система за откриване на течове, която предупреждава оператора или дружеството по поддръжката за всеки теч.
2. Операторите на оборудването, изброено в член 4, параграф 2, букви е) и ж), съдържащо флуорсъдържащи парникови газове в количества от 500 тона CO2 еквивалент или повече и монтирано на 1 януари 2017 г. и след това, гарантират, че оборудването е снабдено със система за откриване на течове, която предупреждава оператора или дружеството по поддръжката за всеки теч.
3. Операторите на оборудването, изброено в член 4, параграф 2, букви а) - г) и ж), по отношение на които се прилага параграф 1 или 2 от настоящия член, гарантират, че системите за откриване на течове се проверяват най-малко веднъж на дванадесет месеца с оглед осигуряване на правилното им функциониране.
4. Операторите на оборудването, изброено в член 4, параграф 2, буква е), по отношение на които се прилага параграф 2 от настоящия член, гарантират, че системите за откриване на течове се проверяват най-малко веднъж на шест години с оглед осигуряване на правилното им функциониране.
Член 6
Водене на документация
1. Операторите на оборудване, по отношение на което се изискват проверки за течове съгласно член 4, параграф 1, изготвят и поддържат за всяка единица от това оборудване документация със следната конкретна информация:
а)
количеството и типа на включените флуорсъдържащи парникови газове;
б)
количествата флуорсъдържащи парникови газове, които се добавят по време на монтаж, поддръжка или сервизно обслужване, или поради теч;
в)
дали количествата включени флуорсъдържащи парникови газове са били рециклирани или регенерирани, както и наименованието и адреса на съоръжението, извършило рециклирането или регенерирането, и когато е приложимо - сертификационния му номер;
г)
количеството възстановени флуорсъдържащи парникови газове;
д)
идентификационните данни на предприятието, което е извършило монтажа, сервизното обслужване, поддръжката и когато е приложимо, ремонта или извеждането от експлоатация на оборудването, включително, когато е приложимо, номера на неговия сертификат;
е)
датите и резултатите от проверките, извършени в съответствие с член 4, параграфи 1 - 3;
ж)
ако оборудването е било изведено от експлоатация - мерките, предприети за възстановяване и обезвреждане на флуорсъдържащите парникови газове.
2. Освен в случаите, когато посочената в параграф 1 документация се съхранява в база данни, създадена от компетентните органи на държавите членки, се прилагат следните правила:
а)
операторите, посочени в параграф 1, съхраняват най-малко пет години документацията, посочена в същия параграф;
б)
предприятията, извършващи посочени в параграф 1, буква д) дейности за сметка на операторите, съхраняват най-малко пет години копие от документацията, посочена в параграф 1.
При поискване документацията, посочена в параграф 1, се предоставя на компетентния орган на съответната държава членка или на Комисията. Доколкото документацията съдържа информация за околната среда, в зависимост от случая се прилага Директива 2003/4/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (18) или Регламент (ЕО)№ 1367/2006 на Европейския парламент и на Съвета (19).
3. За целите на член 11, параграф 4 предприятията, доставящи флуорсъдържащи парникови газове, създават и поддържат документация със съответната информация относно купувачите на флуорсъдържащи парникови газове, включваща следните данни:
а)
номера на сертификатите на купувачите; и
б)
съответни количества закупени флуорсъдържащи парникови газове.
Предприятията, доставящи флуорсъдържащи парникови газове, съхраняват посочената документация най-малко пет години.
При поискване предприятията, доставящи флуорсъдържащи парникови газове, предоставят тази документация на компетентния орган на съответната държава членка или на Комисията. Доколкото документацията съдържа информация за околната среда, се прилага Директива 2003/4/ЕО или Регламент (ЕО) № 1367/2006, в зависимост от случая.
4. Комисията може чрез акт за изпълнение да определи формата на документацията, посочена в параграфи 1 и 3 от настоящия член, и да посочи как тя следва да бъде изготвена и поддържана. Този акт за изпълнение се приема в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 24.
Член 7
Емисии на флуорсъдържащи парникови газове, свързани с производството
1. Производителите на флуорсъдържащи съединения предприемат всички необходими предпазни мерки, за да се ограничат емисиите на флуорсъдържащи парникови газове във възможно най-голяма степен по време на:
а)
производството;
б)
транспортирането; и
в)
съхранението.
Настоящият член се прилага и за производството на флуорсъдържащи парникови газове като страничен продукт.
2. Без да се засяга член 11, параграф 1, пускането на пазара на флуорсъдържащи парникови газове и газове, изброени в приложение II, се забранява, освен ако, когато е приложимо, производителите или вносителите докажат към момента на пускането, че трифлуорометан, получен като страничен продукт по време на производствения процес, включително по време на производството на техните изходни суровини, е унищожен или възстановен за последваща употреба в съответствие с най-добрите съществуващи техники.
Това изискване се прилага, считано от 11 юни 2015 г.
Член 8
Възстановяване
1. Операторите на стационарно оборудване или хладилни устройства на хладилни камиони и ремаркета, съдържащи флуорсъдържащи парникови газове, които не се съдържат в пяна, гарантират, че възстановяването на тези газове се извършва от физически лица, притежаващи необходимите сертификати, предвидени в член 10, така че тези газове да бъдат рециклирани, регенерирани или унищожени.
Това задължение се прилага за операторите на следното оборудване:
а)
охлаждащи вериги на стационарно хладилно и стационарно климатично оборудване, както и на стационарно оборудване с топлинна помпа (термопомпа);
б)
охлаждащи вериги на хладилни устройства на хладилни камиони и ремаркета;
в)
стационарно оборудване, съдържащо разтворители на основата на флуорсъдържащи парникови газове;
г)
стационарно противопожарно оборудване;
д)
стационарна електрическа комутационна апаратура.
2. Предприятие, което използва контейнер с флуорсъдържащ парников газ, непосредствено преди обезвреждането му взема необходимите мерки за осигуряване на възстановяването на остатъчните газове, за да гарантира, че те са рециклирани, регенерирани или унищожени.
3. Операторите на продукти и оборудване, които не са изброени в параграф 1, включително мобилно оборудване, съдържащо флуорсъдържащи парникови газове, вземат необходимите мерки за осигуряване възстановяването на газовете, доколкото това е технически осъществимо и не води до несъразмерни разходи, от физически лица с подходящата квалификация, така че тези газове се рециклират, регенерират или унищожават, или вземат мерки за унищожаването им без предварително възстановяване.
Възстановяването на флуорсъдържащи парникови газове от климатичните системи на моторни превозни средства, излизащи извън обхвата на Директива 2006/40/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (20), се извършва от физически лица с подходящата квалификация.
Само физическите лица, притежаващи най-малко атестати за обучение в съответствие с член 10, параграф 2, се считат за притежаващи подходяща квалификация за възстановяването на флуорсъдържащи парникови газове от климатичното оборудване на моторни превозни средства, попадащи в обхвата на Директива 2006/40/ЕО.
Член 9
Механизми за отговорност на производителите
Без да се засяга съществуващото законодателство на Съюза, държавите членки насърчават въвеждането на механизми за отговорност на производителите за възстановяването на флуорсъдържащите парникови газове, както и за тяхното рециклиране, регенериране или унищожаване.
Държавите членки представят на Комисията информация за действията, предприети съгласно първа алинея.
Член 10
Обучение и сертифициране
1. Въз основа на минималните изисквания по параграф 5 държавите членки създават или приспособяват програми за сертифициране, включително процеси на оценяване. Държавите членки осигуряват обучение на физическите лица, изпълняващи следните задачи:
а)
монтаж, сервизно обслужване, поддръжка, ремонт или извеждане от експлоатация на оборудването, изброено в член 4, параграф 2, букви а) - е);
б)
проверка за течове на оборудването, посочено в член 4, параграф 2, букви а) - д), както е предвидено в член 4, параграф 1;
в)
възстановяване на флуорсъдържащи парникови газове съгласно член 8, параграф 1.
2. Държавите членки гарантират наличието на програми за обучение на физически лица за възстановяване на флуорсъдържащи парникови газове от климатичното оборудване на моторни превозни средства, попадащи в обхвата на Директива 2006/40/ЕО, въз основа на минималните изисквания, посочени в параграф 5.
3. Програмите за сертифициране и обучението, посочени в параграфи 1 и 2, обхващат следното:
а)
приложими разпоредби и технически стандарти;
б)
предотвратяване на емисиите;
в)
възстановяване на флуорсъдържащи парникови газове;
г)
безопасна работа с оборудването от съответния тип и размер, посочено в сертификата;
д)
информация относно приложими технологии, които да заменят или намалят употребата на флуорсъдържащи парникови газове, и безопасната работа с тях.
4. Сертификати съгласно програмите за сертифициране, предвидени в параграф 1, се издават, при условие че кандидатът е преминал успешно процеса на оценяване, установен в съответствие с параграфи 1, 3 и 5.
5. Минималните изисквания за програмите за сертифициране са определени в регламенти (ЕО) № 303/2008 - (ЕО) № 306/2008 и в параграф 12. Минималните изисквания за атестатите за обучение са определени в Регламент (ЕО) № 307/2008 и в параграф 12. В минималните изисквания се определят за всеки вид оборудване, посочено в параграфи 1 и 2, необходимите практически умения и теоретични знания, като когато е целесъобразно, се прави разлика между различните дейности, които се обхващат, както и условията за взаимно признаване на сертификати и атестати за обучение.
6. Въз основа на минималните изисквания, посочени в параграф 5, държавите членки създават или приспособяват програми за сертифициране на предприятията, извършващи за други лица монтаж, сервизно обслужване, поддръжка, ремонт или извеждане от експлоатация на оборудване, изброено в член 4, параграф 2, букви а) - г).
7. Сертификатите и атестатите за обучение, издадени в съответствие с Регламент (ЕО) № 842/2006, остават валидни съгласно условията, при които са издадени първоначално.
8. Държавите членки гарантират, че всички физически лица, притежаващи сертификати по програмите за сертифициране, предвидени в параграфи 1 и 7, имат достъп до информация относно всеки един от следните въпроси:
а)
технологиите, посочени в параграф 3, буква д); и
б)
съществуващите регулаторни изисквания за работа с оборудване, съдържащо охладители, съставляващи алтернатива на флуорсъдържащите парникови газове.
9. Държавите членки гарантират, че е предвидено обучение за физическите лица, желаещи да актуализират знанията си по въпроси, посочени в параграф 3.
10. До 1 януари 2017 г. държавите членки уведомяват Комисията за своите програми за сертифициране и обучение.
Държавите членки признават сертификатите и атестатите за обучение, издадени в друга държава членка в съответствие с настоящия член. Държавите членки не могат да ограничават свободата на предоставяне на услуги или свободата на установяване на основание, че сертификатът е издаден в друга държава членка.
11. Всяко предприятие, което възлага някоя от дейностите, посочени в параграф 1, на друго предприятие, предприема разумни мерки, за да се увери, че последното притежава необходимите сертификати за съответните дейности съгласно настоящия член.
12. В случай че за прилагането на настоящия член е необходимо да се предвиди по-хармонизиран подход към обучението и сертифицирането, Комисията чрез актове за изпълнение адаптира и актуализира минималните изисквания по отношение на уменията и знанията, които се обхващат, конкретизира условията за сертифициране и атестиране и за взаимно признаване, както и отменя актове, приети съгласно член 5, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 842/2006. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 24. При упражняването на правомощието, което ѝ е предоставено съгласно настоящия параграф, Комисията взема предвид съществуващите системи за професионална квалификация или сертификация.
13. Комисията може чрез актове за изпълнение да определя формата на уведомлението, посочено в параграф 10 от настоящия член, и да отменя актове, приети съгласно член 5, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 842/2006. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 24.
14. Когато задълженията по настоящия член по отношение на предоставянето на сертифициране и обучение могат да доведат до налагането на несъразмерна тежест на държава членка поради нейното малобройно население и свързаната с това липса на кандидати за подобно обучение или сертифициране, спазването им може да се постигне чрез признаване на сертификатите, издадени в други държави членки.
Държавите членки, които прилагат настоящия параграф, уведомяват Комисията, която съобщава това на останалите държави членки.
15. Никоя от разпоредбите на настоящия член не е пречка държавите членки да създадат допълнителни програми за сертифициране и обучение по отношение на оборудване, различно от посоченото в параграф 1.
ГЛАВА III
ПУСКАНЕ НА ПАЗАРА И КОНТРОЛ НА УПОТРЕБАТА
Член 11
Ограничения за пускането на пазара
1. Пускането на пазара на продукти и оборудване, изброени в приложение III, с изключение на военно оборудване, е забранено от датата, определена в посоченото приложение, като се прави разграничение, когато е приложимо, въз основа на типа или потенциала за глобално затопляне на съответния флуорсъдържащ парников газ.
2. Забраната по параграф 1 не се прилага за оборудване, за което в изискванията относно екодизайна, приети съгласно Директива 2009/125/ЕО, е посочено, че с оглед на високата енергийна ефективност по време на неговото функциониране емисиите на CO2 еквивалент по време на жизнения му цикъл са по-ниски, отколкото емисиите от аналогично оборудване, което отговаря на съответните изисквания за екодизайн и не съдържа флуоровъглеводороди.
3. По изключение Комисията може, въз основа на обосновано искане от страна на компетентен орган на държава членка и като взема предвид целите на настоящия регламент, чрез актове за изпълнение да допусне изключение за период до четири години и да разреши пускането на пазара на продуктите и оборудването, изброени в приложение III, които съдържат или чието функциониране зависи от флуорсъдържащи парникови газове, при условие че е доказано, че:
а)
по отношение на специфичен продукт или оборудване или по отношение на специфична категория продукти или оборудване липсват алтернативи или те не могат да бъдат използвани поради технически или свързани с безопасността причини; или
б)
употребата на технически осъществими и безопасни алтернативи би довела до несъразмерни разходи.
Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 24.
4. За целите на монтажа, сервизното обслужване, поддръжката или ремонта на оборудване, което съдържа флуорсъдържащи парникови газове или чието функциониране зависи от такива газове, за което се изисква сертифициране или атестация съгласно член 10, флуорсъдържащите парникови газове се продават само на предприятия, които притежават съответните сертификати или атестации в съответствие с член 10, или на предприятия, които са наели лица, притежаващи сертификат или атестация за обучение в съответствие с член 10, параграфи 2 и 5, и се закупуват само от такива предприятия. Настоящият параграф не е пречка предприятията, които не са сертифицирани и които не извършват дейностите по първото изречение от настоящия параграф, да събират, транспортират или доставят флуорсъдържащи парникови газове.
5. Когато оборудване, заредено с флуорсъдържащи парникови газове, не е херметически затворено, то може да се продава на крайния потребител само ако са представени доказателства, че монтажът се извършва от сертифицирано по член 10 предприятие.
6. Комисията събира, въз основа на наличните данни от държавите членки, информация за националните кодекси, стандарти или законодателство на държавите членки по отношение на заместващите технологии, използващи алтернативи на флуорсъдържащите парникови газове в хладилно и климатично оборудване, оборудване с топлинна помпа (термопомпа) и пяна.
До 1 януари 2017 г. Комисията публикува обобщен доклад с информацията, събрана съгласно първа алинея.
Член 12
Етикетиране и информация за продукта и оборудването
1. Продукти и оборудване, които съдържат или чието функциониране зависи от флуорсъдържащи парникови газове, не се пускат на пазара, ако не са етикетирани. Това изискване се прилага само за:
а)
хладилно оборудване;
б)
климатично оборудване;
в)
топлинни помпи (термопомпи);
г)
противопожарно оборудване;
д)
електрическа комутационна апаратура;
е)
аерозолни опаковки, които съдържат флуорсъдържащи парникови газове, с изключение на дозиращи инхалатори за доставка на фармацевтични компоненти;
ж)
всички контейнери за флуорсъдържащи парникови газове;
з)
разтворители на основата на флуорсъдържащи парникови газове;
и)
двигатели с цикъл на Ренкин с органичен работен агент.
2. Продуктите или оборудването, за които се прилага изключение съгласно член 11, параграф 3, се етикетират съответно и включват указание, че тези продукти или оборудване могат да се използват само за целта, за която е допуснато изключението по посочения член.
3. Етикетите, които се изискват съгласно параграф 1, съдържат следната информация:
а)
указание, че продуктът или оборудването съдържа или че функционирането му зависи от флуорсъдържащи парникови газове;
б)
общоприетите промишлени обозначения на съответните флуорсъдържащи парникови газове или, при липса на такива обозначения - химичните наименования;
в)
от 1 януари 2017 г. - изразеното като маса и в еквивалент на CO2 количество флуорсъдържащи парникови газове, съдържащи се в съответния продукт или оборудване, или количеството флуорсъдържащи парникови газове, за което е проектирано оборудването, и потенциала за глобално затопляне на тези газове.
Когато е приложимо, върху етикета, който се изисква съгласно параграф 1, се нанася и следната информация:
а)
указание, че флуорсъдържащите парникови газове се съдържат в херметически затворено оборудване;
б)
указание, че съгласно техническата спецификация на производителя електрическа комутационна апаратура има годишна норма на изтичане по-малка от 0,1 %.
4. Етикетът трябва да е ясен, четлив и незаличим и да е поставен:
а)
до информацията за обслужващите пунктове за зареждане или възстановяване на флуорсъдържащия парников газ; или
б)
върху частта от продукта или оборудването, която съдържа флуорсъдържащия парников газ.
Информацията върху етикета трябва да е на официалните езици на държавата членка, в която ще бъде пуснат на пазара продуктът или оборудването.
5. Пяната и предварителните смеси от полиоли, съдържащи флуорсъдържащи парникови газове, се пускат на пазара само ако флуорсъдържащият парников газ е обозначен чрез етикет, който съдържа общоприетото промишлено обозначение, а при липса на такова - химичното наименование. Етикетът трябва да посочва ясно, че пяната или предварителните смеси от полиоли съдържат флуорсъдържащи парникови газове.
При пенопласти тази информация се посочва ясно и по незаличим начин върху пенопластите.
6. При регенерирани или рециклирани флуорсъдържащи парникови газове етикетът трябва да съдържа указание, че веществото е било регенерирано или рециклирано, информация относно номера на партидата и наименованието и адреса на съоръжението за регенериране или рециклиране.
7. При флуорсъдържащи парникови газове, пуснати на пазара с цел унищожаване, етикетът трябва да съдържа указание, че съдържанието на контейнера е предназначено единствено за унищожаване.
8. При флуорсъдържащи парникови газове, пуснати на пазара с цел директен износ, етикетът трябва да съдържа указание, че съдържанието на контейнера е предназначено единствено за директен износ.
9. При флуорсъдържащи парникови газове, пуснати на пазара с цел употреба във военно оборудване, етикетът трябва да съдържа указание, че съдържанието на контейнера може да се използва единствено за тази цел.
10. При флуорсъдържащи парникови газове, пуснати на пазара с цел ецване на полупроводникови материали или почистване на камери за химично отлагане от газова фаза, етикетът трябва да съдържа указание, че съдържанието на контейнера може да се използва единствено за тази цел.
11. При флуорсъдържащи парникови газове, пуснати на пазара с цел употреба като изходна суровина, етикетът трябва да съдържа указание, че съдържанието на контейнера може да се използва единствено като изходна суровина.
12. При флуорсъдържащи парникови газове, пуснати на пазара с цел производство на дозиращи инхалатори за доставка на фармацевтични компоненти, етикетът трябва да съдържа указание, че съдържанието на контейнера може да се използва единствено за тази цел.
13. Информацията, посочена в параграфи 3 и 5, се включва в ръководствата за употреба на съответните продукти и оборудване.
При продукти и оборудване, които съдържат флуорсъдържащи парникови газове с потенциал на глобално затопляне 150 или повече, тази информация също се посочва и в описанията с рекламна цел.
14. Комисията може чрез актове за изпълнение да определя формата на етикетите, посочени в параграфи 1 и 4 - 12, и да отменя актове, приети съгласно член 7, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 842/2006. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 24.
15. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 22 за изменение на изискванията за етикетиране, определени в параграфи 4 - 12, когато това е целесъобразно предвид развитието в областта на търговията или технологиите.
Член 13
Контрол на употребата
1. Забранява се употребата на серен хексафлуорид в операции по отливане на форми с магнезий и рециклиране на сплави, получени по този начин.
По отношение на инсталации, които използват количество серен хексафлуорид под 850 kg годишно в операции по отливане на форми с магнезий и рециклиране на сплави, получени по този начин, тази забрана се прилага само след 1 януари 2018 г.
2. Забранява се употребата на серен хексафлуорид за пълнене на гуми за моторни превозни средства.
3. От 1 януари 2020 г. се забранява употребата на флуорсъдържащи парникови газове с потенциал за глобално затопляне 2 500 или повече за сервизно обслужване или поддръжка на хладилно оборудване с количество за зареждане от 40 тона CO2 еквивалент или повече.
Настоящият параграф не се прилага за военно оборудване или оборудване, предназначено за приложения за охлаждане на продукти на температури под - 50 °C.
До 1 януари 2030 г. забраната, посочена в първа алинея, не се прилага за следните категории флуорсъдържащи парникови газове:
а)
регенерирани флуорсъдържащи парникови газове с потенциал за глобално затопляне 2 500 или повече, използвани за поддръжка или сервизно обслужване на съществуващо хладилно оборудване, при условие че те са били етикетирани в съответствие с член 12, параграф 6;
б)
рециклирани флуорсъдържащи парникови газове с потенциал за глобално затопляне 2 500 или повече, използвани за поддръжка или сервизно обслужване на съществуващо хладилно оборудване, ако те са били възстановени от такова оборудване. Тези рециклирани газове могат да бъдат използвани само от предприятието, което е извършило възстановяването им като част от поддръжката или сервизното обслужване, или от предприятието, за което възстановяването е извършено като част от поддръжката или сервизното обслужване.
Забраната, посочена в първа алинея, не се прилага за хладилно оборудване, за което е допуснато изключение съгласно член 11, параграф 3.
Член 14
Предварително зареждане на оборудване с флуоровъглеводороди
1. От 1 януари 2017 г. хладилното и климатичното оборудване и оборудването с топлинна помпа (термопомпа), заредено с флуоровъглеводороди, не се пуска на пазара, освен ако флуоровъглеводородите, с които е заредено оборудването, са отчетени в системата за квоти, посочена в глава IV.
2. При пускане на пазара на предварително заредено оборудване, както е посочено в параграф 1, производителите и вносителите на оборудването гарантират, че спазването на параграф 1 е изцяло документирано, като за целта изготвят декларация за съответствие.
От 1 януари 2018 г., когато флуоровъглеводородите, съдържащи се в дадено оборудване, не са пускани на пазара преди зареждането на оборудването, вносителите на това оборудване гарантират, че до 31 март всяка година точността на документацията и декларацията за съответствие за предходната календарна година се проверяват от независим одитор. Одиторът трябва да е:
а)
акредитиран съгласно Директива 2003/87/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (21); или
б)
акредитиран за проверяване на финансови отчети в съответствие със законодателството на съответната държава членка.
Производителите и вносителите на оборудването по параграф 1 съхраняват документацията и декларацията за съответствие най-малко пет години след пускането на пазара на оборудването. Вносителите, пускащи на пазара предварително заредено оборудване, когато съдържащите се в него флуоровъглеводороди не са пускани на пазара преди зареждане на оборудването, гарантират, че те са регистрирани съгласно член 17, параграф 1, буква д).
3. Чрез изготвянето на декларация за съответствие производителите и вносителите на оборудване по параграф 1 поемат отговорността да спазват разпоредбите на параграфи 1 и 2.
4. Комисията определя чрез актове за изпълнение подробни правила относно декларацията за съответствие и проверката от независимия одитор, посочен в параграф 2, втора алинея от настоящия член. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 24.
ГЛАВА IV
НАМАЛЯВАНЕ НА КОЛИЧЕСТВОТО ФЛУОРОВЪГЛЕВОДОРОДИ, КОИТО СЕ ПУСКАТ НА ПАЗАРА
Член 15
Намаляване на количеството флуоровъглеводороди, които се пускат на пазара
1. Комисията гарантира, че количеството флуоровъглеводороди, което производителите и вносителите имат право да пускат на пазара в Съюза всяка година, не надвишава максималното количество за съответната година, изчислено в съответствие с приложение V.
Производителите и вносителите гарантират, че количеството флуоровъглеводороди, изчислено в съответствие с приложение V, което всеки от тях пуска на пазара, не превишава съответната им квотата, разпределена в съответствие с член 16, параграф 5 или прехвърлена в съответствие с член 18.
2. Настоящият член не се прилага за производители или вносители на флуоровъглеводороди в количества под 100 тона еквивалент на CO2 годишно.
Настоящият член не се прилага и за следните категории флуоровъглеводороди:
а)
флуоровъглеводороди, внесени в Съюза за унищожаване;
б)
флуоровъглеводороди, използвани от производител като изходна суровина или директно доставени от производител или вносител на предприятия за употреба като изходна суровина;
в)
флуоровъглеводороди, директно доставени от производител или вносител на предприятия за износ извън Съюза, когато тези флуоровъглеводороди впоследствие не са предоставени на друго лице в рамките на Съюза, преди да бъдат изнесени;
г)
флуоровъглеводороди, директно доставени от производител или вносител за употреба във военно оборудване;
д)
флуоровъглеводороди, директно доставени от производител или вносител на предприятие, което ги използва за ецване на полупроводникови материали или почистване на камери за химично отлагане от газова фаза в сектора за производство на полупроводници;
е)
от 1 януари 2018 г. и след това - флуоровъглеводороди, директно доставени от производител или вносител на предприятие, произвеждащо дозиращи инхалатори за доставка на фармацевтични компоненти.
3. Настоящият член и членове 16, 18, 19 и 25 се прилагат и за флуоровъглеводороди, съдържащи се в предварителните смеси от полиоли.
4. По изключение Комисията може, въз основа на обосновано искане от страна на компетентен орган на държава членка и като взема предвид целите на настоящия регламент, чрез актове за изпълнение да допусне изключение за период до четири години от изискването за квотата, предвидено в параграф 1, за флуоровъглеводороди, предназначени за употреба в специфични приложения или в специфични категории продукти и оборудване, когато е доказано, че:
а)
за тези специфични приложения, продукти или оборудване липсват алтернативи или че те не могат да бъдат използвани поради технически или свързани с безопасността причини; и
б)
не може да бъде осигурено достатъчно предлагане на флуоровъглеводороди, без да възникнат несъразмерни разходи.
Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 24.
Член 16
Разпределение на квоти за пускане на пазара на флуоровъглеводороди
1. До 31 октомври 2014 г. Комисията чрез актове за изпълнение определя за всеки производител или вносител, който е докладвал данни съгласно член 6 от Регламент (ЕО) № 842/2006, референтна стойност въз основа на средногодишните количества флуоровъглеводороди, за които производителят или вносителят са докладвали, че са пуснали на пазара в периода 2009 - 2012 г. Референтните стойности се изчисляват в съответствие с приложение V към настоящия регламент.
Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 24.
2. Производителите и вносителите, които не са докладвали данни за пускане на пазара на флуоровъглеводороди съгласно член 6 от Регламент (ЕО) № 842/2006 за референтния период, посочен в параграф 1, могат да декларират намерението си да пуснат флуоровъглеводороди на пазара през следващата година.
Декларацията се отправя до Комисията, като се уточняват видът флуоровъглеводороди и количествата, които се очаква да бъдат пуснати на пазара.
Комисията публикува известие за срока за подаване на тези декларации. Преди да подадат декларация съгласно параграфи 2 и 4 от настоящия член, предприятията се регистрират в регистъра, предвиден в член 17.
3. До 31 октомври 2017 г. и на всеки три години след това Комисията преизчислява референтните стойности за производителите и вносителите, посочени в параграфи 1 и 2 от настоящия член, въз основа на средногодишните количества флуоровъглеводороди, пуснати законосъобразно на пазара на 1 януари 2015 г. и след това, които са докладвани съгласно член 19 за наличните години. Комисията определя тези референтни стойности чрез актове за изпълнение.
Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 24.
4. Производителите и вносителите, за които са били определени референтни стойности, могат да обявят допълнителни очаквани количества в съответствие с процедурата, предвидена в параграф 2.
5. Комисията разпределя квоти за пускане на пазара на флуоровъглеводороди за всеки производител и вносител за всяка година, считано от 2015 г., като прилага механизма за разпределяне, установен в приложение VI.
Квотата се разпределя на производители и вносители, установени в рамките на Съюза или които са упълномощили изключителен представител, установен в рамките на Съюза, с цел спазване на изискванията на настоящия регламент. Изключителният представител може да бъде същият като упълномощения представител по член 8 от Регламент (ЕО) № 1907/2006 на Европейския парламент и на Съвета (22).
Изключителният представител трябва да спазва всички задължения на производителите и вносителите съгласно настоящия регламент.
Член 17
Регистър
1. До 1 януари 2015 г. Комисията създава и осигурява функционирането на електронен регистър за квоти за пускане на пазара на флуоровъглеводороди (наричан по-долу „регистърът“).
Регистрацията в регистъра е задължителна за:
а)
производителите и вносителите, на които е била разпределена квота за пускане на пазара на флуоровъглеводороди в съответствие с член 16, параграф 5;
б)
предприятията, на които се прехвърля квота в съответствие с член 18;
в)
производителите и вносителите, които заявяват намерението си да подадат декларация в съответствие с член 16, параграф 2;
г)
производителите и вносителите, които снабдяват с флуоровъглеводороди, или предприятията, които ги получават, за целите, изброени в член 15, параграф 2, втора алинея, букви а) - е);
д)
вносителите, които пускат на пазара предварително заредено оборудване, когато съдържащите се в него флуоровъглеводороди не са пускани на пазара преди зареждане на оборудването в съответствие с член 14.
Регистрацията се извършва чрез подаване на заявление до Комисията в съответствие с процедурите, определени от Комисията.
2. Комисията може, доколкото това е необходимо, чрез актове за изпълнение да вземе мерки за осигуряване на доброто функциониране на регистъра. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 24.
3. Комисията гарантира, че регистрираните производители и вносители се уведомяват чрез регистъра относно разпределените квоти и всички промени в тях по време на периода на разпределението.
4. Компетентните органи, включително митническите органи на държавите членки, имат достъп до регистъра с цел получаване на информация.
Член 18
Прехвърляне на квоти и разрешение за използване на квоти за пускането на пазара на флуоровъглеводороди във внесено оборудване
1. Производителите или вносителите, за които е била определена референтна стойност съгласно член 16, параграф 1 или 3 и на които е била разпределена квота съгласно член 16, параграф 5, могат да прехвърлят в регистъра, посочен в член 17, параграф 1, тази квота изцяло или частично на други производители или вносители в Съюза или на други производители или вносители, които са представлявани в Съюза от изключителен представител съгласно член 16, параграф 5, втора и трета алинея.
2. Производителите или вносителите, които са получили квота съгласно член 16, параграфи 1 и 3 или на които е прехвърлена квота съгласно параграф 1 от настоящия член, могат да разрешат на друго предприятие да използва квотата им за целите на член 14.
Производител или вносител, който е получил квота изключително въз основа на декларацията по член 16, параграф 2, може да разреши на друго предприятие да използва квотата му за целите на член 14 само при условие че съответните количества флуоровъглеводороди се доставят физически от далия разрешението производител или вносител.
За целите на членове 15 и 16 и член 19, параграфи 1 и 6 съответните количества флуоровъглеводороди се считат за пуснати на пазара от далия разрешението производител или вносител към момента на предоставяне на посоченото разрешение. Комисията може да изиска от далия разрешението производител или вносител доказателства, че осъществява дейност по отношение на доставката на флуоровъглеводороди.
ГЛАВА V
ДОКЛАДВАНЕ
Член 19
Докладване относно производство, внос, износ, употреба като изходна суровина и унищожаване на веществата, посочени в приложение I или II
1. До 31 март 2015 г. и всяка година след това всеки производител, вносител и износител, който през предходната календарна година е произвел, внесъл или изнесъл флуорсъдържащи парникови газове и газове, посочени в приложение II, в размер на един метричен тон или 100 тона еквивалент на CO2 или повече, докладва на Комисията данните, посочени в приложение VII, за всяко едно от тези вещества за съответната календарна година. Настоящият параграф се прилага и за предприятия, получаващи квоти съгласно член 18, параграф 1.
2. До 31 март 2015 г. и всяка година след това всяко предприятие, което през предходната календарна година е унищожило флуорсъдържащи парникови газове и газове, посочени в приложение II, в размер на един метричен тон или 1 000 тона еквивалент на CO2 или повече, докладва на Комисията данните, посочени в приложение VII, за всяко едно от тези вещества за съответната календарна година.
3. До 31 март 2015 г. и всяка година след това всяко предприятие, което през предходната календарна година е използвало като изходна суровина флуорсъдържащи парникови газове в размер на 1 000 тона еквивалент на CO2 или повече, докладва на Комисията данните, посочени в приложение VII, за всяко едно от тези вещества за съответната календарна година.
4. До 31 март 2015 г. и всяка година след това всяко предприятие, което през предходната календарна година е пуснало на пазара флуорсъдържащи парникови газове и газове, посочени в приложение II, в размер на 500 тона еквивалент на CO2 или повече, докладва на Комисията данните, посочени в приложение VII, за всяко едно от тези вещества за съответната календарна година.
5. Всеки вносител, който пуска на пазара предварително заредено оборудване, представя на Комисията документ за проверка, издаден съгласно член 14, параграф 2, когато съдържащите се в това оборудване флуоровъглеводороди не са пускани на пазара преди зареждането му.
6. До 30 юни 2015 г. и всяка година след това всяко предприятие, което съгласно параграф 1 докладва данни за пускането на пазара на флуоровъглеводороди в размер над 10 000 тона еквивалент на CO2 или повече през предходната календарна година, освен това трябва да гарантира, че точността на тези данни се проверява от независим одитор. Одиторът трябва да бъде:
а)
акредитиран съгласно Директива 2003/87/ЕО; или
б)
акредитиран за проверяване на финансови отчети в съответствие със законодателството на съответната държава членка.
Предприятието съхранява доклада от проверката най-малко пет години. При поискване докладът от проверката се предоставя на компетентния орган на съответната държава членка и на Комисията.
7. Комисията може чрез актове за изпълнение да определи формата и средствата за представяне на докладите, посочени в настоящия член.
Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 24.
8. Комисията предприема необходимите мерки за защита на поверителността на информацията, която ѝ е предоставена в съответствие с настоящия член.
Член 20
Събиране на данни за емисиите
Държавите членки създават системи за докладване за съответните сектори, посочени в настоящия регламент, с цел получаване на данни за емисии, доколкото е възможно.
ГЛАВА VI
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 21
Преглед
1. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 22 за актуализиране на приложения I, II и IV въз основа на новите доклади за оценка, приети от Междуправителствения комитет по изменение на климата, или на новите доклади на Групата за научна оценка към Монреалския протокол относно потенциала за глобално затопляне на посочените в списъците вещества.
2. Комисията наблюдава прилагането и въздействието на настоящия регламент въз основа на информацията за пускането на пазара на газовете, посочени в приложения I и II, докладвана в съответствие с член 19, както и за емисиите на флуорсъдържащи парникови газове, предоставена в съответствие с член 20, и въз основа на всяка получена от държавите членки информация от значение.
Най-късно до 31 декември 2020 г. Комисията публикува доклад относно наличието на флуоровъглеводороди на пазара на Съюза.
Най-късно до 31 декември 2022 г. тя публикува подробен доклад относно въздействието на настоящия регламент, и по-специално:
а)
прогноза за продължаващото търсене на флуоровъглеводороди до 2030 г. и след това;
б)
оценка на необходимостта от по-нататъшни действия от страна на Съюза и неговите държави членки с оглед на съществуващите и новите международни ангажименти относно намаляването на емисиите на флуорсъдържащите парникови газове;
в)
преглед на европейските и международните стандарти, националното законодателство относно безопасността и строителните норми в държавите членки във връзка с прехода към алтернативни охладители;
г)
преглед на наличието на технически осъществими и ефективни от гледна точка на разходите алтернативи на продуктите и оборудването, които съдържат флуорсъдържащи парникови газове, по отношение на продукти и оборудване, които не са посочени в приложение III, като се взема предвид енергийната ефективност.
3. Най-късно до 1 юли 2017 г. Комисията публикува доклад за оценка на забраната по точка 13 от приложение III, като взема по-специално предвид наличието на икономически ефективни, технически осъществими, енергийно ефективни и надеждни алтернативи на груповите централизирани охладителни системи, посочени в тази разпоредба. Въз основа на този доклад, когато е целесъобразно, Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета законодателно предложение за изменение на разпоредбата по точка 13 от приложение III.
4. Най-късно до 1 юли 2020 г. Комисията публикува доклад, в който оценява наличието на икономически ефективни, технически осъществими, енергийно ефективни и надеждни алтернативи, които да дават възможност за замяна на флуорсъдържащите парникови газове в ново оборудване за вторична комутационна апаратура със средно напрежение и нови малки конвенционални климатични системи (сплит системи), и когато е целесъобразно, представя на Европейския парламент и на Съвета законодателно предложение за изменение на списъка в приложение III.
5. Най-късно до 1 юли 2017 г. Комисията публикува доклад за оценка на метода за разпределяне на квотите, включително резултата от безвъзмездното разпределяне на квоти, и на разходите по прилагането на настоящия регламент в държавите членки, както и на въздействието от евентуално международно споразумение относно флуоровъглеводородите, ако е приложимо. Въз основа на този доклад, когато е целесъобразно, Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета законодателно предложение с цел:
а)
изменение на метода за разпределяне на квотите;
б)
установяване на подходящ метод за разпределяне на евентуалните приходи.
6. Най-късно до 1 януари 2017 г. Комисията публикува доклад, в който анализира законодателството на Съюза по отношение на обучението на физически лица за безопасното използване на алтернативните охладители, които да заменят или намаляват употребата на флуорсъдържащи парникови газове, и когато е целесъобразно, представя на Европейския парламент и на Съвета законодателно предложение за изменение на приложимото законодателство на Съюза.
Член 22
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на условията, предвидени в настоящия член.
2. Правомощието да приема делегирани актове, посочено в член 12, параграф 15 и член 21, параграф 1, се предоставя на Комисията за срок от пет години, считано от 10 юни 2014 г. Комисията изготвя доклад относно делегирането на правомощия най-късно девет месеца преди изтичането на петгодишния срок. Делегирането на правомощия се продължава мълчаливо за нови петгодишни срокове, освен ако Европейският парламент или Съветът не възразят срещу подобно продължаване не по-късно от три месеца преди изтичането на всеки срок.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 12, параграф 15 и член 21, параграф 1, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет в съответствие с член 12, параграф 15 и член 21, параграф 1, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 23
Консултативен форум
При прилагането на настоящия регламент Комисията осигурява балансирано участие на представителите на държавите членки и на представителите на гражданското общество, включително на природозащитни организации, производители, оператори и сертифицирани лица. За тази цел тя създава консултативен форум, в рамките на който тези страни се срещат и предоставят на Комисията съвети и експертен опит във връзка с прилагането на настоящия регламент, по-специално относно наличието на алтернативи на флуорсъдържащите парникови газове, включително аспектите на тяхната употреба, свързани с околната среда, техниката, икономиката и безопасността. Процедурният правилник на консултативния форум се изготвя от Комисията и се публикува.
Член 24
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от комитет. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011. Когато комитетът не даде становище, Комисията не приема проекта на акт за изпълнение и се прилага член 5, параграф 4, трета алинея от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Член 25
Санкции
1. Държавите членки установяват система от санкции, които се прилагат за нарушения на настоящия регламент, и вземат всички необходими мерки за осигуряване на тяхното прилагане. Предвидените санкции трябва да бъдат ефективни, пропорционални и възпиращи.
Държавите членки съобщават тези разпоредби на Комисията до 1 януари 2017 г. и ѝ съобщават незабавно за всички последващи изменения, които ги засягат.
2. В допълнение към посочените в параграф 1 санкции на предприятията, превишили квотата си за пускане на пазара на флуоровъглеводороди, разпределена съгласно член 16, параграф 5 или прехвърлена съгласно член 18, може единствено да се разпредели намалена квота за периода на разпределение, следващ откриването на превишаването на квотата.
Размерът на намалението се изчислява като 200 % от размера, с който квотата е превишена. Ако размерът на намалението надвишава размера на квотата, която трябва да бъде разпределена в съответствие с член 16, параграф 5 за периода, следващ откриването на превишаването, за този период не се разпределя никаква квота, а квотата за следващите периоди на разпределение се намаляват до приспадане на целия размер.
Член 26
Отмяна
Регламент (ЕО) № 842/2006 се отменя, считано от 1 януари 2015 г., без да се засяга спазването на изискванията на този регламент в съответствие с предвидените в него срокове.
Независимо от това регламенти (ЕО) № 1493/2007, (ЕО) № 1494/2007, (ЕО) № 1497/2007, (ЕО) № 1516/2007, (ЕО) № 303/2008, (ЕО) № 304/2008, (ЕО) № 305/2008, (ЕО) № 306/2008, (ЕО) № 307/2008 и (ЕО) № 308/2008 остават в сила и продължават да се прилагат, освен ако и докато не бъдат отменени с делегирани актове или актове за изпълнение, приети от Комисията съгласно настоящия регламент.
Позоваванията на Регламент (ЕО) № 842/2006 се считат за позовавания на настоящия регламент и се четат съгласно таблицата на съответствието в приложение VIII.
Член 27
Влизане в сила и начална дата на прилагане
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 януари 2015 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Страсбург на 16 април 2014 година.
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 517/2014,
16. aprill 2014,
fluoritud kasvuhoonegaaside kohta ja määruse (EÜ) nr 842/2006 kehtetuks tunnistamise kohta
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
olles konsulteerinud Regioonide Komiteega,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)
ning arvestades järgmist:
(1)
ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (millega liit on ühinenud) valitsustevahelise kliimamuutuste rühma neljandas hindamisaruandes (3) on märgitud, et teadaolevate teaduslike andmete põhjal oleks arenenud riikidel vaja vähendada aastaks 2050 kasvuhoonegaaside heitkoguseid 80-95 % võrra 1990. aasta tasemest, et piirata üleilmset kliimamuutust nii, et temperatuur ei tõuseks rohkem kui 2 °C, ja hoida seega ära soovimatut mõju kliimale.
(2)
Selle eesmärgi saavutamiseks võttis komisjon vastu edenemiskava „Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050”, mille nõukogu märkis ära oma 17. mai 2011. aasta järeldustes ja mis kiideti heaks Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2012. aasta resolutsiooniga. Selles edenemiskavas sätestas komisjon kulutõhusa viisi üldise heite vajalikul määral vähendamiseks liidus 2050. aastaks. Selles edenemiskavas on kehtestatud vajalik sektorite panus kuues valdkonnas. Muid kui süsinikdioksiidi heitkoguseid, sealhulgas fluoritud kasvuhoonegaasid, kuid välja arvatud muud kui süsinikdioksiidi heitkogused põllumajandusest, tuleks vähendada 2030. aastaks 72-73 % võrra ja 2050. aastaks 70-78 % võrra võrreldes 1990. aasta tasemetega. Kui võrdlusaastaks võetakse 2005, on muid kui süsinikdioksiidi heitkoguseid, välja arvatud põllumajandusest pärit heidet, vaja vähendada 2030. aastaks 60-61 % võrra. Fluoritud kasvuhoonegaaside heitkogused olid 2005. aastal hinnanguliselt 90 miljonit CO2-ekvivalenttonni. Vähendamine 60 % võrra tähendab, et heitkoguseid tuleks vähendada 2030. aastaks umbes 35 miljoni CO2-ekvivalenttonnini. Arvestades et praeguste liidu õigusaktide täieliku kohaldamise korral on heitkogused 2030. aastaks hinnanguliselt 104 miljonit CO2-ekvivalenttonni, on neid vaja vähendada veel umbes 70 miljonit CO2-ekvivalenttonni.
(3)
Komisjon järeldas oma 26. septembri 2011. aasta aruandes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 842/2006 (4) kohaldamise, mõjude ja piisavuse kohta, et praeguste piiramismeetmetega saab nende täieliku kohaldamise korral fluoritud kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähendada. Need meetmed tuleks seega säilitada ja neid tuleks selgitada nende rakendamisel saadud kogemuse põhjal. Teatud meetmeid tuleks ka laiendada teistele seadmetele, milles kasutatakse suures koguses fluoritud kasvuhoonegaase, nagu külmikveokid ja -haagised. Kohustus koostada ja pidada selliseid gaase sisaldavate seadmete registreid peaks kehtima ka elektrijaotlatele. Arvestades piiramismeetmete tähtsust fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavate toodete ja seadmete olelusringi lõpus, peaksid liikmesriigid võtma arvesse tootjavastutuse kavade tähtsust ning julgustama nende koostamist olemasolevate parimate tavade põhjal.
(4)
Nimetatud aruandes järeldati samuti, et fluoritud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks liidus saab rohkem teha, eelkõige vältides selliste gaaside kasutamist seal, kus on olemas ohutud ja energiatõhusad alternatiivsed tehnoloogialahendused, mis kliimat ei mõjuta või mõjutavad vähem. 2010. aasta heitkoguste vähendamine aastaks 2030 kuni kahe kolmandiku võrra on kulutõhus, sest paljudes sektorites on olemas tõendatud ja katsetatud alternatiivid.
(5)
Euroopa Parlamendi 14. septembri 2011. aasta resolutsioonis muude kui süsinikdioksiidiga seotud kliimat mõjutavate inimtekkeliste heidete probleemi tervikliku käsitluse kohta väljendati heameelt liidu võetud kohustuse üle toetada osoonikihti kahandavate ainete Montreali protokolli („Montreali protokoll”) raames võetud fluorosüsivesinikega seotud meetmeid kui head näidet kasvuhoonegaaside vähendamisega seotud mitte-turupõhisest käsitusest. Nimetatud resolutsioonis kutsuti samuti üles uurima võimalusi fluorosüsivesinike järkjärgulise kõrvaldamise koheseks alustamiseks Montreali protokolli kaudu rahvusvahelisel tasandil.
(6)
Et julgustada selliste tehnoloogiate kasutamist, mis kliimat ei mõjuta või mõjutavad vähem, peaks fluoritud kasvuhoonegaasidega tegelevate füüsiliste isikute koolitus hõlmama teavet nende tehnoloogiate kohta, mida kasutatakse fluoritud kasvuhoonegaaside asendamiseks ja nende kasutamise vähendamiseks. Arvestades seda, et mõned alternatiivsed fluoritud kasvuhoonegaasid, mida kasutatakse toodetes ja seadmetes fluoritud kasvuhoonegaaside asendamiseks ja nende kasutuse vähendamiseks, võivad olla mürgised, tuleohtlikud või suure rõhu all, peaks komisjon vaatama läbi kehtivad liidu õigusaktid, mis käsitlevad füüsiliste isikute koolitamist alternatiivsete külmaainete ohutuks käsitlemiseks, ning peaks vajaduse korral esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule seadusandliku akti ettepaneku asjaomaste liidu õigusaktide muutmiseks.
(7)
Tuleks kehtestada sertifitseerimis- ja koolitusprogrammid või neid kohandada, võttes arvesse määruse (EÜ) nr 842/2006 alusel kehtestatud programme, ning kõnealused programmid võiks integreerida kutseharidussüsteemidesse.
(8)
Selleks et tagada vastavus ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonis sätestatud järelevalve- ja aruandlusnõuetele ning ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimiva osaliste konverentsi otsusele 4/CMP.7 (mis võeti vastu ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli osaliste seitsmenda konverentsi koosolekul Durbanis 11. detsembril 2011), tuleks globaalse soojendamise potentsiaalid välja arvutada ühe kilogrammi gaasi 100-aastase globaalse soojendamise potentsiaalina ühe kilogrammi CO2 suhtes. Arvutus peaks võimaluse korral põhinema valitsustevahelise kliimamuutuste rühma neljandal hindamisaruandel.
(9)
Selleks et jälgida edusamme heitkoguste vähendamise eesmärkide suunas ning käesoleva määruse mõju hindamisel, on otsustaval kohal fluoritud kasvuhoonegaaside heitkoguste tõhus järelevalve. Selleks et tagada heitkoguseid käsitlevate aruannete kvaliteet, tuleb fluoritud kasvuhoonegaaside heitkoguste aruandluse puhul kasutada kindlasti järjepidevaid ja kvaliteetseid andmeid. Fluoritud kasvuhoonegaaside heitkoguseid käsitlevate aruandlussüsteemide kehtestamine liikmesriikide poolt tagaks tiheda seostatuse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 525/2013 (5). Nimetatud heitkoguste aruandlussüsteeme võiksid märkimisväärselt parandada andmed, mis ettevõtted on kogunud vastavalt käesolevale määrusele seadmetest lekkinud fluoritud kasvuhoonegaaside kohta. Sel viisil peaks olema võimalik kontrollida heitkoguste tuletamiseks kasutatud andmete järjepidevust ning parandada arvutuste põhjal tehtud ligikaudseid hinnanguid, mille tulemusel paranevad hinnangud fluoritud kasvuhoonegaaside heitkoguste kohta kasvuhoonegaaside riiklikes inventuurides.
(10)
Arvestades, et on olemas sobivad alternatiivid, tuleks praegust magneesiumsurvevalus väävelheksafluoriidi kasutamise ja magneesiumsurvevalu sulamite ringlussevõtmise keeldu laiendada ettevõtetele, mis kasutavad väävelheksafluoriidi vähem kui 850 kg aastas. Samamoodi tuleks asjakohase üleminekuajaga keelata väga suure globaalse soojendamise potentsiaaliga (2 500 või enam) külmaainete kasutamine selliste jahutusseadmete teenindamiseks või hooldamiseks, mille külmaaine kogus on 40 või enam CO2-ekvivalenttonni.
(11)
Kui konkreetsete fluoritud kasvuhoonegaaside kasutamisele on olemas sobivad alternatiivid, tuleks keelata uute jahutus-, kliima- ja tuletõrjeseadmete turule laskmine, kui need seadmed sisaldavad neid aineid või kui neid aineid on vaja nende käitamiseks. Kui alternatiivid ei ole kättesaadavad või ei saa neid kasutada tehnilistel või ohutusega seotud põhjustel või kui selliste alternatiivide kasutamisega kaasneksid ebaproportsionaalsed kulud, peaks komisjonil olema võimalik lubada erandit, et võimaldada selliste toodete ja seadmete turulelaskmist piiratud ajaperioodil. Tulevase tehnilise arengu valguses peaks komisjon põhjalikumalt hindama uute keskpinge sekundaarjaotusseadmete ja uute väikeste ühe siseosaga kliimaseadmete turule laskmise keeldu.
(12)
Fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavaid seadmeid tuleks lubada turule lasta, kui nende põhjustatud kasvuhoonegaaside koguheide, võttes arvesse realistlikke lekke- ja kokkukogumismäärasid, on väiksem kui see, mida seadme olelusringi jooksul tekitaks samaväärsed ilma fluoritud kasvuhoonegaasideta seadmed, mille suurim lubatud energiatarbimine on sätestatud asjakohastes Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ (6) alusel vastu võetud rakendusmeetmetes. Nende rakendusmeetmete korrapärane ja õigeaegne läbivaatamine kooskõlas nimetatud direktiiviga aitaks tagada, et kõnealused rakendusmeetmed oleksid jätkuvalt tõhusad ja asjakohased.
(13)
On kindlaks tehtud, et kõige tõhusam ja kuluefektiivsem viis fluorosüsivesinike heitkoguste vähendamiseks pikaajaliselt on vähendada järk-järgult fluorosüsivesinike hulka, mida võib turule lasta.
(14)
Liidu turule lasta võidavate fluorosüsivesinike koguste järkjärgulise vähendamise rakendamiseks peaks komisjon eraldama kõikidele tootjatele ja importijatele eraldi kvoodid fluorosüsivesinike turule laskmiseks, et vältida turulelastava fluorosüsivesinike üldise koguselise piirnormi ületamist. Selleks et kaitsta turule lastud fluorosüsivesinike koguste järkjärgulise vähendamise terviklikkust, tuleks liidu kvoodisüsteemis võtta arvesse seadmetes kasutatavaid fluorosüsivesinikke. Kui seadmes olevaid fluorosüsivesinikke ei lastud turule enne seadme täitmist, tuleks nõuda vastavusdeklaratsiooni, millega tõendatakse, et kõnealused fluorosüsivesinikud on liidu kvoodisüsteemis arvesse võetud.
(15)
Algselt peaks igale üksikule tootjale ja importijale kontrollväärtuse arvutamine ja kvoodi eraldamine põhinema fluorosüsivesinike kogusel, mille kohta nad on teatanud, et see on turule lastud võrdlusperioodil ajavahemikul 2009-2012. Selleks et väikeettevõtjaid mitte välja jätta, peaks 11 protsenti üldisest koguselisest piirnormist olema reserveeritud importijatele ja tootjatele, kes ei ole võrdlusperioodil turule lasknud ühte tonni või rohkem fluoritud kasvuhoonegaase.
(16)
Komisjon peaks kontrollväärtuste ja kvootide regulaarse ümberarvutamisega tagama, et ettevõtjatel lubatakse jätkata tegevust nende poolt viimastel aastatel turule viidud keskmiste koguste alusel.
(17)
Mõningate fluoritud gaaside tootmisel võib kõrvalsaadusena tekkida olulisel määral muude fluoritud kasvuhoonegaaside heitkoguseid. Nimetatud kõrvalsaaduste heitkogused tuleks hävitada või koguda kokku edaspidiseks kasutamiseks fluoritud kasvuhoonegaaside turule laskmise eeltingimusena.
(18)
Komisjon peaks tagama, et toimib keskne elektrooniline register fluorosüsivesinike turulelaskmise kvootide haldamiseks ning arvestuse pidamiseks, sealhulgas turulelastud seadmete üle arvestuse pidamiseks, eelkõige kui seadmed on eelnevalt täidetud fluorosüsivesinikega, mida ei ole enne täitmist turule lastud ja mille puhul on seetõttu vaja kontrollida kõigepealt vastavusdeklaratsiooni ja seejärel kolmanda isiku poolse kontrolli abil, kas fluorosüsivesinike koguseid on liidu kvoodisüsteemi kohaselt arvesse võetud.
(19)
Selleks, et säilitada mahtkaubana tarnitavate fluorosüsivesinike turu paindlikkus, peaks olema võimalik kontrollväärtuse alusel eraldatud kvootide ülekandmine teisele liidu tootjale või importijale, või teisele tootjale või importijale, keda esindab liidus ainuesindaja.
(20)
Et oleks võimalik jälgida käesoleva määruse tulemuslikkust, tuleks praeguste aruandekohustuste kohaldamisala laiendada ka teistele fluoritud ainetele, millel on märkimisväärselt suur globaalse soojendamise potentsiaal või millega võidakse I lisas loetletud fluoritud kasvuhoonegaase tõenäoliselt asendada. Samal põhjusel tuleks teatada ka fluoritud kasvuhoonegaaside hävitamisest ning nende gaaside importimisest liitu toodetes ja seadmetes. Tuleks kehtestada vähese tähtsusega koguste künnised, et vältida ebaproportsionaalselt suurt halduskoormust, eriti väikestele ja keskmise suurusega ning mikroettevõtjatele.
(21)
Komisjon peaks jätkuvalt jälgima turule lastud fluorosüsivesinike koguste vähendamise mõjusid, sealhulgas selle mõju selliste seadmete tarnele, kus fluorosüsivesinike kasutamine annaks kogu olelusringi jooksul vähem heitkoguseid kui alternatiivse tehnoloogia kasutamine. Komisjon peaks esitama 2020. aasta lõpuks aruande, milles käsitletakse fluorosüsivesinike kättesaadavust liidu turul. Komisjon peaks 2022. aasta lõpuks tegema kõikehõlmava analüüsi selleks, et kohandada käesoleva määruse sätteid selle rakendamist, uusi arengusuundi ja rahvusvahelisi kohustusi arvestades ning asjakohasel juhul panna ette täiendavaid vähendamismeetmeid.
(22)
Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (7).
(23)
Selleks et muuta käesoleva määruse teatavaid mitteolemuslikke osi, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
(24)
Kuna käesolev määrus on vastu võetud vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 192 lõikele 1, ei takista see liikmesriike säilitamast või kehtestamast rangemaid kaitsemeetmeid, mis on kooskõlas ELi toimimise lepinguga. Liikmesriigid peavad ELi toimimise lepingu artikli 193 kohaselt komisjoni kõigist sellistest meetmetest teavitama.
(25)
Käesoleva määrusega muudetakse ja täiendatakse määruse (EÜ) nr 842/2006 reguleerimiseset, mistõttu tuleks nimetatud määrus kehtetuks tunnistada. Selleks et tagada võimalikult sujuv üleminek vanalt korralt uuele, on asjakohane ette näha, et komisjoni määrused (EÜ) nr 1493/2007, (8) (EÜ) nr 1494/2007, (9) (EÜ) nr 1497/2007, (10) (EÜ) nr 1516/2007, (11) (EÜ) nr 303/2008, (12) (EÜ) nr 304/2008, (13) (EÜ) nr 305/2008, (14) (EÜ) nr 306/2008, (15) (EÜ) nr 307/2008 (16) ja (EÜ) nr 308/2008 (17) peaksid jõusse jääma ja nende kohaldamist jätkatakse, välja arvatud juhul, kui ja kuni need tunnistatakse kehtetuks käesoleva määruse alusel komisjoni poolt vastu võetud delegeeritud õigusaktidega või rakendusaktidega.
(26)
Kuna käesoleva määruse eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga on neid käsitletavate keskkonnaprobleemide piiriülese olemuse ning käesoleva määruse mõju tõttu liidusisesele ja -välisele kaubavahetusele parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I PEATÜKK
ÜLDSÄTTED
Artikkel 1
Reguleerimisese
Käesoleva määruse eesmärgiks on keskkonna kaitsmine fluoritud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kaudu. Käesolevas määruses
a)
sätestatakse eeskirjad fluoritud kasvuhoonegaaside piiramiseks, kasutamiseks, kokkukogumiseks ja hävitamiseks ning sellega seotud lisameetmed;
b)
kehtestatakse turule laskmise tingimused teatavatele toodetele ja seadmetele, mis sisaldavad või mille käitamiseks on vaja fluoritud kasvuhoonegaase;
c)
kehtestatakse fluoritud kasvuhoonegaaside eriotstarbel kasutamise tingimused ning
d)
kehtestatakse fluorosüsivesinike turule laskmise koguselised piirnormid.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
1) „fluoritud kasvuhoonegaasid”- fluorosüsivesinikud, perfluorosüsivesinikud, väävelheksafluoriid ja teised fluori sisaldavad kasvuhoonegaasid, mis on loetletud I lisas, või vähemalt üht neist ainetest sisaldavad segud;
2) „fluorosüsivesinikud” või „HFC-d”- I lisa 1. jaos loetletud ained või segud, mis sisaldavad vähemalt üht neist ainetest;
3) „perfluorosüsivesinikud” või „PFC-d”- I lisa 2. jaos loetletud ained või segud, mis sisaldavad vähemalt üht neist ainetest;
4) „väävelheksafluoriid” või „SF6”- I lisa 3. jaos nimetatud aine või segud, mis sisaldavad seda ainet;
5) „segu”- vedelik, mis koosneb kahest või enamast ainest, millest vähemalt üks on I või II lisas loetletud aine;
6) „globaalse soojendamise potentsiaal” või „GWP”- kasvuhoonegaasi mõju kliima soojenemisele võrrelduna süsinikdioksiidi (CO2) põhjustatud mõjuga, mis on välja arvutatud ühe kilogrammi kasvuhoonegaasi soojendamist põhjustava potentsiaali ja ühe kilogrammi CO2 soojendamist põhjustava potentsiaali suhtena 100 aasta kohta, nagu on sätestatud I, II ja IV lisas, ning segude puhul mõju, mis on välja arvutatud vastavalt IV lisale;
7) „CO2-ekvivalenttonn”- kasvuhoonegaaside kogus väljendatuna kasvuhoonegaaside kaalu ja nende globaalse soojendamise potentsiaali korrutisena tonnides;
8) „käitaja”- füüsiline või juriidiline isik, kellel on tegelik kontroll käesoleva määrusega hõlmatud toodete ja seadmete tehnilise toimimise üle; liikmesriik võib määratletud eritingimustel nimetada käitaja kohustuste eest vastutavaks omaniku;
9) „kasutamine”- fluoritud kasvuhoonegaaside kasutamine toodete ja seadmete tootmisel, korduvtäitmisel ning nendel hooldus- ja teenindustööde tegemisel või muudes käesolevas määruses osutatud protsessides;
10) „turule laskmine”- liidus esmakordselt teistele isikutele tarnimine või kättesaadavaks tegemine tasu eest või tasuta või tootja oma tarbeks, sealhulgas tollimenetluse alusel liidus vabasse ringlusse lubamine;
11) „hermeetiliselt suletud seade”- seade, milles kõik fluoritud kasvuhoonegaasi sisaldavad osad on tihendatud keevitamise, kõvajoodisjootmise või samalaadsete püsiliidete kasutamise teel, mis võivad sisaldada kaetud ventiile või kaetud teenindusavasid, mis võimaldavad nõuetekohast parandamist või ladustamist ja mille testitud lekkemäär on vähem kui 3 grammi aasta kohta rõhu all, mis vastab vähemalt veerandile suurimast lubatavast rõhust;
12) „mahuti”- toode, mis on eeskätt ette nähtud fluoritud kasvuhoonegaaside veoks või ladustamiseks;
13) „ühekordselt täidetav mahuti”- mahuti, mida ei saa korduvalt täita ilma mahutit selleks spetsiaalselt kohandamata või mis lastakse turule ilma märketa, et see on ette nähtud tagastamiseks mahuti korduvtäitmise eesmärgil;
14) „kokkukogumine”- toodetest, mahutitest ja seadmetest pärit fluoritud kasvuhoonegaaside kogumine ja ladustamine hooldus- või teenindustööde ajal või enne toodete, mahutite ja seadmete kõrvaldamist;
15) „ringlussevõtt”- kokkukogutud fluoritud kasvuhoonegaasi korduskasutamine pärast süvapuhastust;
16) „taasväärtustamine”- kokkukogutud fluoritud kasvuhoonegaasi ümbertöötamine, et selle tööomadused oleksid samaväärsed puhta ainega, võttes arvesse selle ettenähtud kasutusostarvet;
17) „hävitamine”- menetlus, mille käigus kogu fluoritud kasvuhoonegaas või suurem osa sellest muundatakse püsivalt või lagundatakse üheks või enamaks püsivaks aineks, mis ei ole fluoritud kasvuhoonegaas;
18) „kasutuselt kõrvaldamine”- fluoritud kasvuhoonegaasi sisaldavate toodete või seadmete osade lõplik sulgemine ja käitamisest või kasutusest kõrvaldamine;
19) „remont”- sellise vigastatud või lekkiva toote või seadme remont, mis sisaldab või mille käitamiseks on vaja fluoritud kasvuhoonegaase, sealhulgas fluoritud kasvuhoonegaasi sisaldava või sisaldama kavandatud osa remont;
20) „paigaldus”- kahe või enama fluoritud kasvuhoonegaasi sisaldava või sisaldama kavandatud seadme või kontuuri ühendamine eesmärgiga paigaldada süsteem kohta, kus seda kasutama hakatakse, sealhulgas toimingud, millega ühendatakse süsteemi gaasi transportivad konduktorid kontuuri ahelaks, olenemata sellest, kas süsteemi on pärast paigaldamist vaja laadida;
21) „hooldus ja teenindus”- toimingud, välja arvatud kokkukogumine kooskõlas käesoleva määruse artikliga 8 ja lekete kontrollimine kooskõlas käesoleva määruse artikliga 4 ja artikli 10 lõike 1 punktiga b, mis sisaldavad fluoritud kasvuhoonegaase sisaldava või sisaldama kavandatud jahutuskontuuri avamist, eelkõige süsteemi varustamist fluoritud kasvuhoonegaasidega, ühe või enama kontuuri või seadme osa eemaldamist, kahe või enama kontuuri või seadme osa uuesti paigaldust, aga ka lekete parandamist;
22) „varem kasutamata aine”- aine, mida ei ole varem kasutatud;
23) „paikne”- seadmed, mida käitamise ajal tavapäraselt ei transpordita, sealhulgas liikuvad siseruumide kliimaseadmed;
24) „teisaldatav”- käitamise ajal tavapäraselt liigutatav;
25) „ühekomponendiline vaht”- vahuühend, mis on ühesainsas aerosoolmahutis reageerimata või osaliselt reageerinud vedelas olekus ning mis mahutist välja laskmisel paisub ja kõvastub;
26) „külmikveok”- mootorsõiduk massiga üle 3,5 tonni, mis on projekteeritud ja ehitatud peamiselt kaubaveoks ning varustatud jahutusseadmega;
27) „külmikhaagis”- sõiduk, mis on projekteeritud ja ehitatud vedamiseks veoki või vedukiga, ette nähtud peamiselt kaubaveoks ja varustatud jahutusseadmega;
28) „tehniline aerosool”- toodete ja seadmete hooldusel, remondil, puhastamisel, katsetamisel, desinfitseerimisel ja tootmisel, seadmete paigaldamisel ja muudes rakendustes kasutatav aerosoolmahuti;
29) „lekke tuvastamise süsteem”- taadeldud mehaaniline, elektriline või elektrooniline seade fluoritud kasvuhoonegaaside lekke tuvastamiseks, mis lekke tuvastamise korral alarmeerib käitajat;
30) „ettevõtja”- füüsiline või juriidiline isik, kes
a)
toodab, kasutab, kogub kokku, kogub, võtab ringlusesse, taasväärtustab või hävitab fluoritud kasvuhoonegaase;
b)
impordib või ekspordib fluoritud kasvuhoonegaase või fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavaid tooteid ja seadmeid;
c)
laseb turule fluoritud kasvuhoonegaase või tooteid ja seadmeid, mis sisaldavad või mille käitamiseks on vaja fluoritud kasvuhoonegaase;
d)
paigaldab, teenindab, hooldab, parandab või kõrvaldab kasutuselt seadmeid, mis sisaldavad või mille käitamiseks on vaja fluoritud kasvuhoonegaase, või teeb nende seadmete lekkekontrolli;
e)
käitab seadmeid, mis sisaldavad või mille käitamiseks on vaja fluoritud kasvuhoonegaase;
f)
toodab, impordib, ekspordib, viib turule või hävitab II lisas loetletud gaase;
g)
viib turule tooteid või seadmeid, mis sisaldavad II lisas loetletud gaase;
31) „lähteaine”- fluoritud kasvuhoonegaas või II lisas loetletud aine, mille algkoostis muutub keemilisel töötlemisel täielikult ning mille heited on ebaolulised;
32) „ärilisel eesmärgil kasutamine”- kasutamine jaemüügis ja toitlustuses toodete ladustamiseks, näitamiseks või väljajagamiseks lõpptarbijatele müügi eesmärgil;
33) „tuletõrjeseadmed”- tulekahju ärahoidmise või tõrjumise rakendustes kasutatavad seadmed ja süsteemid, sealhulgas tulekustutid;
34) „orgaaniline Rankine’i ringprotsess”- kondenseeritud fluoritud kasvuhoonegaasi sisaldav tsükkel, milles soojusallikast saadav soojus muundatakse elektri- või mehaaniliseks energiaks;
35) „sõjavarustus”- konkreetselt sõjaliseks otstarbeks ette nähtud relvad, laskemoon ja sõjatarvikud, mis on vajalikud liikmesriikide esmatähtsate julgeolekuhuvide kaitsmiseks;
36) „elektrijaotla”- elektrienergia tootmise, ülekandmise, jaotamise ja muundamisega seotud lülitusseadmed ning kõnealused seadmed koostoimes nendega seotud kontrolli-, mõõte-, kaitse- ja reguleerimisseadmestikuga, ning selliste seadmete ja seadmestike koosted koos nendega seotud ühenduste, tarvikute, kaitsekestade ning kandetarinditega;
37) „kahe või enama kompressoriga külmutusagregaat”- süsteem, kus paralleelselt töötavad kaks või enam kompressorit, mis on ühendatud ühe või enama ühiskondensaatoriga ja mitme jahutatava seadmega, nagu teenindusletid, külmriiulid, sügavkülm või külmkambrid (laod);
38) „kaskaadsüsteemi primaarne külmasüsteem”- kaudse külmakandjaga kesktemperatuuri primaarsüsteem, mis on kombineeritud kahest või mitmest eraldiseisvast külmasüsteemist ning kus süsteemid on ühendatud järjestikku nii, et primaarsüsteem kasutab aurustamisel keskmise temperatuuriga sekundaarsüsteemi kondensaatori soojust;
39) „ühe siseosaga kliimaseadmed”- ruumide kliimaseadmed, mis koosnevad ühest siseosast ja ühest välisosast, mis on omavahel ühendatud külmaaine torustikuga, vajades paigaldamist kasutuskohas.
II PEATÜKK
PIIRAMINE
Artikkel 3
Fluoritud kasvuhoonegaaside heitkoguste vältimine
1. Fluoritud kasvuhoonegaaside tahtlik laskmine atmosfääri on keelatud, kui gaaside vabastamine ei ole ettenähtud kasutuseks tehniliselt vajalik.
2. Fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavate seadmete käitajad võtavad ettevaatusabinõud, et vältida nende gaaside tahtmatut vabastamist („leke”). Nad võtavad fluoritud kasvuhoonegaaside lekete vähendamiseks kõik tehniliselt ja majanduslikult teostatavad meetmed.
3. Fluoritud kasvuhoonegaaside lekke tuvastamise korral tagab käitaja, et seadmed parandatakse viivitamata.
Kui seadmestikke tuleb kontrollida lekete suhtes artikli 4 lõike 1 kohaselt ning leke on parandatud, tagab käitaja, et seadmestiku kontrollivad ühe kuu jooksul pärast parandamist üle sertifitseeritud füüsilised isikud, et teha kindlaks, kas parandustööd on olnud tõhusad.
4. Artikli 10 lõike 1 punktides a-c osutatud toiminguid tegevad füüsilised isikud sertifitseeritakse artikli 10 lõigete 4 ja 7 kohaselt ning nad rakendavad ettevaatusmeetmeid, et hoida ära fluoritud kasvuhoonegaaside leket.
Ettevõtjad, kes paigaldavad, teenindavad, hooldavad, parandavad või kõrvaldavad kasutuselt artikli 4 lõike 2 punktides a-d loetletud seadmeid, sertifitseeritakse artikli 10 lõigete 6 ja 7 kohaselt ning nad rakendavad ettevaatusmeetmeid, et hoida ära fluoritud kasvuhoonegaaside leket.
Artikkel 4
Lekkekontroll
1. Käitaja, kes töötab seadmetega, mis sisaldavad viis või enam CO2-ekvivalenttonni fluoritud kasvuhoonegaase, mida kasutatakse mujal kui vahtudes, tagab seadmete lekkekontrolli.
Hermeetiliselt suletud seadmetele, mis sisaldavad fluoritud kasvuhoonegaase, mille globaalse soojendamise potentsiaal on väiksem kui 10 CO2-ekvivalenttonni, ei tule käesoleva artikli kohaselt lekkekontrolli teha, tingimusel et sellistel seadmetel on märgistus „hermeetiliselt suletud”.
Elektrijaotlale ei tule käesoleva artikli kohast lekkekontrolli teha, kui see vastab ühele järgmistest tingimustest:
a)
elektrijaotla lekkemäär on tootja tehnilise spetsifikatsiooni kohaselt vähem kui 0,1 % aasta kohta ja sellel on vastav märgistus;
b)
elektrijaotla on seade rõhu või tiheduse jälgimiseks või
c)
elektrijaotla sisaldab vähem kui 6 kg fluoritud kasvuhoonegaase.
2. Lõiget 1 kohaldatakse järgmiste fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavate seadmete käitajate suhtes:
a)
paiksed jahutusseadmed;
b)
paiksed kliimaseadmed;
c)
paiksed soojuspumbad;
d)
paiksed tuletõrjeseadmed;
e)
külmikveokite ja -haagiste jahutusseadmed;
f)
elektrijaotlad;
g)
orgaanilised Rankine’i ringprotsessid.
Esimese lõigu punktides a-e osutatud seadmeid kontrollivad vastavalt artiklis 10 sätestatud eeskirjadele sertifitseeritud füüsilised isikud.
Erandina lõike 1 esimesest lõigust ei kohaldata kuni 31. detsembrini 2016 lekkekontrolli seadmete suhtes, mis sisaldavad vähem kui 3 kg fluoritud kasvuhoonegaase, või vastava märgistusega hermeetiliselt suletud seadmete suhtes, mis sisaldavad vähem kui 6 kg fluoritud kasvuhoonegaase.
3. Lõikes 1 ette nähtud lekkekontrolle tehakse järgmise sagedusega:
a)
seadmetele, mis sisaldavad 5 või enam ja kuni 50 CO2-ekvivalenttonni fluoritud kasvuhoonegaase, vähemalt iga 12 kuu järel või, kui on paigaldatud lekke tuvastamise süsteem, iga 24 kuu järel;
b)
seadmetele, mis sisaldavad 50 või enam ja kuni 500 CO2-ekvivalenttonni fluoritud kasvuhoonegaase, vähemalt iga kuue kuu järel või, kui on paigaldatud lekke tuvastamise süsteem, iga 12 kuu järel;
c)
seadmetele, mis sisaldavad 500 või enam CO2-ekvivalenttonni fluoritud kasvuhoonegaase, vähemalt iga kolme kuu järel või, kui on paigaldatud lekke tuvastamise süsteem, iga kuue kuu järel.
4. Lõike 2 punktis d osutatud tuletõrjeseadmete puhul loetakse lõikes 1 osutatud kohustused täidetuks, kui on täidetud järgmised kaks tingimust:
a)
kasutusel kontrollikord vastab standarditele ISO 14520 või EN 15004 ning
b)
tuletõrjeseadmeid on kontrollitud nii sageli, kui lõike 3 kohaselt nõutud.
5. Komisjon võib rakendusaktidega täpsustada selliste lekkekontrollide suhtes kehtivaid nõudeid, mida tehakse käesoleva artikli lõike 1 kohaselt kõikidele kõnealuses lõikes osutatud seadmetüüpidele, et määrata kindlaks seadmete osad, mis kõige tõenäolisemalt lekivad, ja tunnistada kehtetuks määruse (EÜ) nr 842/2006 artikli 3 lõike 7 alusel vastu võetud õigusaktid. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artiklis 24 osutatud kontrollimenetlusega.
Artikkel 5
Lekke tuvastamise süsteemid
1. Käitaja, kes käitab artikli 4 lõike 2 punktides a-d loetletud seadmeid, mis sisaldavad 500 või enam CO2-ekvivalenttonni fluoritud kasvuhoonegaase, tagab, et seadmetel on olemas lekke tuvastamise süsteem, mis hoiatab lekke eest käitajat või teenindavat ettevõtjat.
2. Käitaja, kes käitab artikli 4 lõike 2 punktides f ja g loetletud seadmeid, mis sisaldavad 500 või enam CO2-ekvivalenttonni fluoritud kasvuhoonegaase ja mis on paigaldatud alates 1. jaanuarist 2017, tagab, et nimetatud seadmetel on olemas lekke tuvastamise süsteem, mis hoiatab lekke eest käitajat või teenindavat ettevõtjat.
3. Käitaja, kes käitab artikli 4 lõike 2 punktides a-d ja punktis g loetletud seadmeid, mis vastavad käesoleva artikli lõikele 1 või 2, tagab, et lekke tuvastamise süsteeme kontrollitakse vähemalt kord iga 12 kuu järel, et tagada nende nõuetekohane toimimine.
4. Käitaja, kes käitab artikli 4 lõike 2 punktis f loetletud seadmeid, mis vastavad käesoleva artikli lõikele 2, tagab, et lekke tuvastamise süsteeme kontrollitakse vähemalt kord iga kuue aasta järel, et tagada nende nõuetekohane toimimine.
Artikkel 6
Andmete säilitamine
1. Käitaja, kes töötab seadmetega, millele tuleb teha lekkekontrolli artikli 4 lõike 1 kohaselt, koostab iga seadme kohta dokumendi ja säilitab seda, kandes sellesse järgmised andmed:
a)
seadmes kasutatavate fluoritud kasvuhoonegaaside kogus ja tüüp;
b)
selliste fluoritud kasvuhoonegaaside kogused, mis on lisatud paigaldamise, hoolduse või teenindamise käigus või lekkimise tõttu;
c)
teave, kas paigaldatud fluoritud kasvuhoonegaaside kogused on ringlussevõetud või taasväärtustatud, sealhulgas ringlussevõtmise või taasväärtustamisega tegeleva asutuse nimi ja aadress ning vajaduse korral sertifikaadi number;
d)
kokkukogutud fluoritud kasvuhoonegaaside kogus;
e)
seadme paigaldus-, teenindus- ja hooldustööd ning vajaduse korral parandustööd või kasutuselt kõrvaldamise teostanud ettevõtja andmed, sealhulgas vajaduse korral tema sertifikaadi number;
f)
artikli 4 lõigete 1-3 kohaselt tehtud kontrollide kuupäevad ja tulemused;
g)
kui seade on kasutuselt kõrvaldatud, siis fluoritud kasvuhoonegaaside kokkukogumiseks ja kõrvaldamiseks võetud meetmed.
2. Kui lõikes 1 osutatud andmeid ei registreerita liikmesriikide pädeva asutuse loodud andmebaasis, kohaldatakse järgmisi eeskirju:
a)
lõikes 1 osutatud käitajad säilitavad nimetatud lõikes osutatud dokumente vähemalt viis aastat;
b)
käitajale lõike 1 punktis e osutatud töid tegevad ettevõtjad säilitavad lõikes 1 osutatud dokumentide koopiaid viis aastat.
Lõikes 1 osutatud dokumendid tehakse taotluse alusel kättesaadavaks asjaomase liikmesriigi pädevale asutusele või komisjonile. Keskkonnateabe ulatuses kohaldatakse kõnealustele dokumentidele asjakohasel juhul Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/4/EÜ (18) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1367/2006 (19).
3. Artikli 11 lõike 4 kohaldamisel koguvad ettevõtjad, kes tarnivad fluoritud kasvuhoonegaase, andmeid fluoritud kasvuhoonegaaside ostjate kohta, hõlmates järgmist:
a)
ostjate sertifikaatide sertifitseerimisnumbrid ja
b)
asjaomased ostetud fluoritud kasvuhoonegaaside kogused.
Fluoritud kasvuhoonegaase tarnivad ettevõtjad säilitavad neid andmeid vähemalt viis aastat.
Taotluse korral teevad fluoritud kasvuhoonegaase tarnivad ettevõtjad need andmed kättesaadavaks asjaomase liikmesriigi pädevale asutusele või komisjonile. Kui andmed sisaldavad infot keskkonna kohta, kohaldatakse vajaduse korral direktiivi 2003/4/EÜ või määrust (EÜ) nr 1367/2006.
4. Komisjon võib rakendusaktiga kindlaks määrata käesoleva artikli lõigetes 1 ja 3 osutatud dokumentide vormi ja täpsustada, kuidas dokumendid tuleb koostada ja kuidas neid pidada. Nimetatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artiklis 24 osutatud kontrollimenetlusega.
Artikkel 7
Tootmisel tekkivad fluoritud kasvuhoonegaaside heitkogused
1. Fluoritud ühendite tootjad võtavad kõik vajalikud ettevaatusabinõud, et suurimal võimalikul määral piirata fluoritud kasvuhoonegaaside heidet järgmiste etappide ajal:
a)
tootmine;
b)
transportimine ja
c)
ladustamine.
Käesolevat artiklit kohaldatakse ka juhul, kui fluoritud kasvuhoonegaasid tekivad kõrvalsaadusena.
2. Ilma et see piiraks artikli 11 lõike 1 kohaldamist, on fluoritud kasvuhoonegaaside ja II lisas loetletud gaaside turule laskmine keelatud, välja arvatud, kui see on asjakohane, kui tootjad ja importijad tõendavad fluoritud kasvuhoonegaaside turule laskmisel, et tootmisprotsessi käigus tootmise kõrvalsaadusena tekkiv trifluorometaan, sealhulgas see, mis tekib lähteaine tootmisel, kas hävitatakse või kogutakse kokku edaspidiseks kasutamiseks parima võimaliku metoodika kohaselt.
Seda nõuet kohaldatakse alates 11. juunist 2015.
Artikkel 8
Kokkukogumine
1. Käitaja, kes käitab paikseid seadmeid või külmikveokite ja -haagiste külmutusseadmeid, mis sisaldavad fluoritud kasvuhoonegaase, mida kasutatakse mujal kui vahtudes, tagab, et nimetatud gaase koguvad kokku artiklis 10 sätestatud asjakohaseid sertifikaate omavad füüsilised isikud, et tagada gaaside ringlussevõtt, taasväärtustamine või hävitamine.
Nimetatud kohustus kehtib järgmiste seadmete käitajatele:
a)
paiksete jahutus- ja kliimaseadmete ning soojuspumpade jahutuskontuurid;
b)
külmikveokite ja -haagiste külmutusseadmete jahutuskontuurid;
c)
paiksed fluoritud kasvuhoonegaasidel põhinevaid lahusteid sisaldavad seadmed;
d)
paiksed tuletõrjeseadmed;
e)
paiksed elektrijaotlad.
2. Fluoritud kasvuhoonegaasi mahutit kasutanud ettevõtja korraldab vahetult enne selle kõrvaldamist mis tahes jääkgaaside kokkukogumise, et tagada nende gaaside ringlussevõtt, taasväärtustamine või hävitamine.
3. Fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavate lõikes 1 nimetamata toodete ja seadmete, sealhulgas teisaldatavate seadmete käitajad korraldavad, et nõuetekohase kvalifikatsiooniga füüsilised isikud koguvad gaasid kokku ulatuses, mis on tehniliselt teostatav ega põhjusta ebaproportsionaalselt suuri kulusid, et tagada nende gaaside ringlussevõtt, taasväärtustamine või hävitamine, või korraldavad nende gaaside hävitamise ilma eelneva kokkukogumiseta.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/40/EÜ (20) reguleerimisalast välja jäävate sõidukite kliimaseadmetest fluoritud kasvuhoonegaaside kokkukogumisega tegelevad nõuetekohase kvalifikatsiooniga füüsilised isikud.
Direktiivi 2006/40/EÜ reguleerimisalasse kuuluvate mootorsõidukite kliimaseadmetest fluoritud kasvuhoonegaaside kokkukogumiseks nõuetekohase kvalifikatsiooniga isikutena käsitatakse üksnes füüsilisi isikuid, kellel on vähemalt käesoleva määruse artikli 10 lõike 2 kohane koolitusssertifikaat.
Artikkel 9
Tootjavastutuse kavad
Piiramata kehtivate liidu õigusaktide kohaldamist, julgustavad liikmesriigid fluoritud kasvuhoonegaaside kokku kogumiseks ja nende ringlussevõtuks, taasväärtustamiseks või hävitamiseks loodavate tootjavastutuse kavade arendamist.
Liikmesriigid edastavad komisjonile teabe esimese lõigu alusel võetud meetmete kohta.
Artikkel 10
Koolitus ja sertifitseerimine
1. Lõikes 5 osutatud miinimumnõuete alusel kehtestavad liikmesriigid sertifitseerimisprogrammid, sealhulgas hindamisprotsessid, või kohandavad neid. Liikmesriigid tagavad koolituse kättesaadavuse füüsilistele isikutele, kes täidavad järgmisi ülesandeid:
a)
artikli 4 lõike 2 punktides a-f loetletud seadmete paigaldamine, teenindamine, hooldamine, parandamine või kasutuselt kõrvaldamine;
b)
artikli 4 lõikes 1 sätestatud lekkekontrolli läbiviimine artikli 4 lõike 2 punktides a-e osutatud seadmete suhtes;
c)
artikli 8 lõikes 1 sätestatud fluoritud kasvuhoonegaaside kokkukogumine.
2. Liikmesriigid tagavad, et direktiivi 2006/40/EÜ reguleerimisalasse kuuluvate mootorsõidukite kliimaseadmetest fluoritud kasvuhoonegaaside kokkukogumisega tegelevate füüsiliste isikute jaoks on kättesaadavad koolitusprogrammid, võttes aluseks lõikes 5 osutatud miinimumnõuded.
3. Lõigetes 1 ja 2 ette nähtud sertifitseerimisprogrammid ja koolitused hõlmavad järgmist:
a)
kohaldatavad eeskirjad ja tehnilised standardid;
b)
heite vältimine;
c)
fluoritud kasvuhoonegaaside kokkukogumine;
d)
sertifikaadis kirjeldatud tüüpi ja suurusega seadmete ohutu käsitsemine;
e)
teave, mis käsitleb asjakohast tehnoloogiat fluoritud kasvuhoonegaaside kasutamise asendamiseks või vähendamiseks ja nende ohutuks käsitsemiseks.
4. Lõikes 1 ette nähtud sertifitseerimisprogrammide kohased sertifikaadid väljastatakse tingimusel, et taotleja on läbinud edukalt vastavalt lõigetele 1, 3 ja 5 kehtestatud hindamisprotsessi.
5. Sertifitseerimisprogrammide miinimumnõuded on sätestatud määrustes (EÜ) nr 303/2008 - (EÜ) nr 306/2008 ja lõike 12 alusel. Koolitustunnistuste miinimumnõuded on sätestatud määruses (EÜ) nr 307/2008 ja lõike 12 alusel. Nimetatud miinimumnõuetes täpsustatakse iga lõigetes 1 ja 2 osutatud seadmetüübi puhul vajalikke praktilisi oskusi ja teoreetilisi teadmisi, tehes vajaduse korral vahet eri toimingute vahel, samuti sertifikaatide ja koolitustunnistuste vastastikuse tunnustamise tingimused.
6. Liikmesriigid kehtestavad sertifitseerimisprogrammid või kohandavad neid, võttes aluseks lõikes 5 osutatud miinimumnõuded ettevõtjatele, kes paigaldavad, teenindavad, hooldavad, parandavad või kõrvaldavad kasutuselt artikli 4 lõike 2 punktides a-d loetletud seadmeid teiste isikute jaoks.
7. Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 842/2006 väljastatud kehtivad sertifikaadid ja koolitustunnistused kehtivad edasi vastavalt tingimustele, mille alusel need esialgu väljastati.
8. Liikmesriigid tagavad, et kõigil füüsilistel isikutel, kellel on lõigetes 1 ja 7 ette nähtud sertifitseerimisprogrammide kohased sertifikaadid, on juurdepääs järgmiste punktidega seotud teabele:
a)
lõike 3 punktis e nimetatud tehnoloogia ning
b)
kehtivad regulatiivsed nõuded, mis on seatud fluoritud kasvuhoonegaaside asemel alternatiivseid külmaaineid sisaldavate seadmetega töötamiseks.
9. Liikmesriigid tagavad koolituse füüsilistele isikutele, kes soovivad oma teadmisi lõikes 3 nimetatud teemade kohta täiendada.
10. Liikmesriigid teavitavad komisjoni sertifitseerimis- ja koolitusprogrammidest 1. jaanuariks 2017.
Liikmesriigid tunnustavad teistes liikmesriikides vastavalt käesolevale artiklile väljastatud sertifikaate ja koolitustunnistusi. Nad ei piira teenuste osutamise vabadust ega asutamisõigust seepärast, et sertifikaat väljastati muus liikmesriigis.
11. Ettevõtja, kes teeb lõikes 1 osutatud tööd ülesandeks teisele ettevõtjale, võtab asjakohased meetmed, et teha kindlaks, et teisel ettevõtjal on vajalikud sertifikaadid nõutud tööde tegemiseks vastavalt käesolevale artiklile.
12. Juhul kui käesoleva artikli kohaldamisel peaks osutuma vajalikuks näha seoses koolituse ja sertifitseerimisega ette ühtlustatum lähenemisviis, võtab komisjon vastu rakendusaktid, et kohandada ja uuendada oskuste ja teadmistega seotud miinimumnõudeid, täpsustada sertifiseerimis- või kinnitamiskorda ja vastastikuse tunnustamise tingimusi ning et tunnistada kehtetuks määruse (EÜ) nr 842/2006 artikli 5 lõike 1 alusel vastu võetud õigusaktid. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artiklis 24 osutatud kontrollimenetlusega. Kasutades talle käesoleva lõike alusel antud õigust, võtab komisjon arvesse asjaomaseid olemasolevaid kvalifikatsiooni- ja sertifitseerimissüsteeme.
13. Komisjon võib rakendusaktidega määrata kindlaks käesoleva artikli lõikes 10 osutatud teavitamise vormi ning võib tunnistada kehtetuks määruse (EÜ) nr 842/2006 artikli 5 lõike 5 alusel vastu võetud õigusaktid. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artiklis 24 osutatud kontrollimenetlusega.
14. Kui käesolevas artiklis sätestatud sertifitseerimise ja koolituse kohustused panevad mõnele liikmesriigile ebaproportsionaalselt suure koorma, mis tuleneb tema väiksest rahvaarvust ja seega nõudluse puudumisest sellise koolituse ja sertifitseerimise järele, võib nõuetele vastavuse saavutada teistes liikmesriikides välja antud tunnistuste tunnustamisega.
Käesolevat lõiget kohaldavad liikmesriigid teavitavad komisjoni, kes teavitab teisi liikmesriike.
15. Käesolevas artiklis sätestatu ei takista liikmesriikidel täiendavate sertifitseerimis- ja koolitusprogrammide loomist muude kui lõikes 1 osutatud seadmete jaoks.
III PEATÜKK
TURULELASKMINE JA KASUTAMISE JÄRELEVALVE
Artikkel 11
Turulelaskmise piirangud
1. III lisas loetletud toodete ja seadmete, välja arvatud sõjavarustuse turulelaskmine keelatakse alates nimetatud lisas määratud kuupäevast, eristades tooted või seadmed asjakohasel juhul vastavalt tüübile või nendes sisalduva fluoritud kasvuhoonegaasi globaalse soojendamise potentsiaalile.
2. Lõikes 1 ette nähtud keeld ei kehti seadmetele, mille suhtes on direktiivi 2009/125/EÜ alusel vastu võetud ökodisaini nõuete kohaselt kindlaks määratud, et suurema energiatõhususe tõttu on seadme olelusringi jooksul tekkivad CO2-ekvivalendi heitkogused väiksemad kui samaväärsel seadmel, mis täidab asjaomaseid ökodisaininõudeid ega sisalda fluoritud kasvuhoonegaase.
3. Liikmesriigi pädeva asutuse põhjendatud taotlusel ning käesoleva määruse eesmärke arvesse võttes võib komisjon erandkorras lubada rakendusaktidega kuni nelja aasta pikkust ajaliselt piiratud erandit, millega lubatakse lasta turule III lisas loetletud tooted ja seadmed, mis sisaldavad või mille käitamiseks on vaja fluoritud kasvuhoonegaase, kui on tõendatud, et
a)
eriomase toote või seadme või eriomase toote või seadme kategooria jaoks kas ei ole alternatiive või ei saa neid kasutada tehnilistel või ohutusega seotud põhjustel või
b)
kui tehniliselt teostatavate või ohutute alternatiivide kasutamine põhjustab ebaproportsionaalselt suuri kulusid.
Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artiklis 24 osutatud kontrollimenetlusega.
4. Fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavate seadmete või neist gaasidest sõltuva käitamisega seadmete paigaldamiseks, teenindamiseks, hooldamiseks või parandamiseks, kui selleks on artikli 10 alusel nõutav sertifikaat või tunnistus, tohib fluoritud kasvuhoonegaase müüa üksnes nendele ettevõtjatele ja neid tohivad osta üksnes need ettevõtjad, kellel on artikli 10 kohased asjakohased sertifikaadid või tunnistused, või sellistele ettevõtjatele või sellised ettevõtjad, kes palkavad isiku, kellel on artikli 10 lõigete 2 ja 5 kohane koolitustunnistus. Käesolev lõige ei takista sertifitseerimata ettevõtjatel, kes ei tee käesoleva lõike esimeses lauses osutatud toiminguid, fluoritud kasvuhoonegaase kogumast, transportimast või üle andmast.
5. Fluoritud kasvuhoonegaasiga täidetud mittehermeetiliselt suletud seadet võib lõpptarbijale müüa üksnes siis, kui on tõendatud, et selle paigaldab ettevõtja, kes on artikli 10 kohaselt sertifitseeritud.
6. Komisjon kogub liikmesriikide edastatavate andmete alusel teavet liikmesriikide eeskirjade, standardite ja õigusaktide kohta seoses asendustehnoloogiatega, mille puhul kasutatakse külmutus- ja kliimaseadmetes, soojuspumpades ning vahtudes fluoritud kasvuhoonegaasidele alternatiivseid aineid.
Komisjon avaldab esimese lõigu alusel kogutud teabe kokkuvõtliku aruande enne 1. jaanuari 2017.
Artikkel 12
Märgistus ja teave toote ja seadme kohta
1. Tooteid ja seadmeid, mis sisaldavad või mille toimimiseks on vaja fluoritud kasvuhoonegaase, ei lasta turule ilma märgistuseta. Seda kohaldatakse üksnes järgmise suhtes:
a)
jahutusseadmed;
b)
kliimaseadmed;
c)
soojuspumbad;
d)
tuletõrjeseadmed;
e)
elektrijaotlad;
f)
fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavad aerosoolmahutid, välja arvatud dosaatorinhalaatorid farmatseutiliste toimeainete manustamiseks;
g)
kõik fluoritud kasvuhoonegaaside mahutid;
h)
fluoritud kasvuhoonegaasidel põhinevad lahustid;
i)
orgaanilised Rankine’i ringprotsessid.
2. Tooted või seadmed, mille suhtes kohaldatakse artikli 11 lõike 3 kohast erandit, peavad olema vastavalt märgistatud ning sisaldama viidet, et kõnealuseid tooteid ja seadmeid tohib kasutada üksnes sellel eesmärgil, milleks kõnealuse artikli kohane erand oli tehtud.
3. Lõike 1 kohaselt nõutaval märgisel tuleb esitada järgmine teave:
a)
et toode või seade sisaldab fluoritud kasvuhoonegaase või et selle toimimiseks on kõnealuseid gaase vaja;
b)
asjaomaste fluoritud kasvuhoonegaaside tööstuslik tunnustatud nimetus või sellise nimetuse puudumise korral keemiline nimetus;
c)
alates 1. jaanuarist 2017, tootes või seadmes sisalduvate fluoritud kasvuhoonegaaside kogus väljendatuna massi ja CO2-ekvivalendiga või fluoritud kasvuhoonegaaside kogus, mille jaoks seade on kavandatud, ning globaalse soojendamise potentsiaal.
Lõike 1 kohaselt nõutud märgistus sisaldab järgmist teavet, kui see on asjakohane:
a)
viide sellele, et fluoritud kasvuhoonegaasid on hermeetiliselt suletud seadmes;
b)
viide sellele, et elektrijaotla testitud lekkemäär on tootja tehnilise kirjelduse kohaselt alla 0,1 % aastas.
4. Märgis on selgesti loetav ja kustumatu ning paigutatud kas
a)
fluoritud kasvuhoonegaasiga täitmiseks või nende kokkukogumiseks ette nähtud teenindusavade lähedale või
b)
toote või seadme sellele osale, mis sisaldab fluoritud kasvuhoonegaasi.
Märgis on selle liikmesriigi ametlikus keeles, mille turule toode või seade lastakse.
5. Fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavaid vahte ja eelnevalt segatud polüoole ei lasta turule, kui fluoritud kasvuhoonegaasid ei ole tähistatud märgisega, kus on esitatud tööstuslik tunnustatud nimetus või sellise nimetuse puudumise korral keemiline nimetus. Märgisel tuleb selgelt näidata, et vaht sisaldab fluoritud kasvuhoonegaase või eelnevalt segatud polüoole.
Vahtplaatide puhul tuleb see teave selgelt ja kustumatult plaatidel esitada.
6. Taasväärtustatud või ringlussevõetud fluoritud kasvuhoonegaasid tuleb varustada märgisega, millele märgitakse, et tegemist on taasväärtustatud või ringlussevõetud ainega, ning millele on märgitud partiinumber ja taasväärtustamisega või ringlussevõtmisega tegeleva asutuse nimi ja aadress.
7. Hävitamiseks turule lastud fluoritud kasvuhoonegaasid tuleb varustada sildiga, millele märgitakse, et mahuti sisu võib ainult hävitada.
8. Otseekspordiks turule lastud fluoritud kasvuhoonegaasid tuleb varustada sildiga, millele märgitakse, et mahuti sisu võib ainult otse eksportida.
9. Sõjavarustuses kasutamiseks turule lastud fluoritud kasvuhoonegaasid tuleb varustada sildiga, millele märgitakse, et mahuti sisu võib kasutada üksnes sellel eesmärgil.
10. Pooljuhtide tööstuses pooljuhtmaterjali söövitamiseks või aursadestuskambrite puhastamiseks turule lastud fluoritud kasvuhoonegaasid tuleb varustada sildiga, millele märgitakse, et mahuti sisu võib kasutada üksnes sellel eesmärgil.
11. Lähteainena kasutamiseks turule lastud fluoritud kasvuhoonegaasid tuleb varustada sildiga, millele märgitakse, et mahuti sisu võib kasutada ainult lähteainena.
12. Farmatseutiliste toimeainete manustamiseks ette nähtud dosaatorinhalaatorite tootmiseks turule lastud fluoritud kasvuhoonegaasid tuleb varustada sildiga, millele märgitakse, et mahuti sisu võib kasutada üksnes sellel eesmärgil.
13. Lõigetes 3 ja 5 osutatud teave tuleb lisada asjaomaste toodete ja seadmete kasutusjuhenditesse.
Toodete ja seadmete puhul, mis sisaldavad fluoritud kasvuhoonegaase globaalse soojendamise potentsiaaliga 150 või enam, lisatakse see teave ka reklaamis kasutatavatesse kirjeldustesse.
14. Komisjon võib rakendusaktidega määratleda lõikes 1 ja lõigetes 4-12 osutatud märgiste vormi ning tunnistada kehtetuks määruse (EÜ) nr 842/2006 artikli 7 lõike 3 kohaselt vastu võetud õigusaktid. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artiklis 24 osutatud kontrollimenetlusega.
15. Komisjonile on õigus võtta kooskõlas artikliga 22 vastu delegeeritud õigusakte, et vajaduse korral muuta lõigetes 4-12 sätestatud märgistamisnõudeid, pidades silmas ärilist või tehnoloogilist arengut.
Artikkel 13
Kasutamise järelevalve
1. Keelatakse väävelheksafluoriidi kasutamine magneesiumsurvevalus ja magneesiumsurvevalusulamite ringlussevõtus.
Käitiste suhtes, milles magneesiumsurvevalus ja magneesiumsurvevalusulamite ringlussevõtus kasutatava väävelheksafluoriidi kogus on vähem kui 850 kg aastas, hakkab see keeld kehtima alles 1. jaanuarist 2018.
2. Keelatakse väävelheksafluoriidi kasutamine sõidukirehvide täitmisel.
3. Alates 1. jaanuarist 2020 on keelatud üle 2 500 ulatuva globaalse soojendamise potentsiaaliga fluoritud kasvuhoonegaaside kasutamine selliste jahutusseadmete teenindus- ja hooldustööde tegemiseks, mille külmaaine kogus on 40 või enam CO2-ekvivalenttonni.
Käesolevat lõiget ei kohaldata sõjavarustusele ega selliste rakenduste jaoks mõeldud seadmetele, mille eesmärk on jahutada tooteid temperatuurini alla - 50 °C.
Kuni 1. jaanuarini 2030 ei kohaldata esimeses lõigus osutatud keeldu järgmiste fluoritud kasvuhoonegaaside kategooriate suhtes:
a)
taasväärtustatud fluoritud kasvuhoonegaasid, mille globaalse soojendamise potentsiaal on 2 500 või enam ning mida kasutatakse olemasolevate jahutusseadmete hooldus- ja teenindustööde tegemiseks, tingimusel et need on märgistatud vastavalt artikli 12 lõikele 6;
b)
ringlussevõetud fluoritud kasvuhoonegaasid, mille globaalse soojendamise potentsiaal on 2 500 või enam ning mida kasutatakse olemasolevate jahutusseadmete hooldus- ja teenindustööde tegemiseks, tingimusel et gaasid on kokku kogutud asjaomastest seadmetest. Selliseid ringlussevõetud gaase võib kasutada üksnes ettevõtja, kes on need hooldus- või teenindustööde käigus kokku kogunud, või ettevõtja, kelle jaoks gaasid hooldus- või teenindustööde käigus kokku koguti.
Esimeses lõigus osutatud keeldu ei kohaldata jahutusseadmetele, millele on tehtud erand artikli 11 lõike 3 alusel.
Artikkel 14
Seadmete eeltäitmine fluorosüsivesinikega
1. Alates 1. jaanuarist 2017 ei lasta liidu turule jahutusseadmeid, kliimaseadmeid või soojuspumpasid, mis on täidetud fluorosüsivesinikega, mida ei ole IV peatükis osutatud kvoodisüsteemis arvesse võetud.
2. Lõikes 1 osutatud eeltäidetud seadme turule laskmisel tagavad tootjad ja importijad, et vastavus lõikega 1 on täielikult dokumenteeritud, ning koostavad seda käsitleva vastavusdeklaratsiooni.
Kui seadmetes olevaid fluorosüsivesinikke ei ole enne seadmete täitmist turule lastud, tagavad seadme importijad alates 1. jaanuarist 2018, et eelmise kalendriaasta dokumentide täpsust ja vastavusdeklaratsiooni on igal aastal hiljemalt 31. märtsiks tõendanud sõltumatu audiitor. Audiitor peab olema kas
a)
akrediteeritud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ (21) või
b)
on asjaomase liikmesriigi õigusaktide kohaselt finantsaruannete akrediteeritud tõendaja.
Lõikes 1 osutatud seadme tootjad ja importijad peavad säilitama dokumente ja vastavusdeklaratsiooni vähemalt viis aastat pärast seadme turule laskmist. Importijad, kes on turule lasknud eeltäidetud seadmed, milles olevaid fluorosüsivesinikke ei ole liidu turule lastud enne seadme täitmist, tagavad nende registreerimise kooskõlas artikli 17 lõike 1 punktiga e.
3. Vastavusdeklaratsiooni koostamisega võtavad lõikes 1 osutatud seadmete tootjad ja importijad endale vastutuse lõigete 1 ja 2 nõuete järgimise eest.
4. Komisjon määratleb rakendusaktidega üksikasjalikud eeskirjad, mis käsitlevad käesoleva artikli lõike 2 teises lõigus osutatud vastavusdeklaratsiooni ja sõltumatu audiitori kontrolli. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artiklis 24 osutatud kontrollimenetlusega.
IV PEATÜKK
TURULE LASTUD FLUOROSÜSIVESINIKE KOGUSTE VÄHENDAMINE
Artikkel 15
Turule lastud fluorosüsivesinike koguste vähendamine
1. Komisjon tagab, et fluorosüsivesinike kogus, mida tootjatel ja importijatel on õigus igal aastal liidus turule lasta, ei ületa vastavalt V lisale arvutatud maksimumkogust, mis asjaomaseks aastaks ette on nähtud.
Tootjad ja importijad tagavad, et vastavalt V lisale arvutatud neist igaühe poolt turule lastav fluorosüsivesinike kogus ei ületa nende vastavat kvooti, mis on eraldatud vastavalt artikli 16 lõikele 5 või kantud talle üle vastavalt artiklile 18.
2. Seda ei kohaldata tootjate ja importijate suhtes, kes toodavad või impordivad vähem kui 100 CO2-ekvivalenttonni fluorosüsivesinikke aastas.
Samuti ei kohaldata käesolevat artiklit järgmiste fluorosüsivesinike kategooriate suhtes:
a)
fluorosüsivesinikud, mis on imporditud liitu hävitamise eesmärgil;
b)
fluorosüsivesinikud, mida tootja kasutab lähteainetes või mille tootja või importija on otse tarninud ettevõtjale lähteainetes kasutamiseks;
c)
fluorosüsivesinikud, mille tootja või importija on otse tarninud ettevõtjatele ekspordiks liidust, kui asjaomaseid fluorosüsivesinikke ei tehta seejärel enne eksportimist mitte kellelegi liidu piires kättesaadavaks;
d)
fluorosüsivesinikud, mille tootja või importija on otse tarninud sõjavarustuses kasutamiseks;
e)
fluorosüsivesinikud, mille tootja või importija on otse tarninud ettevõtjale, kes kasutab neid pooljuhtmaterjali söövitamiseks või aursadestuskambrite puhastamiseks pooljuhtide tööstuses;
f)
alates 1. jaanuarist 2018 need fluorosüsivesinikud, mille tootja või importija on otse tarninud ettevõtjale farmatseutiliste toimeainete manustamiseks ette nähtud dosaatorinhalaatorite tootmiseks.
3. Käesolevat artiklit ja artikleid 16, 18, 19 ja 25 kohaldatakse ka polüoolvalmististes sisalduvate fluorosüsivesinike suhtes.
4. Liikmesriigi pädeva asutuse põhjendatud taotlusel ning käesoleva määruse eesmärke arvesse võttes võib komisjon erandkorras lubada rakendusaktidega kuni nelja aasta pikkust ajaliselt piiratud erandit, millega vabastatakse lõikes 1 sätestatud kvoodinõudest fluorosüsivesinikud, mida kasutatakse eriomastes rakendustes või eriomastes toote- või seadmekategooriates, kui on tõendatud, et
a)
eriomase rakenduse, toote või seadme jaoks kas ei ole alternatiive või ei saa neid kasutada tehnilistel või ohutusega seotud põhjustel ja
b)
ei ole võimalik tagada piisavat fluorosüsivesinike tarnet, ilma et see põhjustaks ebaproportsionaalselt suuri kulusid.
Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artiklis 24 osutatud kontrollimenetlusega.
Artikkel 16
Kvootide eraldamine fluorosüsivesinike turulelaskmiseks
1. Komisjon määrab 31. oktoobriks 2014 rakendusaktidega iga määruse (EÜ) nr 842/2006 artikli 6 alusel andmed teatanud tootja ja importija jaoks kontrollväärtuse, mis põhineb aasta keskmisel fluorosüsivesinike kogusel, mille turulelaskmise kohta ajavahemikul 2009-2012 tootja või importija teada andis. Kontrollväärtused arvutatakse vastavalt käesoleva määruse V lisale.
Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artiklis 24 osutatud kontrollimenetlusega.
2. Tootjad ja importijad, kes ei ole määruse (EÜ) nr 842/2006 artikli 6 alusel lõikes 1 osutatud võrdlusperioodil toimunud fluorosüsivesinike turulelaskmise kohta andmeid teatanud, võivad teatada oma kavatsusest fluorosüsivesinikke järgmisel aastal turule lasta.
Nimetatud teade esitatakse komisjonile ning selles tuleb täpsustada, mis tüüpi ja missuguses koguses fluorosüsivesinikke eeldatavalt turule lastakse.
Komisjon avaldab teatise nende teadete esitamise tähtaja kohta. Enne käesoleva artikli lõigete 2 ja 4 kohase teate esitamist kannavad ettevõtjad end artiklis 17 ette nähtud registrisse.
3. Komisjon arvutab hiljemalt 31. oktoobriks 2017 ja sellest alates iga kolme aasta järel uuesti tootjate ja importijate jaoks käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 ette nähtud kontrollväärtused, võttes aluseks alates 1. jaanuarist 2015 seaduslikult turule lastud ning artikli 19 alusel teatatud fluorosüsivesinike koguste kättesaadavate andmetega aastate aasta keskmise. Komisjon määrab need kontrollväärtused rakendusaktidega.
Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artiklis 24 osutatud kontrollimenetlusega.
4. Lõikes 2 sätestatud menetlust järgides võivad tootjad ja importijad, kelle jaoks on määratud kontrollväärtused, esitada teate täiendavate prognoositavate koguste kohta.
5. Alates 2015. aastast määrab komisjon igaks aastaks kõikidele tootjatele ja importijatele fluorosüsivesinike turulelaskmise kvoodid, kohaldades VI lisas sätestatud mehhanismi.
Kvoot eraldatakse ainult tootjatele või importijatele, kes on liidus asutatud või kes on volitanud liidus asutatud ainuesindaja käesoleva määruse nõuete järgimise eesmärgil. Ainuesindaja võib olla sama, kes on volitatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (22) artikli 8 kohaselt.
Ainuesindaja täidab kõiki käesolevast määrusest tulenevaid tootjate ja importijate kohustusi.
Artikkel 17
Register
1. Komisjon loob hiljemalt 1. jaanuariks 2015 fluorosüsivesinike turulelaskmiseks ettenähtud elektroonilise kvoodiregistri („register”) ja tagab selle toimimise.
Registrisse kantakse
a)
tootjad ja importijad, kellele on vastavalt artikli 16 lõikele 5 eraldatud fluorosüsivesinike turulelaskmise kvoot;
b)
ettevõtjad, kellele on vastavalt artiklile 18 kvoodid üle kantud;
c)
tootjad ja importijad, kes teatavad kavatsusest esitada artikli 16 lõike 2 kohane teade;
d)
tootjad ja importijad, kes tarnivad, või ettevõtjad, kes saavad fluorosüsivesinikke artikli 15 lõike 2 teise lõigu punktides a-f loetletud eesmärkidel;
e)
seadmete importijad, kes lasevad turule eeltäidetud seadmeid, mis on täidetud fluorosüsivesinikega, mida ei ole artikli 14 kohaselt turule lastud enne asjaomaste seadmete täitmist.
Registreering jõustub avalduse esitamisega komisjonile kooskõlas komisjoni sätestatud menetlustega.
2. Komisjon võib niivõrd kui see on vajalik, tagada rakendusaktidega registri tõrgeteta toimimise. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artiklis 24 osutatud kontrollimenetlusega.
3. Komisjon tagab, et registreeritud tootjaid ja importijaid teavitatakse kõnealuse registri kaudu eraldatud kvootidest ning kõikidest jaotusperioodi jooksul registrisse tehtavatest muudatustest.
4. Liikmesriikide pädevatel asutustel, sealhulgas tolliasutustel, on teavitamise eesmärgil juurdepääs registrile.
Artikkel 18
Kvootide ülekandmine ja imporditud seadmetes olevate fluorosüsivesinike turulelaskmiseks kvootide kasutamise lubamine
1. Kõik tootjad või importijad, kelle jaoks on vastavalt artikli 16 lõikele 1 või 3 määratud kontrollväärtus ning kellele on vastavalt artikli 16 lõikele 5 kvoot eraldatud, võivad selle artikli 17 lõikes 1 osutatud registris oleva kvoodi kõik kogused või osa sellest kanda üle teisele liidus asutatud tootjale või importijale, või teisele tootjale või importijale, keda esindab liidus artikli 16 lõike 5 teises ja kolmandas lõigus osutatud ainuesindaja.
2. Kõik tootjad või importijad, kes on oma kvoodi saanud artikli 16 lõigete 1 ja 3 kohaselt või kellele on kvoot käesoleva artikli lõike 1 kohaselt üle kantud, võivad volitada teist ettevõtjat kasutama tema kvooti artikli 14 kohaselt.
Kõik tootjad või importijad, kes on oma kvoodi saanud üksnes artikli 16 lõike 2 kohase teate alusel, võivad volitada teist ettevõtjat kasutama tema kvooti artikli 14 kohaselt üksnes tingimusel, et volitav tootja või importija on vastavad fluorosüsivesinike kogused füüsiliselt tarninud.
Artiklite 15 ja 16 ning artikli 19 lõigete 1 ja 6 kohaldamisel loetakse, et vastavad fluorosüsivesinike kogused on turule lastud volitava tootja või importija loa andmise hetkel. Komisjon võib nõuda volitavalt tootjalt või importijalt tõendit, et ta tegeleb fluorosüsivesinike tarnimisega.
V PEATÜKK
ARUANDLUS
Artikkel 19
I või II lisas loetletud ainete tootmise, impordi, ekspordi, lähteainena kasutamise ja hävitamisega seotud aruandlus
1. Iga tootja, importija ja eksportija, kes tootis, importis või eksportis eelneval kalendriaastal ühe tonni või 100 CO2-ekvivalenttonni või rohkem fluoritud kasvuhoonegaase ja II lisas loetletud gaase, teatab hiljemalt 31. märtsiks 2015 ja sellest alates igal aastal komisjonile VII lisas osutatud andmed iga nimetatud aine kohta asjaomasel kalendriaastal. Käesolevat lõiget kohaldatakse ka ettevõtjate suhtes, kes saavad kvoodi artikli 18 lõike 1 kohaselt.
2. Iga ettevõtja, kes hävitas eelneval kalendriaastal ühe tonni või 1 000 CO2-ekvivalenttonni või rohkem fluoritud kasvuhoonegaase ja II lisas loetletud gaase, teatab hiljemalt 31. märtsiks 2015 ja pärast seda igal aastal komisjonile VII lisas osutatud andmed iga nimetatud aine kohta asjaomasel aastal.
3. Iga ettevõtja, kes kasutas eelneval kalendriaastal 1 000 CO2-ekvivalenttonni või rohkem fluoritud kasvuhoonegaase lähteainena, teatab hiljemalt 31. märtsiks 2015 ja sellest alates igal aastal komisjonile VII lisas osutatud andmed iga nimetatud aine kohta asjaomasel kalendriaastal.
4. Iga ettevõtja, kes laskis eelneval kalendriaastal turule 500 CO2-ekvivalenttonni või rohkem toodetes ja seadmetes sisalduvaid fluoritud kasvuhoonegaase ja II lisas loetletud gaase, teatab hiljemalt 31. märtsiks 2015 ja sellest alates igal aastal komisjonile VII lisas osutatud andmed iga nimetatud aine kohta asjaomasel kalendriaastal.
5. Iga seadmete importija, kes laseb turule eeltäidetud seadmed, milles olevad fluorosüsivesinikud ei ole turule lastud enne seadme täitmist, esitab komisjonile tõendava dokumendi kooskõlas artikli 14 lõikega 2.
6. Iga ettevõtja, kes peab lõike 1 kohaselt teatama, et ta laskis eelneval kalendriaastal turule 10 000 CO2-ekvivalenttonni või rohkem fluorosüsivesinikke, tagab lisaks 30. juuniks 2015 ja pärast seda igal aastal, et andmete täpsust on tõendanud sõltumatu audiitor. Audiitor on kas
a)
akrediteeritud vastavalt direktiivile 2003/87/EÜ või
b)
asjaomase liikmesriigi õigusaktide kohaselt finantsaruannete akrediteeritud tõendaja.
Ettevõtja peab säilitama tõendamisaruannet vähemalt viis aastat. Tõendamisaruanne peab nõudmise korral olema kättesaadav asjaomase liikmesriigi pädevale asutusele ja komisjonile.
7. Komisjon võib rakendusaktidega määrata käesolevas artiklis osutatud aruannete vormi ja esitusviisi.
Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artiklis 24 osutatud kontrollimenetlusega.
8. Komisjon võtab asjakohased meetmed, et kaitsta talle käesoleva artikli kohaselt esitatud teabe konfidentsiaalsust.
Artikkel 20
Heiteandmete kogumine
Liikmesriigid kehtestavad käesolevas määruses osutatud asjakohaste sektorite jaoks aruandlussüsteemi, mille eesmärk on saada heitkoguste kohta võimalikult palju andmeid.
VI PEATÜKK
LÕPPSÄTTED
Artikkel 21
Ülevaatamine
1. Komisjonile antakse artikli 22 kohaselt volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte, et valitsustevahelise kliimamuutuste rühma vastu võetud loetletud ainete globaalse soojendamise potentsiaali käsitlevate uute hindamisaruannete või uute Montreali protokolli teadusliku hindamise komisjoni aruannete alusel ajakohastada I, II ja IV lisa.
2. Võttes aluseks artikli 19 kohaselt esitatud teabe I ja II lisas loetletud gaaside turule laskmise kohta ja artikli 20 kohaselt kättesaadavaks tehtud teabe fluoritud kasvuhoonegaaside heite kohta ning kogu asjakohase teabe liikmesriikidelt, jälgib komisjon käesoleva määruse kohaldamist ja mõju.
Komisjon avaldab hiljemalt 31. detsembril 2020 aruande, milles käsitletakse fluorosüsivesinike kättesaadavust ELi turul.
Komisjon avaldab hiljemalt 31. detsembril 2022 põhjaliku aruande, milles käsitletakse käesoleva määruse mõju, mis hõlmab eelkõige järgmist:
a)
fluorosüsivesinike jätkuva nõudluse prognoos kuni 2030. aastani ja pärast seda;
b)
liidu ja selle liikmesriikide edasise tegevuse vajaduse hindamine, arvestades fluoritud kasvuhoonegaaside heidete vähendamisega seotud olemasolevaid ja uusi rahvusvahelisi kohustusi;
c)
ülevaade Euroopa ja rahvusvahelistest standarditest, liikmesriikide riiklikest ohutusalastest õigusaktidest ja ehitusnormidest seoses üleminekuga alternatiivsetele külmaainetele;
d)
ülevaade fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavate toodete ja seadmete tehniliselt teostatavate ja kulutasuvate alternatiivide kättesaadavusest III lisas loetlemata toodete ja seadmete puhul, võttes arvesse energiatõhusust.
3. Komisjon avaldab hiljemalt 1. juuliks 2017 aruande, milles hinnatakse III lisa punkti 13 kohast keelamist, võttes eelkõige arvesse kulutõhusaid, tehniliselt teostatavaid, energiasäästlikke ning töökindlaid alternatiive kõnealuses sättes nimetatud kahe või enama kompressoriga külmutusagregaatidele. Komisjon esitab selle aruande põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule vajaduse korral seadusandliku ettepaneku, et muuta III lisa punkti 13 kohast keelamist.
4. Komisjon avaldab hiljemalt 1. juulil 2020 aruande, milles hinnatakse, kas on olemas kulutõhusaid, tehniliselt teostatavaid, energiasäästlikke ja töökindlaid alternatiive, mis võimaldaksid asendada fluoritud kasvuhoonegaasid uutes keskpinge sekundaarjaotusseadmetes ja uutes väikestes ühe siseosaga kliimaseadmetes, ning esitab vajaduse korral Euroopa Parlamendile ja nõukogule seadusandliku ettepaneku, et muuta III lisas sätestatud loetelu.
5. Komisjon avaldab hiljemalt 1. juulil 2017 aruande, milles hinnatakse kvootide eraldamise meetodit, sealhulgas kvootide tasuta eraldamise mõju, ning käesoleva määruse rakendamise kulusid liikmesriikides ning vajaduse korral fluorosüsivesinikke käsitlevat rahvusvahelist lepingut. Komisjon esitab selle aruande põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule vajaduse korral seadusandliku ettepaneku, et
a)
muuta kvootide eraldamise meetodit;
b)
luua asjakohane meetod võimalike tulude jaotamiseks.
6. Komisjon avaldab hiljemalt 1. jaanuaril 2017 aruande, milles analüüsitakse liidu õigusakte, mis käsitlevad füüsiliste isikute koolitamist alternatiivsete külmaainete ohutuks käsitlemiseks, et asendada või vähendada fluoritud kasvuhoonegaaside kasutamist, ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule vajaduse korral seadusandliku ettepaneku, et muuta vastavaid liidu õigusakte.
Artikkel 22
Delegeeritud volituste rakendamine
1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2. Artikli 12 lõikes 15 ja artikli 21 lõikes 1 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 10. juunist 2014. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt viieks aastaks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.
3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 12 lõikes 15 ja artikli 21 lõikes 1 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
4. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
5. Artikli 12 lõike 15 ja artikli 21 lõike 1 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.
Artikkel 23
Nõuandefoorum
Komisjon tagab käesoleva määruse rakendamisel liikmesriikide esindajate ja kodanikuühiskonna esindajate (sh keskkonnaorganisatsioonid), tootjate esindajate, käitajate ja sertifitseeritud isikute tasakaalustatud osalemise. Komisjon kutsub sel eesmärgil kokku nõuandefoorumi, et nimetatud osapooled saaksid seoses käesoleva määruse rakendamisega kohtuda ning anda komisjonile nõu ja pakkuda oskusteavet, eelkõige seoses fluoritud kasvuhoonegaaside alternatiivide kättesaadavusega, sealhulgas nende kasutamise keskkondlike, tehniliste, majanduslike ja turvalisusega seotud aspektidega. Nimetatud nõuandefoorumi töökorra määrab kindlaks komisjon ning see avaldatakse.
Artikkel 24
Komiteemenetlus
1. Komisjoni abistab komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5. Kui komitee arvamust ei esita, ei võta komisjon rakendusakti eelnõu vastu ja kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõike 4 kolmandat lõiku.
Artikkel 25
Karistused
1. Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad käesoleva määruse rikkumise korral kohaldatavate karistuste kohta ja võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
Liikmesriigid teatavad nendest sätetest komisjonile hiljemalt 1. jaanuariks 2017 ja annavad viivitamata teada nende edaspidistest muudatustest.
2. Lisaks lõikes 1 osutatud karistustele võib ettevõtjatele, kes on ületanud oma fluorosüsivesinike turule laskmise kvoodimäära, mis on neile eraldatud vastavalt artikli 16 lõikele 5 või kantud neile üle vastavalt artiklile 18, eraldada ületamise tuvastamisele järgneval jaotusperioodil üksnes vähendatud kvoodi.
Vähendamise koguse arvutamiseks võetakse 200 % kogusest, mille võrra kvooti ületati. Kui vähendamise kogus on suurem kui artikli 16 lõike 5 kohaselt ületamise tuvastamisele järgnevaks jaotusperioodiks eraldatav kvoot, ei eraldata ettevõtjale asjaomaseks jaotusperioodiks kvooti ning järgmisteks jaotusperioodideks ette nähtud kvooti vähendatakse samamoodi, kuni vähendatav kogus on täies mahus maha arvatud.
Artikkel 26
Kehtetuks tunnistamine
Määrus (EÜ) nr 842/2006 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2015, ilma et see piiraks nimetatud määruse nõuete kohaldamist selles sätestatud ajakava kohaselt.
Määrused (EÜ) nr 1493/2007, (EÜ) nr 1494/2007, (EÜ) nr 1497/2007, (EÜ) nr 1516/2007, (EÜ) nr 303/2008, (EÜ) nr 304/2008, (EÜ) nr 305/2008, (EÜ) nr 306/2008, (EÜ) nr 307/2008 ja (EÜ) nr 308/2008 jäävad siiski jõusse ja kehtima, välja arvatud juhul, kui ja kuni need tunnistatakse käesoleva määruse kohaselt komisjoni vastu võetud delegeeritud õigusaktidega või rakendusaktidega kehtetuks.
Viiteid määrusele (EÜ) nr 842/2006 käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas VIII lisas esitatud vastavustabeliga.
Artikkel 27
Jõustumine ja kohaldamise kuupäev
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Strasbourg, 16. aprill 2014