РЕШЕНИЕ (ОВППС) 2015/599 НА СЪВЕТА
от 15 април 2015 година
за назначаване на специален представител на Европейския съюз за близкоизточния мирен процес
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за Европейския съюз, и по-специално член 31, параграф 2 и член 33 от него,
като взе предвид предложението на върховния представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност,
като има предвид, че:
(1)
Разрешаването на израелско-палестинския конфликт е стратегически приоритет за Съюза и Съюзът трябва да остане активно ангажиран до намирането на окончателно решение, основано на концепцията за две отделни държави.
(2)
Специалният представител на Европейския съюз (СПЕС) за близкоизточния мирен процес следва да се назначи за срок от 12 месеца.
(3)
СПЕС ще изпълнява мандата си в обстановка, която може да се влоши и да възпрепятства постигането на целите на външната дейност на Съюза, установени в член 21 от Договора,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Специален представител на Европейския съюз
Г-н Fernando GENTILINI се назначава за специален представител на Европейския съюз (СПЕС) за близкоизточния мирен процес до 30 април 2016 г. Съветът може да вземе решение мандатът на СПЕС да бъде прекратен по-рано въз основа на оценка на Комитета по политика и сигурност (КПС) и по предложение на върховния представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност (ВП).
Член 2
Цели на политиката
1. Мандатът на СПЕС се основава на целите на политиката на Съюза по отношение на близкоизточния мирен процес.
2. Общата цел е всеобщ мир, който следва да бъде постигнат на основата на „двудържавно“ решение, при което Израел и демократична, териториално свързана, жизнеспособна, мирна и суверенна палестинска държава съществуват съвместно със сигурни и признати граници и поддържат нормални отношения със съседите си в съответствие с приложимите резолюции на Съвета за сигурност на Организацията на обединените нации (ООН), с принципите от Мадрид, включително „земя за мир“, пътната карта, постигнатите досега споразумения между страните и арабската инициатива за мир. В контекста на многопластовите израело-арабски отношения регионалното измерение представлява основен елемент за всеобщия мир.
3. В процеса на постигане на тази цел като политически приоритети следва да се разглеждат запазването на „двудържавното“ решение, както и подновяването на мирния процес и подкрепата за него. Ясните параметри, с които да се определи основата за преговорите, са ключовият елемент за успешен изход, като Съюзът изложи позицията си по отношение на тези параметри в заключенията на Съвета от декември 2009 г., декември 2010 г. и юли 2014 г. и ще продължи да я утвърждава активно.
4. Съюзът е решен да работи със страните и с партньорите от международната общност, включително чрез участие в Четворката за близкоизточния мирен процес („Четворката“), и активно да подпомага предприемането на подходящи международни инициативи за създаването на нова динамика в преговорите.
Член 3
Мандат
1. За постигане на целите на политиката мандатът на СПЕС включва:
а)
осигуряване на активно и ефикасно съдействие от страна на Съюза за действия и инициативи, водещи до окончателно уреждане на израело-палестинския конфликт, въз основа на „двудържавно“ решение и в съответствие с приетите от Съюза параметри;
б)
улесняване и поддържане на тесни връзки с всички участници в мирния процес, съответните политически фактори, другите държави от региона, членовете на Четворката и други заинтересовани държави, както и с ООН и други заинтересовани международни организации като Лигата на арабските държави, за да работи съвместно с тях за засилване на мирния процес;
в)
необходимата работа за насърчаване и подпомагане на евентуална нова рамка за преговори при консултации с всички основни участници и държавите - членки на Съюза;
г)
активна подкрепа и принос за мирните преговори между страните, включително чрез представяне на предложения от името на Съюза в рамките на тези преговори;
д)
осигуряване на постоянно присъствие на Съюза в съответните международни форуми;
е)
съдействие за управлението и предотвратяването на кризи, включително по отношение на Газа;
ж)
съдействие, когато има искане за това, за прилагане на постигнатите между страните международни споразумения и предприемане на дипломатически действия в случай на нарушение на условията на посочените споразумения;
з)
подпомагане на политическите усилия за извършване на съществена промяна, водеща до устойчиво решение за ивицата Газа, която представлява неразделна част от една бъдеща палестинска държава и следва да бъде предмет на преговорите;
и)
отделяне на особено внимание на факторите, влияещи върху регионалните измерения на мирния процес, на ангажимента с арабските партньори и на осъществяването на арабската инициатива за мир;
й)
поддържане на конструктивни връзки със страните, подписали споразуменията в рамките на мирния процес, за да се подпомогне зачитането на основните демократични принципи, в това число зачитането на международното хуманитарно право, правата на човека и принципите на правовата държава;
к)
представяне на предложения за участие на Съюза в мирния процес и за най-успешния начин за осъществяване на инициативите на Съюза и за продължаване на полаганите понастоящем от Съюза усилия във връзка с мирния процес, като например съдействие на Съюза за палестинските реформи, както и по политическите аспекти на съответните проекти на Съюза за развитие;
л)
приобщаване на страните към идеята да се въздържат от едностранни действия, застрашаващи трайността на „двудържавното“ решение;
м)
докладване, като пратеник към Четворката, за напредъка и развитието на преговорите и съдействие за подготовката на заседанията на пратениците към Четворката въз основа на позициите на Съюза и чрез координация с другите членове на Четворката;
н)
принос за изпълнението на политиката на Съюза в областта на правата на човека в сътрудничество със СПЕС за правата на човека, включително насоките на Съюза относно правата на човека, и по-специално насоките на Съюза относно децата и въоръжените конфликти и относно насилието срещу жени и момичета и борбата с всички форми на дискриминация срещу тях, както и на политиката на Съюза във връзка с Резолюция 1325(2000) на Съвета за сигурност на ООН относно жените, мира и сигурността, включително чрез наблюдение и доклади във връзка с развитието на събитията в тази област и изготвяне на препоръки;
о)
принос за по-добро разбиране на ролята на Съюза сред лидерите, влияещи на общественото мнение в региона.
2. СПЕС оказва подкрепа на работата на ВП, като при това поддържа обща осведоменост за всички дейности на Съюза в региона, свързани с близкоизточния мирен процес.
Член 4
Изпълнение на мандата
1. СПЕС отговаря за изпълнението на мандата, като действа под ръководството на ВП.
2. КПС поддържа тесни връзки със СПЕС и е основното му звено за контакт със Съвета. КПС предоставя стратегически насоки и политически указания на СПЕС в рамките на мандата, без да се засягат правомощията на ВП.
3. СПЕС работи в тясна координация с Европейската служба за външна дейност (ЕСВД) и със съответните ѝ отдели.
4. СПЕС работи, като поддържа тясна координация с представителството на Съюза в Ерусалим, делегацията на Съюза в Тел Авив, както и с всички останали делегации на Съюза в региона, които имат отношение към въпроса.
5. СПЕС е базиран основно в региона, като същевременно осигурява редовно присъствие в централата на ЕСВД.
Член 5
Финансиране
1. Референтната сума, предназначена за покриване на свързаните с мандата на СПЕС разходи за периода до 30 април 2016 г. е 1 980 000 EUR.
2. Управлението на разходите се извършва в съответствие с процедурите и правилата, приложими за общия бюджет на Съюза.
3. Управлението на разходите се урежда с договор между СПЕС и Комисията. За всички направени разходи СПЕС се отчита на Комисията.
Член 6
Формиране и състав на екипа
1. В рамките на мандата на СПЕС и на съответните предоставени финансови средства СПЕС отговаря за сформирането на екип. Екипът включва експерти по конкретни политически въпроси в зависимост от изискванията на мандата. СПЕС своевременно информира Съвета и Комисията за състава на екипа.
2. Държавите членки, институциите на Съюза и ЕСВД могат да предлагат командироване на служители към СПЕС. Възнаграждението на такива командировани служители се поема от съответната държава членка, съответната институция на Съюза или ЕСВД съответно. Експертите, командировани от държавите членки в институциите на Съюза или в ЕСВД, също могат да бъдат командировани към СПЕС. Членовете на договорно наетия чуждестранен персонал трябва да са граждани на държава членка.
3. Всички командировани членове на персонала остават под административното ръководство на изпращащата държава членка, на институцията на Съюза или на ЕСВД, като изпълняват задълженията си и действат в интерес на мандата на СПЕС.
Член 7
Привилегии и имунитети на СПЕС и на персонала към него
Привилегиите, имунитетът и другите гаранции, необходими за изпълнението и безпрепятственото провеждане на мисията на СПЕС и на членовете на персонала към него, се договарят с приемащите държави, в зависимост от случая. Държавите членки и ЕСВД оказват цялото необходимо съдействие за тази цел.
Член 8
Сигурност на класифицираната информация на ЕС
СПЕС и членовете на неговия екип спазват принципите и минималните стандарти за сигурност, установени с Решение 2013/488/ЕС на Съвета (1).
Член 9
Достъп до информация и логистична подкрепа
1. Държавите членки, ЕСВД, Комисията и Генералният секретариат на Съвета осигуряват достъп на СПЕС до всякаква информация от значение за него.
2. Делегациите на Съюза в региона и/или държавите членки, в зависимост от случая, осигуряват логистичната подкрепа в региона.
Член 10
Сигурност
В съответствие с политиката на Съюза за сигурността на персонала, разположен извън Съюза за оперативни нужди съгласно дял V от Договора, СПЕС предприема всички разумно приложими мерки, съобразно своя мандат и в зависимост от обстановката, свързана със сигурността в географския регион, за който отговаря, за сигурността на целия персонал под неговото пряко ръководство, по-специално:
а)
чрез установяването на конкретен за мисията план за сигурност въз основа на насоки от ЕСВД, който предвижда специфични за мисията физически, организационни и процедурни мерки за сигурност, уреждащ безопасното придвижване на персонала до и в рамките на района на мисията, както и управлението на инциденти, свързани със сигурността, и който предвижда план за действие при извънредни обстоятелства и план за евакуация на мисията;
б)
като гарантира, че целият персонал, разположен извън границите на Съюза, е застрахован за висок риск съобразно условията в района на мисията;
в)
като гарантира, че всички членове на неговия екип, които предстои да бъдат разположени извън границите на Съюза, включително местно наетият персонал, са преминали подходящо обучение за сигурност преди или при пристигането си в района на мисията, съобразно степента на риска, определена за района на мисията от ЕСВД;
г)
като гарантира, че са изпълнени всички одобрени препоръки, направени в резултат на извършените редовни оценки на сигурността, и като представя на ВП, Съвета и Комисията писмени доклади за изпълнението на тези препоръки, както и за други, свързани със сигурността въпроси, в рамките на доклада за напредъка и доклада за изпълнението на мандата.
Член 11
Докладване
СПЕС представя редовни устни и писмени доклади на ВП и ЕСВД. СПЕС докладва редовно на КПС в допълнение към минималните изисквания относно докладването и определянето на целите, предвидени в Насоките във връзка с назначението, мандата и финансирането на специалните представители на Съюза. При необходимост СПЕС докладва и на работните групи на Съвета. Редовните доклади се разпространяват по мрежата COREU. СПЕС може да представя доклади на Съвета по външни работи. В съответствие с член 36 от Договора СПЕС може да участва при информирането на Европейския парламент.
Член 12
Координация
1. СПЕС допринася за единството, съгласуваността и ефективността на действията на Съюза и спомага да се гарантира за съгласуваното използване на всички инструменти на Съюза и действия на държавите членки с оглед на постигането на политическите цели на Съюза. Действията на СПЕС са координирани с действията на Комисията. СПЕС провежда редовни брифинги за представителствата на държавите членки и делегациите на Съюза.
2. На място се поддържат тесни връзки с ръководителите на делегациите на Съюза, на мисиите по линия на ОПСО и на представителствата на държавите членки. Те полагат всички усилия, за да съдействат на СПЕС при изпълнението на мандата му. В тясно сътрудничество с ръководителя на делегацията на Съюза в Тел Авив и представителството на Съюза в Ерусалим СПЕС осигурява политически насоки на местно равнище на ръководителите на Полицейската мисия на Европейския съюз за палестинските територии (EUPOL COPPS) и на Мисията на Европейския съюз за подпомагане на контролно-пропускателен пункт Рафа (EU BAM Rafah). На място СПЕС поддържа връзки и с други международни и регионални участници.
Член 13
Преглед
Изпълнението на настоящото решение и неговата съгласуваност с други действия на Съюза в региона подлежат на редовен преглед. До края на септември 2015 г. СПЕС представя на ВП, Съвета и Комисията доклад за напредъка, а до края на януари 2016 г. - цялостен доклад за изпълнението на мандата.
Член 14
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила в деня на приемането му.
Съставено в Брюксел на 15 април 2015 година.
NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2015/599,
15. aprill 2015,
millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Lähis-Ida rahuprotsessi jaoks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 31 lõiget 2 ja artiklit 33,
võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut
ning arvestades järgmist:
(1)
Iisraeli-Palestiina konflikti lahendamine on liidu jaoks strateegiline prioriteet ja liit peab jääma sellega aktiivselt seotuks kuni kahe riigi kooseksisteerimisel põhineva lahenduse leidmiseni.
(2)
Euroopa Liidu eriesindaja Lähis-Ida rahuprotsessi jaoks tuleks nimetada ametisse 12 kuuks.
(3)
ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Euroopa Liidu eriesindaja
Fernando GENTILINI nimetatakse Euroopa Liidu eriesindajaks („ELi eriesindaja”) Lähis-Ida rahuprotsessi jaoks kuni 30. aprillini 2016. Nõukogu võib poliitika- ja julgeolekukomitee hinnangule tuginedes ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja („kõrge esindaja”) ettepaneku põhjal otsustada, et ELi eriesindaja volituste kehtivus lõpetatakse varem.
Artikkel 2
Poliitilised eesmärgid
1. ELi eriesindaja volitused põhinevad liidu poliitilistel eesmärkidel seoses Lähis-Ida rahuprotsessiga.
2. Üldine eesmärk on saavutada kõikehõlmav rahu kahe riigi kooseksisteerimisel põhineva lahenduse alusel, mis hõlmab Iisraeli ning demokraatlikku, terviklikku, elujõulist, rahumeelset ja suveräänset Palestiina riiki, mis eksisteerivad kõrvuti turvaliste ja tunnustatud piiride raames ning millel on normaalsed suhted naaberriikidega vastavalt Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) Julgeolekunõukogu asjakohastele resolutsioonidele, Madridi põhimõtetele (sealhulgas maade vahetamine rahu vastu), teekaardile, poolte eelnevatele kokkulepetele ning Araabia rahualgatusele. Pidades silmas Iisraeli-Araabia suhete erinevaid valdkondi, on piirkondlik mõõde kõikehõlmava rahu saavutamisel väga tähtis tegur.
3. Selle eesmärgi saavutamisel on poliitilisteks prioriteetideks kahe riigi kooseksisteerimisel põhineva lahenduse säilitamine ning rahuprotsessi taasalustamine ja toetamine. Eduka lõpptulemuse saavutamiseks on äärmiselt olulised selged parameetrid, millega määratakse kindlaks läbirääkimiste alus, ning liit on nõukogu 2009. aasta detsembri, 2010. aasta detsembri ja 2014. aasta juuli järeldustes määranud selliste parameetrite suhtes kindlaks oma seisukoha, mille aktiivset propageerimist ta jätkab.
4. Liit on võtnud kohustuse teha koostööd poolte ja partneritega rahvusvahelises kogukonnas, osaledes muu hulgas Lähis-Ida neliku tegevuses ja järgides aktiivselt asjakohaseid rahvusvahelisi algatusi, et anda läbirääkimistele uut hoogu.
Artikkel 3
Volitused
1. Poliitiliste eesmärkide saavutamiseks on ELi eriesindajal järgmised volitused:
a)
anda aktiivne ja tõhus liidu panus tegevustesse ja algatustesse, mis on suunatud Iisraeli-Palestiina konflikti lõplikule, kahe riigi kooseksisteerimisel põhinevale lahendamisele, ning on kooskõlas liidu parameetritega;
b)
hõlbustada ja säilitada tihedaid suhteid kõigi rahuprotsessis osalejate, asjaomaste poliitiliste poolte, teiste piirkonna riikide, neliku liikmete ja teiste asjaomaste riikidega, samuti ÜRO ja teiste asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu Araabia Riikide Liiga, et teha nendega koostööd rahuprotsessi tugevdamisel;
c)
teha asjakohast tööd, et edendada ja toetada võimalikku uut läbirääkimiste raamistikku, konsulteerides kõikide peamiste sidusrühmade ja liidu liikmesriikidega;
d)
aktiivselt toetada ja edendada rahuläbirääkimisi poolte vahel, muu hulgas esitades nende läbirääkimiste kontekstis liidu nimel ettepanekuid;
e)
tagada liidu pidev kohalolek asjakohastel rahvusvahelistel foorumitel;
f)
osaleda kriisiohjamises ja -ennetamises, sealhulgas seoses Gaza sektoriga;
g)
toetada taotluse korral poolte vahel saavutatud rahvusvaheliste kokkulepete rakendamist ning võtta diplomaatilisi meetmeid, kui nimetatud kokkulepete tingimusi ei täideta;
h)
toetada poliitilisi jõupingutusi, et saavutada põhjalik muutus, mis viiks jätkusuutliku lahenduse leidmiseni Gaza sektori jaoks, mis on tulevase Palestiina riigi lahutamatu osa ja millega peaks läbirääkimiste käigus tegelema;
i)
pöörata erilist tähelepanu rahuprotsessi piirkondlikku mõõdet mõjutavatele teguritele, Araabia partnerite kaasamisele ja Araabia rahualgatuse rakendamisele;
j)
võtta rahuprotsessi raames koos kokkulepetele alla kirjutanud pooltega konstruktiivseid meetmeid, et edendada demokraatia, sealhulgas rahvusvahelise humanitaarabiõiguse, inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete austamise põhinormidest kinnipidamist;
k)
teha ettepanekuid liidu sekkumise kohta rahuprotsessi ning selle kohta, milline on parim viis viia ellu liidu algatusi ja käimasoleva rahuprotsessiga seotud liidu jõupingutusi (nt liidu panus Palestiinas läbiviidavatesse reformidesse), sealhulgas seoses liidu asjaomaste arendusprojektide poliitiliste aspektidega;
l)
mõjutada pooli hoiduma ühepoolsetest meetmetest, mis võiksid kahjustada kahe riigi kooseksisteerimisel põhineva lahenduse elujõulisust;
m)
anda neliku esindajana aru läbirääkimiste edenemisest ja kulgemisest ning liidu seisukohtade alusel ja koostöös neliku ülejäänud liikmetega aidata kaasa neliku esindajate kohtumiste ettevalmistamisele;
n)
koostöös ELi inimõiguste eriesindajaga aidata kaasa liidu inimõigustepoliitika (sh inimõigusi käsitlevad liidu suunised, eelkõige liidu suunised laste ja relvastatud konfliktide kohta ning naiste ja tütarlaste vastu suunatud vägivalla ning diskrimineerimise kõigi vormide vastase võitluse kohta, ning liidu poliitika, mis käsitleb ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 (2000) naiste, rahu ja julgeoleku kohta) rakendamisele, sealhulgas jälgides arenguid ja koostades nende kohta aruandeid ning soovitusi;
o)
aidata piirkonna arvamusliidritel paremini mõista liidu rolli.
2. ELi eriesindaja toetab kõrge esindaja tegevust ning omab ülevaadet kõigist liidu Lähis-Ida rahuprotsessiga seotud tegevustest piirkonnas.
Artikkel 4
Volituste täitmine
1. ELi eriesindaja vastutab oma volituste täitmise eest, tegutsedes kõrge esindaja alluvuses.
2. Poliitika- ja julgeolekukomiteel on ELi eriesindajaga eelissidemed ning ta on eriesindaja peamine kontaktorgan nõukogus. Poliitika- ja julgeolekukomitee annab ELi eriesindajale tema volituste raames strateegilisi juhtnööre ja poliitilisi suuniseid, ilma et see piiraks kõrge esindaja volitusi.
3. ELi eriesindaja teeb tihedat koostööd Euroopa välisteenistuse ja selle asjaomaste osakondadega.
4. ELi eriesindaja teeb tihedat koostööd liidu esindusega Jeruusalemmas, liidu delegatsiooniga Tel Avivis ning piirkonna kõigi muude asjakohaste liidu delegatsioonidega.
5. ELi eriesindaja asub peamiselt kõnealuses piirkonnas, tagades samal ajal regulaarse kohalolu Euroopa välisteenistuse peakorteris.
Artikkel 5
Rahastamine
1. ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks kuni 30. aprillini 2016 ette nähtud lähtesumma on 1 980 000 eurot.
2. Kulusid hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.
3. Kulude haldamise kohta sõlmitakse ELi eriesindaja ja komisjoni vahel leping. ELi eriesindaja annab kõigist kuludest aru komisjonile.
Artikkel 6
Meeskonna moodustamine ja koosseis
1. ELi eriesindaja vastutab oma volituste ja talle eraldatud vastavate rahaliste vahendite piires oma meeskonna moodustamise eest. Meeskonda kuuluvad vastavalt volitustele konkreetsetes poliitikaküsimustes pädevad isikud. ELi eriesindaja teavitab nõukogu ja komisjoni viivitamata oma meeskonna koosseisust.
2. Liikmesriigid, liidu institutsioonid ja Euroopa välisteenistus võivad teha ettepaneku isikkoosseisu liikmete lähetamiseks ELi eriesindaja juurde. Lähetatud isikkoosseisu liikmete palga katab kas asjaomane liikmesriik, liidu asjaomane institutsioon või Euroopa välisteenistus. Liikmesriikide poolt liidu institutsioonidesse või Euroopa välisteenistusse lähetatud eksperdid võib määrata ka ELi eriesindaja juurde. Rahvusvahelistel lepingulistel töötajatel peab olema liikmesriigi kodakondsus.
3. Kõik lähetatud isikkoosseisu liikmed jäävad neid lähetanud liikmesriigi, lähetanud liidu institutsiooni või Euroopa välisteenistuse haldusalluvusse ning täidavad oma kohustusi ja tegutsevad ELi eriesindaja volituste huvides.
Artikkel 7
ELi eriesindaja ja tema isikkooseisu liikmete privileegid ja immuniteedid
ELi eriesindaja ja tema isikkoosseisu liikmete missiooni läbiviimiseks ja sujuvaks toimimiseks vajalikud privileegid, immuniteedid ja täiendavad tagatised lepitakse asjakohasel juhul kokku vastuvõtvate riikidega. Liikmesriigid ja Euroopa välisteenistus annavad selleks kogu vajaliku toetuse.
Artikkel 8
ELi salastatud teabe kaitse
ELi eriesindaja ja ELi eriesindaja meeskonna liikmed peavad kinni nõukogu otsusega 2013/488/EL (1) kehtestatud julgeolekupõhimõtetest ja miinimumstandarditest.
Artikkel 9
Juurdepääs teabele ja logistiline tugi
1. Liikmesriigid, Euroopa välisteenistus, komisjon ja nõukogu peasekretariaat tagavad, et ELi eriesindajale võimaldatakse juurdepääs igasugusele asjakohasele teabele.
2. Liidu delegatsioonid piirkonnas ja/või liikmesriigid osutavad piirkonnas logistilist abi, kui see on asjakohane.
Artikkel 10
Julgeolek
ELi eriesindaja võtab kõigi oma otseses alluvuses olevate isikkoosseisu liikmete julgeoleku tagamiseks kõik otstarbekad meetmed, tehes seda kooskõlas liidu poliitikaga aluslepingu V jaotise alusel väljapoole liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta ning vastavalt volitustele ja julgeolekuolukorrale tema geograafilises vastutusalas, tegutsedes eelkõige järgmiselt:
a)
koostades Euroopa välisteenistuse suunistele tuginedes missioonile eriomase julgeolekukava, milles nähakse ette missioonile eriomased füüsilised, organisatsioonilised ja menetluslikud julgeolekumeetmed, millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas ning julgeolekualaste juhtumite ohjamist, ja milles nähakse ette erandolukorra lahendamise plaan ja missiooni evakueerimisplaan;
b)
tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkooseisu liikmetele;
c)
tagades, et kõik ELi eriesindaja meeskonna väljapoole liitu lähetatud liikmed, sealhulgas kohapeal tööle võetud lepingulised isikkoosseisu liikmed, on saanud enne missiooni piirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb missiooni piirkonnale Euroopa välisteenistuse poolt määratud riskiastmele;
d)
tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel esitatud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ning esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile kirjalikke aruandeid eduaruande ja volituste täitmist käsitleva aruande raames.
Artikkel 11
Aruandlus
ELi eriesindaja esitab kõrgele esindajale ja Euroopa välisteenistusele korrapäraselt suulisi ja kirjalikke aruandeid. Lisaks ELi eriesindajate ametisse nimetamist, volitusi ja rahastamist käsitlevates suunistes kehtestatud aruandluse ja eesmärkide seadmise miinimumnõuetele annab ELi eriesindaja korrapäraselt aru poliitika- ja julgeolekukomiteele. Vajaduse korral annab liidu eriesindaja aru ka nõukogu töörühmadele. Korrapärased aruanded edastatakse COREU-võrgu kaudu. ELi eriesindaja võib esitada aruandeid välisasjade nõukogule. Aluslepingu artikli 36 kohaselt võib ELi eriesindaja osaleda Euroopa Parlamendi teavitamises.
Artikkel 12
Koordineerimine
1. ELi eriesindaja aitab kaasa liidu tegevuse ühtsuse, järjepidevuse ja tõhususe saavutamisele ning aitab tagada, et kõiki liidu instrumente ja liikmesriikide meetmeid rakendatakse järjepidevalt liidu poliitiliste eesmärkide täitmiseks. ELi eriesindaja tegevus kooskõlastatakse komisjoni tegevusega. ELi eriesindaja korraldab korrapäraseid teabekoosolekuid liikmesriikide esindustele ja liidu delegatsioonidele.
2. Kohapeal toimub tihe koostöö liidu delegatsioonide juhtide, ÜJKP missioonide juhtide ja liikmesriikide esinduste juhtidega. Nad teevad kõik endast sõltuva, et aidata ELi eriesindajat tema volituste täitmisel. ELi eriesindaja annab tihedas koostöös liidu delegatsiooni juhiga Tel Avivis ja liidu esindusega Jeruusalemmas Palestiina aladel läbiviidava Euroopa Liidu politseimissiooni (EUPOL COPPS) ja Rafahi piiriületuspunktis läbiviidava Euroopa Liidu piirihaldamise abimissiooni (EU BAM Rafah) juhtidele poliitilisi suuniseid kohalikul tasandil. ELi eriesindaja teeb koostööd ka teiste kohapealsete rahvusvaheliste ja piirkondlike osalejatega.
Artikkel 13
Läbivaatamine
Käesoleva otsuse rakendamine ja selle kooskõla teiste liidu meetmetega kõnealuses piirkonnas vaadatakse korrapäraselt üle. ELi eriesindaja esitab 2015. aasta septembri lõpuks kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile eduaruande ning 2016. aasta jaanuari lõpuks täieliku aruande volituste täitmise kohta.
Artikkel 14
Jõustumine
Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.
Brüssel, 15. aprill 2015