РЕГЛАМЕНТ (ЕС, ЕВРАТОМ) № 966/2012 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 25 октомври 2012
относно финансовите правила, приложими за общия бюджет на Съюза и за отмяна на Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета
СЪДЪРЖАНИЕ
ПЪРВА ЧАСТ
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
ДЯЛ I
ПРЕДМЕТ, ОБХВАТ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ
Член 1
Предмет
Член 2
Определения
Член 3
Съответствие на вторичното законодателство с настоящия регламент
Член 4
Срокове, дати и крайни срокове
Член 5
Защита на личните данни
ДЯЛ II
БЮДЖЕТНИ ПРИНЦИПИ
Член 6
Зачитане на бюджетните принципи
Глава 1
Принципи на единство и на точност на бюджета
Член 7
Обхват на бюджета
Член 8
Специални правила относно принципите на единство и на точност на бюджета
Глава 2
Принцип на ежегодност
Член 9
Определение
Член 10
Вид бюджетни кредити
Член 11
Счетоводни правила за приходите и бюджетните кредити
Член 12
Поемане на задължение за бюджетни кредити
Член 13
Анулиране и пренос на бюджетни кредити
Член 14
Правила за пренос на целеви приходи
Член 15
Отмяна на бюджетни кредити
Член 16
Приложими правила в случай на късно приемане на бюджета
Глава 3
Принцип на балансираност
Член 17
Определение и обхват
Член 18
Салдо от финансовата година
Глава 4
Принцип на разчетна единица
Член 19
Използване на еврото
Глава 5
Принцип на универсалност
Член 20
Определение и обхват
Член 21
Целеви приходи
Член 22
Безвъзмездни сделки
Член 23
Правила относно приспаданията и корекциите на обменните курсове
Глава 6
Принцип на специфичност
Член 24
Общи разпоредби
Член 25
Трансфери от институции, различни от Комисията
Член 26
Трансфери от Комисията
Член 27
Предложения за трансфери, представени пред Европейския парламент и Съвета от институции
Член 28
Специфични правила за трансферите
Член 29
Трансфери, за които се прилагат специални разпоредби
Глава 7
Принцип на добро финансово управление
Член 30
Принципи на икономичност, ефикасност и ефективност
Член 31
Задължителна финансова обосновка
Член 32
Вътрешен контрол на изпълнението на бюджета
Член 33
Разходно-ефективни системи за контрол
Глава 8
Принцип на прозрачност
Член 34
Публикуване на отчетите, бюджетите и докладите
Член 35
Публикуване на информация за получателите и на друга информация
ДЯЛ III
СЪСТАВЯНЕ И УСТРОЙСТВО НА БЮДЖЕТА
Глава 1
Съставяне на бюджета
Член 36
Прогнози за приходите и разходите
Член 37
Прогнозен бюджет на органите, посочени в член 208
Член 38
Проектобюджет
Член 39
Писмо за внасяне на корекции в проектобюджета
Член 40
Задължения на държавите-членки, произтичащи от приемането на бюджета
Член 41
Проекти на коригиращи бюджети
Член 42
Ранно предаване на прогнозите и на проектобюджетите
Глава 2
Устройство и представяне на бюджета
Член 43
Устройство на бюджета
Член 44
Бюджетна номенклатура
Член 45
Забрана за отрицателни приходи
Член 46
Провизии
Член 47
Отрицателен резерв
Член 48
Резерв за спешна помощ
Член 49
Представяне на бюджета
Член 50
Правила за щатното разписание на персонала
Глава 3
Бюджетна дисциплина
Член 51
Съответствие с многогодишната финансова рамка
Член 52
Съответствие на актовете на Съюза с бюджета
ДЯЛ IV
ИЗПЪЛНЕНИЕ НА БЮДЖЕТА
Глава 1
Общи разпоредби
Член 53
Изпълнение на бюджета в съответствие с принципа на доброто финансово управление
Член 54
Основен акт и изключения
Член 55
Изпълнение на бюджета от институции, различни от Комисията
Член 56
Делегиране на правомощия по изпълнението на бюджета
Член 57
Конфликт на интереси
Глава 2
Методи на изпълнение
Член 58
Методи на изпълнение на бюджета
Член 59
Споделено управление с държавите-членки
Член 60
Непряко управление
Член 61
Предварителни оценки и споразумения за възлагане
Член 62
Изпълнителни агенции
Член 63
Ограничения на делегирането на правомощия
Глава 3
Финансови участници
Раздел 1
Принцип на разделяне на функциите
Член 64
Разделяне на функциите
Раздел 2
Разпоредител с бюджетни кредити
Член 65
Разпоредител с бюджетни кредити
Член 66
Правомощия и функции на разпоредителя с бюджетни кредити
Член 67
Правомощия и функции на ръководителите на делегациите на Съюза
Раздел 3
Счетоводител
Член 68
Правомощия и функции на счетоводителя
Член 69
Правомощия, които може да се делегират от счетоводителя
Раздел 4
Администратор на авансови средства
Член 70
Сметки за авансови средства
Глава 4
Отговорност на финансовите участници
Раздел 1
Общи правила
Член 71
Оттегляне на делегиране и временно прекратяване на правомощия, делегирани на финансовите участници
Член 72
Отговорност на разпоредителя с бюджетни кредити за незаконна дейност, измама или корупция
Раздел 2
Правила, приложими за оправомощените и вторично оправомощените разпоредители с бюджетни кредити
Член 73
Правила, приложими за разпоредителите с бюджетни кредити
Раздел 3
Правила, приложими за счетоводителите и администраторите на авансови средства
Член 74
Правила, приложими за счетоводителите
Член 75
Правила, приложими за администраторите на авансови средства
Глава 5
Приходни операции
Раздел 1
Предоставяне на собствените ресурси
Член 76
Собствени ресурси
Раздел 2
Прогноза за вземанията
Член 77
Прогноза за вземанията
Раздел 3
Установяване на вземания
Член 78
Установяване на вземания
Раздел 4
Разпореждане за събиране.
Член 79
Разпореждане за събиране
Раздел 5
Събиране
Член 80
Правила относно събирането
Член 81
Давностен срок
Член 82
Национално третиране на вземанията на Съюза
Член 83
Глоби, санкции и начислени лихви, наложени от Комисията
Глава 6
Разходни операции
Член 84
Решение за финансиране
Раздел 1
Поемане на задължение за разход
Член 85
Видове поети задължения
Член 86
Правила, приложими за поемането на задължения
Член 87
Проверки, приложими за поемането на задължения
Раздел 2
Утвърждаване на разход
Член 88
Утвърждаване на разход
Раздел 3
Разрешаване на разход
Член 89
Разрешаване на разход
Раздел 4
Плащане на разход
Член 90
Видове плащания
Член 91
Плащане, ограничено до наличните средства
Раздел 5
Срокове за разходните операции
Член 92
Срокове
Глава 7
Информационни системи и електронно управление
Член 93
Електронно управление на операциите
Член 94
Предаване на документи
Член 95
Електронно управление
Глава 8
Административни принципи
Член 96
Добра администрация
Член 97
Посочване на средствата за обжалване
Глава 9
Вътрешен одитор
Член 98
Назначаване на вътрешния одитор
Член 99
Правомощия и функции на вътрешния одитор
Член 100
Независимост на вътрешния одитор
ДЯЛ V
ВЪЗЛАГАНЕ НА ОБЩЕСТВЕНИ ПОРЪЧКИ
Глава 1
Общи разпоредби
Раздел 1
Обхват и принципи на възлагането
Член 101
Определение за обществени поръчки
Член 102
Принципи, приложими за обществените поръчки
Раздел 2
Публикуване
Член 103
Публикуване на обществените поръчки
Раздел 3
Процедури за възлагане на обществени поръчки
Член 104
Процедури за възлагане
Член 105
Съдържание на тръжната документация
Член 106
Критерии за отстраняване, приложими за участието в процедури за възлагане на обществени поръчки
Член 107
Критерии за отстраняване, приложими при възлагане на обществени поръчки
Член 108
Централна база данни за отстраняванията
Член 109
Административни и финансови санкции
Член 110
Критерии за възлагане на поръчките
Член 111
Представяне на оферти
Член 112
Принципи на равно третиране и на прозрачност
Член 113
Решение за възлагане
Член 114
Отмяна на процедурата за възлагане на поръчки
Раздел 4
Гаранции и корективни мерки
Член 115
Гаранции
Член 116
Грешки, нередности и измами в рамките на процедурата
Глава 2
Разпоредби, приложими за поръчките, възлагани от институциите за техни нужди
Член 117
Възложител
Член 118
Приложими прагове
Член 119
Правила за участие в процедури за възлагане на поръчки
Член 120
Правила на Световната търговска организация относно възлагането на поръчки
ДЯЛ VI
БЕЗВЪЗМЕЗДНИ СРЕДСТВА
Глава 1
Обхват и форма на безвъзмездните средства
Член 121
Обхват на безвъзмездните средства
Член 122
Бенефициери
Член 123
Форми на безвъзмездните средства
Член 124
Еднократни суми, единични разходи и финансиране с единна ставка
Глава 2
Принципи
Член 125
Общи принципи, приложими за безвъзмездните средства
Член 126
Допустими разходи
Член 127
Съфинансиране в натура
Член 128
Прозрачност
Член 129
Принцип на некумулативно отпускане
Член 130
Принцип на забрана за отпускане със задна дата
Глава 3
Процедура за отпускане
Член 131
Заявления за безвъзмездни средства
Член 132
Критерии за подбор и за отпускане на безвъзмездни средства
Член 133
Процедура за оценяване
Глава 4
Плащане и контрол
Член 134
Гаранция за предварителното финансиране
Член 135
Плащане на безвъзмездните средства и контрол
Член 136
Срокове за съхраняване на документация
Глава 5
Изпълнение
Член 137
Договори за изпълнение и финансова подкрепа за трети лица
ДЯЛ VII
НАГРАДИ
Член 138
Общи правила
ДЯЛ VIII
ФИНАНСОВИ ИНСТРУМЕНТИ
Член 139
Обхват
Член 140
Принципи и условия, приложими за финансовите инструменти
ДЯЛ IХ
ПРЕДСТАВЯНЕ НА ОТЧЕТИТЕ И СЧЕТОВОДНА ОТЧЕТНОСТ
Глава 1
Представяне на отчетите
Член 141
Устройство на отчетите
Член 142
Доклад за бюджетното и финансовото управление
Член 143
Правила относно отчетите
Член 144
Счетоводни принципи
Член 145
Финансови отчети
Член 146
Отчети за изпълнението на бюджета
Член 147
Междинни отчети
Член 148
Одобряване на окончателните консолидирани отчети
Глава 2
Информация за изпълнението на бюджета
Член 149
Отчет за бюджетните гаранции и рискове
Член 150
Информация за изпълнението на бюджета
Глава 3
Счетоводна отчетност
Раздел 1
Общи разпоредби
Член 151
Счетоводна система
Член 152
Обща разпоредба за счетоводната система на институциите
Раздел 2
Общи сметки
Член 153
Общи сметки
Член 154
Записвания в общите сметки
Член 155
Счетоводни корекции
Раздел 3
Бюджетни сметки
Член 156
Бюджетно счетоводство
Глава 4
Инвентаризационни описи
Член 157
Инвентарен опис
ДЯЛ X
ВЪНШЕН ОДИТ И ОСВОБОЖДАВАНЕ ОТ ОТГОВОРНОСТ ВЪВ ВРЪЗКА С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА БЮДЖЕТА
Глава 1
Външен одит
Член 158
Външен одит от Сметната палата
Член 159
Правила и процедура по отношение на одита
Член 160
Проверки на ценни книжа и парични средства
Член 161
Право на достъп на Сметната палата
Член 162
Годишен доклад на Сметната палата
Член 163
Специални доклади на Сметната палата
Глава 2
Освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета
Член 164
График на процедурата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета
Член 165
Процедура по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета
Член 166
Последващи мерки
Член 167
Специални разпоредби относно ЕСВД
ВТОРА ЧАСТ
СПЕЦИАЛНИ РАЗПОРЕДБИ
ДЯЛ I
ЕВРОПЕЙСКИ ФОНД ЗА ГАРАНТИРАНЕ НА ЗЕМЕДЕЛИЕТО
Член 168
Специални разпоредби относно Европейския фонд за гарантиране на земеделието
Член 169
Поемане на задължения за бюджетните кредити за ЕФГЗ
Член 170
Глобални временни задължения за бюджетните кредити за ЕФГЗ
Член 171
График на бюджетните задължения за ЕФГЗ
Член 172
Осчетоводяване на разходите по ЕФГЗ
Член 173
Трансфер на бюджетни кредити по ЕФГЗ
Член 174
Целеви приходи по ЕФГЗ
ДЯЛ II
СТРУКТУРНИ ФОНДОВЕ, КОХЕЗИОНЕН ФОНД, ЕВРОПЕЙСКИ ФОНД ЗА РИБАРСТВО, ЕВРОПЕЙСКИ ЗЕМЕДЕЛСКИ ФОНД ЗА РАЗВИТИЕ НА СЕЛСКИТЕ РАЙОНИ И ФОНДОВЕ В ОБЛАСТТА НА СВОБОДАТА, СИГУРНОСТТА И ПРАВОСЪДИЕТО, УПРАВЛЯВАНИ ЧРЕЗ СПОДЕЛЕНО УПРАВЛЕНИЕ
Член 175
Специални разпоредби
Член 176
Спазване на разпределението на бюджетните кредити за поети задължения
Член 177
Плащания на финансови участия, междинни плащания и възстановявания на средства
Член 178
Отмяна на бюджетни кредити
Член 179
Трансфер на бюджетни кредити
Член 180
Управление, подбор и одит
ДЯЛ III
НАУЧНИ ИЗСЛЕДВАНИЯ
Член 181
Фондове за научни изследвания
Член 182
Поемане на задължения за фондовете за научни изследвания
Член 183
Съвместен изследователски център
ДЯЛ IV
ВЪНШНИ ДЕЙНОСТИ
Глава 1
Общи разпоредби
Член 184
Общи разпоредби
Глава 2
Изпълнение на дейностите
Раздел 1
Общи разпоредби
Член 185
Осъществяване на външните дейности
Раздел 2
Бюджетна подкрепа и доверителни фондове с няколко донора
Член 186
Използване на бюджетна подкрепа
Член 187
Доверителни фондове на Съюза за външни дейности
Раздел 3
Други режими на управление
Член 188
Осъществяване на външни дейности чрез непряко управление
Член 189
Споразумения за финансиране относно осъществяването на външни дейности
Глава 3
Възлагане на обществени поръчки
Член 190
Възлагане на поръчки за външни дейности
Член 191
Правила за участие в процедури за възлагане на поръчки
Глава 4
Безвъзмездни средства
Член 192
Цялостно финансиране на външна дейност
Член 193
Правила, приложими за безвъзмездните средства за външни дейности
Глава 5
Одит на отчетите
Член 194
Одит от Съюза на външните дейности
ДЯЛ V
ЕВРОПЕЙСКИ СЛУЖБИ
Член 195
Европейски служби
Член 196
Бюджетни кредити, отнасящи се до европейските служби
Член 197
Разпоредител с бюджетни кредити на европейските служби
Член 198
Сметки на междуинституционалните европейски служби
Член 199
Делегиране на правомощия на разпоредител с бюджетни кредити за междуинституционалните европейски служби
Член 200
Услуги, предоставяни на трети лица
ДЯЛ VI
БЮДЖЕТНИ КРЕДИТИ ЗА АДМИНИСТРАТИВНИ РАЗХОДИ
Член 201
Общи разпоредби
Член 202
Поети задължения
Член 203
Специални разпоредби относно бюджетните кредити за административни разходи
ДЯЛ VII
ЕКСПЕРТИ
Член 204
Външни експерти, получаващи възнаграждение
ТРЕТА ЧАСТ
ПРЕХОДНИ И ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 205
Преходни разпоредби
Член 206
Искания за информация, отправени от Европейския парламент и Съвета
Член 207
Прагове и суми
Член 208
Рамков финансов регламент за органите, създадени по силата на ДФЕС и Договора за Евратом
Член 209
Примерен финансов регламент за органите, осъществяващи публично-частно партньорство
Член 210
Упражняване на делегирането
Член 211
Преразглеждане
Член 212
Отменяне
Член 213
Преразглеждане относно ЕСВД
Член 214
Влизане в сила
ПРИЛОЖЕНИЕ
ТАБЛИЦА НА СЪОТВЕТСТВИЕТО
Съвместно изявление по въпроси, свързани с МФР
Съвместно изявление относно разходите за недвижими имоти във връзка с член 203
Съвместно изявление на Европейския парламент, Съвета и Комисията относно член 203, параграф 3
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 322 от него, във връзка с Договора за създаване на Европейската общност за атомна енергия, и по-специално член 106а от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Сметната палата (1),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности (3), е бил неколкократно съществено изменян. Поради това че трябва да се направят допълнителни изменения, включително промени, с които да се вземе предвид влизането в сила на Договора от Лисабон, с оглед на постигане на яснота Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 следва да бъде отменен и заменен с настоящия регламент.
(2)
В Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 са установени бюджетните принципи и финансовите правила, които регламентират съставянето и изпълнението на общия бюджет на Съюза („бюджетът“), осигуряват добро и ефективно управление, контрол и защита на финансовите интереси на Съюза и увеличават прозрачността, и които трябва да бъдат спазвани във всички правни актове и от всички институции. Основните принципи, концепцията и структурата на този регламент и основните правила за бюджетно и финансово управление следва да бъдат запазени. Дерогациите от тези основни принципи следва да бъдат преразгледани и опростени, доколкото е възможно, като се вземе предвид това дали те продължават да са подходящи, както и тяхната добавена стойност за бюджета, и тежестта, която налагат на заинтересованите страни. Необходимо е да се запазят и засилят ключовите елементи на финансовите правила: ролята на финансовите участници, интегрирането на контрола в оперативните служби, вътрешните одитори, бюджетирането, основано на дейности, осъвременяването на счетоводните принципи и правила и основните принципи по отношение на безвъзмездните средства.
(3)
Поради специфичния характер и задачи на Европейската централна банка (ЕЦБ), по-специално нейната независимост по отношение на управлението на финансите ѝ, тя следва да бъде изключена от обхвата на настоящия регламент, освен ако не е предвидено друго в настоящия регламент.
(4)
С оглед на практическия опит в настоящия регламент следва да се включат правила с цел да се следват променящите се нужди по отношение на изпълнението на бюджета, като например съфинансирането с други донори, да се увеличи ефикасността на външната помощ, да се улесни използването на специфични финансови инструменти включително тези, сключени с Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) и да се улесни изпълнението на бюджета чрез публично-частни партньорства („ПЧП“).
(5)
Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 беше ограничен до формулиране на общи бюджетни принципи и финансови правила в съответствие с Договорите, докато разпоредбите за прилагането бяха установени в Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002 на Комисията от 23 декември 2002 г. относно определянето на подробни правила за прилагането на Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 (4) с цел да се постигне по-добра йерархия на правилата и Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 да се направи по-разбираем. Съгласно член 290 от ДФЕС законодателен акт може да делегира на Комисията правомощието да приема незаконодателни актове, които само допълват или изменят определени несъществени елементи от този законодателен акт. Поради това някои разпоредби от Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002 следва да бъдат включени в настоящия регламент.
(6)
Полицейското и съдебното сътрудничество по наказателноправни въпроси стана неразделна част от други политики и вътрешни дейности на Съюза. Ето защо специалните финансови разпоредби, приложими по отношение на тази област на политиката, вече не са оправдани и с оглед на това следва да не се включват в настоящия регламент.
(7)
За да се гарантира прозрачност, бюджетът следва да отчита гаранциите за операциите по получаване и отпускане на заеми, сключени от Съюза, включително операциите на Европейския механизъм за финансово стабилизиране и финансовия механизъм за подкрепа на платежния баланс.
(8)
Съществуващите правила относно генерираните от плащанията по предварителното финансиране лихви следва да бъдат опростени, тъй като създават прекалена административна тежест както за получателите, така и за службите на Комисията, и водят до неразбирателства между службите на Комисията и получателите. С цел опростяване, по-специално по отношение на бенефициерите, и в съответствие с принципа на добро финансово управление следва вече да не съществува задължение да се генерират и да се събират лихви от плащанията по предварителното финансиране. При все това следва да е възможно обаче това задължение да се включи в споразумение за възлагане на задачи по изпълнението на бюджета на определени лица и субекти, за да се позволи повторното усвояване на генерираните от плащанията по предварителното финансиране лихви за програмите, приспаданията на такива лихви от заявките за плащане или събирането им.
(9)
Правилата за пренос за целевите приходи следва да отчитат разграничението между външни и вътрешни целеви приходи. За да се спази определената от донора цел, външните целеви приходи следва да бъдат пренасяни по право и използвани до извършването на всички операции във връзка с програмата или действието, за които са предназначени тези приходи. Когато външните целеви приходи са получени през последната година от програмата или действието, следва също да бъде възможно те да се използват през първата година от следващата програма или действие. Вътрешните целеви приходи следва да е възможно да се пренасят само за една година, освен ако е посочено друго в настоящия регламент.
(10)
Правилата относно временните суми от една дванадесета следва да се изяснят по отношение както на броя на допълнителните суми от една дванадесета, които могат да бъдат заявени, така и в случаите, в които Европейският парламент реши да намали размера на приетите от Съвета допълнителни разходи, надвишаващи временните суми от една дванадесета.
(11)
Дерогацията от принципа на универсалност относно целевите приходи следва да бъде изменена, за да отчете особеностите, от една страна, на вътрешните целеви приходи, произтичащи от разрешените от Европейския парламент и Съвета бюджетни кредити, както и, от друга страна, на външните целеви приходи, събрани от различни донори и определени от тези донори за конкретна програма или действие. Освен това външните донори следва да могат да съфинансират външни дейности, и по-специално хуманитарни операции, дори когато това съфинансиране не е изрично предвидено в основния акт.
(12)
По отношение на представянето на целевите приходи в проектобюджета следва да се увеличи прозрачността, като се предвиди включването в проектобюджета на сумите на целевите приходи, които са сигурни към датата на съставянето на проектобюджета.
(13)
По отношение на принципа на специфичност, тъй като вече не се прави разграничение между задължителни и незадължителни разходи, правилата относно трансферите на бюджетни кредити следва да се изменят в съответствие с това.
(14)
Правилата за трансферите на бюджетни кредити следва също да бъдат адаптирани към промените, произтичащи от влизането в сила на Договора от Лисабон. В допълнение опитът напоследък показа, че е важно да се увеличи гъвкавостта за трансферите на бюджетни кредити за плащания в края на годината и по-конкретно за структурните фондове. Необходимо е да се осигури по-добро изпълнение на бюджета, особено по отношение на бюджетните кредити за плащания, целевите приходи и бюджетните кредити за административни разходи, които са общи за няколко дяла. За тази цел следва да се опростят видовете трансфери и процедурата за приемане на някои трансфери следва да бъде по-гъвкава. По-специално, потвърди се, че е уместно и ефикасно Комисията да може да взема решения за трансфери на неизползвани бюджетни кредити при международни хуманитарни бедствия и кризи. Ето защо тази възможност следва да се отнася и до подобни събития, настъпили след 1 декември от финансовата година. От съображения за прозрачност в такива случаи Комисията следва да уведомява незабавно Европейския парламент и Съвета за решението си за трансфер на неизползвани бюджетни кредити.
(15)
По отношение на разпоредбите за добро финансово управление, оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити следва да взема предвид очакваното ниво на риска от грешки и разходите и ползите от контрола, когато изготвя законодателни предложения и създава съответните системи за управление и контрол. Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити следва да докладва относно резултатите от контрола и разходите и ползите от него в годишния отчет за дейността. Декларациите за управление на тези системи, представени от определените от държавите-членки органи, отговорни за управлението и контрола на средствата на Съюза, са неразделна част от ефективността на националните системи за управление и контрол.
(16)
Принципът на откритост, заложен в член 15 от ДФЕС, който изисква институциите да работят колкото е възможно по-открито, предполага в областта на изпълнението на бюджета гражданите да имат възможност да знаят къде и за каква цел Съюзът изразходва средствата. Тази информация насърчава демократичните дебати, допринася за участието на гражданите в процеса на вземане на решения в Съюза и укрепва институционалния контрол и надзора на разходите на Съюза. Тези цели следва да бъдат постигнати посредством публикуването, за предпочитане чрез използване на модерни средства за комуникация, на съответната информация относно крайните изпълнители и бенефициери на средства на Съюза, при което се вземат предвид законните интереси на изпълнителите и бенефициерите по отношение на поверителността и сигурността и, когато става въпрос за физически лица, правото им на неприкосновеност на личния живот и защита на личните им данни. Поради това институциите следва да прилагат избирателен подход при публикуването на информация, в съответствие с принципа на пропорционалност. Решенията за публикуване следва да се основават на подходящи критерии, за да се предостави значима информация.
(17)
В съответствие с член 316 от ДФЕС Европейският съвет и Съветът следва да споделят един и същ раздел в бюджета.
(18)
Годишната бюджетна процедура съгласно ДФЕС следва да се отрази в настоящия регламент.
(19)
По отношение на съставянето на бюджета е важно ясно да се определят устройството и представянето на проектобюджета, изготвян от Комисията. Съдържанието на общото въведение, което предшества проектобюджета следва да бъде описано по-прецизно. Необходимо е също да се включи разпоредба относно финансовото програмиране за следващите години, както и разпоредба относно възможността Комисията да представя всякакви работни документи в подкрепа на бюджетните искания.
(20)
С оглед на специфичните характеристики на общата външна политика и политика на сигурност следва да бъдат актуализирани формите, които основните актове могат да приемат съгласно ДФЕС и съгласно дялове V и VI от ДЕС. Освен това процедурата за приемане на подготвителни мерки в областта на външната дейност следва да се адаптира към разпоредбите на ДФЕС.
(21)
Правилата относно методите на изпълнение на бюджета, които уреждат по-специално условията за възлагане на изпълнителни правомощия на трети лица, се усложниха твърде много през годините и следва да бъдат опростени. Същевременно следва да се запази първоначалната цел на възлагането на външни субекти, а именно, че независимо от метода на изпълнение разходите се изпълняват с ниво на контрол и на прозрачност, равностойно на това, което се очаква да прилагат службите на Комисията.
(22)
Следва да се направи ясно разграничение между ситуациите, в които бюджетът се изпълнява пряко - от Комисията или изпълнителните й агенции, ситуациите, в които бюджетът се изпълнява от държавите-членки чрез споделено управление, и ситуациите, в които бюджетът се изпълнява непряко от трети лица. Това би трябвало да позволи да се установи хармонизиран режим за споделено и непряко управление, който може да се адаптира в съответствие със специфичните за отделните сектори правила, по-специално в случаите, когато бюджетът се изпълнява от държавите-членки в режим на споделено управление. Този хармонизиран режим следва да включва по-специално основните принципи, които Комисията трябва да спазва, когато взема решение да изпълнява бюджета чрез споделено управление или непряко, и основните принципи, които трябва да спазват субектите, на които са възложени задачи по изпълнението на бюджета. Комисията следва да може да прилага правилата и процедурите на Съюза или да приема прилагането на правилата и процедурите на субекта, на който е възложено изпълнението, при условие че този субект гарантира равностойна защита на финансовите интереси на Съюза. Като част от надзорните функции на Комисията е необходимо освен това да се предвиди набор от задължения за контрол и одит, включително проверката и приемането на отчетите за всички видове изпълнение на бюджета.
(23)
Правилата относно предварителната оценка на субектите и лицата, на които са възложени задачи по изпълнението на бюджета при непряко управление, държавите-членки следва да се адаптират, за да се гарантира, че всички субекти и лица, на които е възложено изпълнението, осигуряват ниво на защита на финансовите интереси на Съюза, което е равностойно на изискваното съгласно настоящия регламент.
(24)
Опитът с ПЧП, институционализирани като органи на Съюза съгласно член 185 от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002, показва, че следва да бъдат предвидени допълнителни категории ПЧП, за да се увеличи изборът от инструменти и да се включат органи, които имат по-гъвкави и достъпни за частните партньори правила в сравнение с правилата, които се прилагат спрямо институциите на Съюза. Тези допълнителни категории следва да обхващат органи, уредени в частното право на държава-членка и органи,, които са създадени с основен акт и спазват финансови правила, които зачитат принципите, необходими за осигуряване на доброто финансово управление на средствата на Съюза.
(25)
За целите на член 317 от ДФЕС настоящият регламент следва да засили основните задължения за контрол и одит, които държавите-членки имат, когато изпълняват бюджета чрез споделено управление, тъй като понастоящем такива задължения съществуват само в специфичните за отделните сектори правила. Ето защо е необходимо да се включат разпоредби, с които се определя съгласувана рамка за всички засегнати области на политиката, относно хармонизирани административни структури на национално равнище. Тази рамка следва да не създава допълнителни структури за контрол, а следва да позволява на държавите-членки да определят органи, на които са възложени управлението и контролът на средствата на Съюза. Освен това настоящият регламент следва да съдържа разпоредби относно общи задължения за управление и контрол за тези структури, годишната декларация за управлението, с която ръководството поема отговорността за управлението на поверените му средства на Съюза, проверка и приемане на отчетите, и механизми за временно преустановяване и за коригиране, управлявани от Комисията, за да се създаде съгласувана законодателна рамка, която подобрява също общата правна сигурност и ефикасността на контрола и коригиращото действие, както и защитата на финансовите интереси на Съюза. Подробните разпоредби следва да останат в специфичната за отделните сектори нормативна уредба. В контекста на подхода за единен одит и с цел намаляване на допълнителната административна тежест, произтичаща от многократния контрол, държавите-членки могат да предоставят на Комисията декларации, подписани на подходящото национално или регионално равнище в съответствие с конституционните им изисквания.
(26)
Някои разпоредби по отношение на функциите на оправомощения разпоредител с бюджетни кредити следва да се изяснят, по-специално тези относно предварителния и последващия контрол, които оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити по делегация въвежда, както и отчетните му функции. Във връзка с това съдържанието на годишния отчет за дейността на оправомощения разпоредител с бюджетни кредити по делегация следва да се актуализира в съответствие с практиката да се включва необходимата финансова и управленска информация в подкрепа на декларацията на оправомощения разпоредител с бюджетни кредити по делегация за изпълнението на функциите му.
(27)
Отговорностите на счетоводителя на Комисията следва да бъдат изяснени, като по-специално бъде посочено, че оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити на Комисията е единственото лице с право да определя счетоводните правила и хармонизираните сметкопланове, докато счетоводителите на всички други институции определят счетоводните процедури, които се прилагат в техните институции.
(28)
За да се улесни изпълнението на някои програми или действия, възложени по-специално на финансови институции, в настоящия регламент следва да се предвиди възможността за откриване на доверителни сметки. Тези банкови сметки следва да се откриват на името или от името на Комисията в счетоводните книги на финансова институция. Те следва да се управляват от тази финансова институция под отговорността на разпоредителя с бюджетни кредити и да е възможно да се откриват във валути, различни от еврото.
(29)
По отношение на приходните операции е необходимо да се рационализират правилата относно прогнозите за вземанията, така че да се вземат предвид бюджетните нужди. Следва да се изисква записване, когато очакванията за приходи са с известна вероятност и могат да бъдат изразени с цифри с разумна степен на приближение. В интерес на опростяването следва да бъдат въведени конкретни разпоредби относно процедурите за коригиране или анулиране на прогноза за вземане.
(30)
Правилата относно събирането следва да бъдат изяснени и засилени. По-специално следва да се уточни, че отменянето на установено вземане не предполага отказ от установено вземане на Съюза. Освен това, за да се засили защитата на финансовите интереси на Съюза, средствата на Съюза, за които е поискано възстановяване, следва да се третират от държавите-членки по не по-малко благоприятен начин в сравнение с исковете на публичните органи на територията им.
(31)
С оглед на необходимостта от намаляване на риска, свързан с управлението на временно получените суми посредством глоби, финансови санкции и други видове санкции, както и всички генерирани от тях приходи, тези суми следва да се записват като бюджетни приходи във възможно най-кратък срок и най-късно през финансовата година, която следва изчерпването на всички средства за защита срещу решенията за налагането им.
(32)
Следва да се изяснят различните видове плащания в съответствие с принципа на добро финансово управление. Освен това плащанията по предварителното финансиране следва да се изчистват редовно от отговорния разпоредител с бюджетни кредити в съответствие със счетоводните правила, определени от счетоводителя на Комисията. За тази цел следва да се включат подходящи разпоредби в договорите, в решенията за отпускане на безвъзмездни средства и в споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства, както и в споразуменията за възлагане.
(33)
Настоящият регламент следва да насърчава целта за електронно управление и по-конкретно използването на електронни данни в обмена на информация между институциите и трети лица.
(34)
Възможността за провеждане на съвместни процедури за възлагане на обществени поръчки с държави от Европейската асоциация за свободна търговия („ЕАСТ“) или страни кандидатки за членство в Съюза следва да бъде допусната при определени условия.
(35)
Правилата за отстраняване, по специално от участие в тръжни процедури, следва да бъдат подобрени с цел да се засили защитата на финансовите интереси на Съюза.
(36)
Като се има предвид, че използването на собствените ресурси на ЕЦБ и ЕИБ е от финансов интерес за Съюза, те следва да получат достъп до информацията в централната база данни за отстраняванията, създадена с цел защита на финансовите интереси на Съюза.
(37)
Следва да се въведе стабилна правна основа за публикуването на решенията, с които се прилагат административни и финансови санкции, по-специално по отношение на обществените поръчки, в съответствие с изискванията за защита на данните. Това публикуване следва да продължи да е по избор поради съображения за защита на данните и за сигурност.
(38)
Изискването за представяне на гаранции от изпълнителите вече не следва да бъде автоматично, а следва да се основава на анализ на риска.
(39)
Поради съображения за правна сигурност следва да се изясни обхватът на безвъзмездните средства и финансовите инструменти. По-подробно определяне на специфичните условия, приложими към безвъзмездните средства, от една страна, и към финансовите инструменти, от друга страна, би следвало да допринесе и за максимизирането на ефекта от тези два вида финансова подкрепа.
(40)
Правилата за безвъзмездните средства, приложими за субекти, създадени специално за целите на дадено действие, следва да бъдат адаптирани, така че да улесняват достъпа до финансиране от Съюза и управлението на безвъзмездни средства от заявители и бенефициери, които са решили да работят заедно в рамките на партньорство или обединение, учредено в съответствие със съответното национално право, по-специално когато избраната правна форма предлага солидна и надеждна среда за сътрудничество. Освен това с оглед на ограничените финансови рискове за Съюза и необходимостта от избягване на допълнително наслагване на договорни изисквания към съществуващите структурни договорености, субектите, свързани с бенефициер чрез постоянен капитал или правни връзки, следва да имат правото да декларират допустимите разходи, без да се налага да изпълняват всички задължения на бенефициер.
(41)
Натрупаният опит от използването на финансиране чрез еднократни суми или единни ставки показва, че тези форми на финансиране значително опростяват административните процедури и съществено намаляват риска от допускане на грешки. Освен това финансирането основано на постиженията се е оказало подходящо за някои видове действия. В този смисъл условията за използването на опростени форми на безвъзмездни средства, определени въз основа на еднократни суми, единични разходи и единни ставки, следва да станат по-гъвкави. По-конкретно, сумите, определени чрез прилагането на подход, специфичен за всеки бенефициер, следва да бъдат допуснати, включително когато тези суми са декларирани от бенефициера в съответствие с обичайните му практики за определяне и анализ на разходите, за да се облекчи административната тежест и разходите, понесени от този бенефициер особено за целите на финансовото отчитане пред Съюза.
(42)
С цел премахване на пречките за участие в програми на Съюза за отпускане на безвъзмездни средства пред лица с необходимия експертен опит, но които не получават заплащане под формата на трудово възнаграждение, какъвто може да бъде случаят с работещите в малки структури, правилата за безвъзмездните средства следва да вземат предвид прилаганите от малките и средни предприятия (МСП) специфични схеми за възнаграждение, както е определено в Препоръка 2003/361/ЕО на Комисията от 6 май 2003 г. относно определението за микро-, малки и средни предприятия (5).
(43)
Принципите на недопускане на печалба и съфинансиране следва да бъдат адаптирани с оглед на практическия опит и на различните тълкувания и прилагане на тези принципи, което води до грешки и понякога до обратен ефект. По-конкретно, определението за печалба следва да се съсредоточи върху допустимите разходи и постъпления конкретно за финансирането на тези разходи, за да се опрости отчитането от страна на бенефициерите и да ги насърчи да диверсифицират своите източници на финансиране. Освен това Комисията не следва да приема по презумпция, че други донори няма да си съберат евентуалния излишък, генериран от собствените им вноски, и затова следва да извърши събиране на печалбата само пропорционално на безвъзмездните й средства. На последно място, принципът на постепенно намаляване не се оказа ефективен инструмент за ограничаване на риска от зависимост на бенефициерите на безвъзмездни средства за оперативни разходи от средствата на Съюза. Освен това приложимостта на принципа на постепенно намаляване намаля значително вследствие на необходимото въвеждане на изключения в редица основни актове и по отношение на опростените форми на безвъзмездни средства. С оглед на тези недостатъци изискването за постепенно намаляване, приложимо за безвъзмездните средства за оперативни разходи, следва да бъде премахнато.
(44)
Достъпът на субектите с ограничени административни ресурси до финансиране от Съюза, които представляват приоритетна група население за някои схеми за безвъзмездни средства и са необходими за постигане на целите на политиката на Съюза, следва да бъде улеснен посредством допълнително опростяване на процедурите, приложими за безвъзмездните средства с ниска стойност.
(45)
За да се гарантира правна сигурност и за да се създаде единна рамка от основни финансови правила, на която бенефициерите да могат да се позовават в програмите на Съюза, настоящият регламент следва да предвиди определение за критериите за допустимост на разходите и за специфичните условия, приложими за някои категории разходи, както и да предвиди условия за тяхното съгласувано прилагане.
(46)
Условията за приемане на вноски в натура от трети лица като съфинансиране и за определяне на стойността на тези вноски следва да бъдат хармонизирани, за да се намалят рисковете от грешки и съдебни спорове.
(47)
От съображения за прозрачност и за да се вземат предвид специфичните за тях ограничения за планиране, заявителите за безвъзмездни средства следва да бъдат информирани в поканата за представяне на предложения относно очаквания срок за подписването и съобщаването на решенията за отпускане на безвъзмездни средства. Със същата цел настоящият регламент следва да постанови референтен срок, основан на опита и очакваните ефекти от въвеждането на мерките за опростяване.
(48)
Когато се установят системни или повтарящи се грешки, които оказват съществен ефект за повече от една безвъзмездна помощ, следва да бъде разрешено при строги условия в обхвата на констатациите от одита да бъдат включени и неодитираните безвъзмездни средства, които са засегнати, за да се облекчи финансовата и административна тежест, породена от контрола на място и одитите. Комисията следва да използва екстраполиране на процента на намаление или възстановяване, който се прилага по отношение на безвъзмездните средства, за които системните или повтарящи се грешки са били доказани, единствено когато не е възможно и практически осъществимо с пропорционални усилия да се определи точно размерът на недопустимите разходи за всяка съответна безвъзмездна помощ.
(49)
Надтоящият регламент следва да установи стандартни срокове за съхраняване на документи, свързани с безвъзмездните средства на Съюза, от бенефициерите, за да се избегнат различни или несъразмерни договорни изисквания, като се предвиди достатъчно време за Комисията и Сметната палата да получат достъп до такива данни и документи и да упражнят последващ контрол и проверки, необходими за защитата на финансовите интереси на Съюза.
(50)
Възможността бенефициерът да отпусне финансова подкрепа на трети лица следва да се разшири при определени условия, за да се улесни правилното изпълнение на програмите, насочени, наред с другото, към голям брой физически лица, които могат да бъдат достигнати само посредством предоставянето на безвъзмездни средства на каскаден принцип. Въпреки това, принципът, съгласно който бенефициерът не може да действа по своя преценка при отпускането на финансова подкрепа на трети лица, следва да бъде запазен, по-специално за да се избегне объркване между възможността, предоставена на бенефициери да определят и да изпълнят под тяхна отговорност действия, които включват финансовата подкрепа като допустима дейност и възможността да възлагат задачи по изпълнението на бюджета чрез споделено или непряко управление на определени органи, субекти или лица.
(51)
Като ценен вид финансова подкрепа използването на награди следва да бъде улеснено и приложимите правила - изяснени посредством отделяне на наградите от режима на безвъзмездните средства и премахване на всяко споменаване на предвидимите разходи. Въпреки това наградите не са подходящи за всички цели на политиката на Съюза и следователно следва да бъдат разглеждани като допълващи, а не като заместващи други инструменти за финансиране, като например безвъзмездните средства.
(52)
Финансовите инструменти могат да имат голямо значение за увеличаване на ефекта от средствата на Съюза, когато тези средства са обединени с други средства и включват ефект на лоста. Тъй като тези финансови инструменти не могат да бъдат приравнени към услугите или безвъзмездните средства, следва да се установи нов вид финансова подкрепа. Финансовите инструменти следва да бъдат прилагани само при строги условия, за да няма бюджетни рискове за бюджета и риск от изкривяване на пазара, което е в несъответствие с правилата за държавна помощ.
(53)
В рамките на годишните бюджетни кредити, разрешени от Европейския парламент и Съвета за дадена програма, финансовите инструменти следва да се използват като допълнителна подкрепа, въз основа на предварителна оценка, която доказва, че те са по-ефективни за постигането на целите на политиката на Съюза от други форми на финансиране от Съюза, включително безвъзмездните средства.
(54)
Финансовите инструменти следва да бъдат разрешени с основен акт, който определя по-конкретно техните цели и срок. Когато финансовите инструменти са създадени без основен акт в надлежно обосновани случаи, те следва да бъдат разрешени от Европейския парламент и Съвета в бюджета.
(55)
Инструментите, които попадат потенциално в обхвата на дял VIII на първа част, като например заеми, гаранции, капиталови инвестиции, квазикапиталови инвестиции и инструменти за поделяне на риска, следва да получат определение. Определението за инструменти за поделяне на риска следва да позволява включването на кредитни подобрения за облигации за финансиране на проекти, които покриват риска, свързан с обслужване на дълга по проекта, и намаляват кредитния риск за притежателите на облигациите чрез кредитни подобрения под формата на заем или гаранция.
(56)
Годишните вноски за изплащане, в това число капиталови изплащания, освободени гаранции и погашения на главницата следва да представляват вътрешни целеви приходи. Приходи, в това число дивиденти, прираст на капитала, гаранционни такси и лихви по заеми и по суми по доверителни сметки, следва да се записват в бюджета след приспадане на разноските и таксите за управление. Настоящият регламент следва да установява принципите и условията за финансовите инструменти и правила за ограничаването на финансовата отговорност на Съюза, борбата срещу измамите и изпирането на пари, постепенното приключване на финансовите инструменти и отчетността.
(57)
Представянето на отчетите следва да се опрости, като в разпоредбите се посочи, че отчетите на Съюза включват само консолидираните финансови отчети и агрегираните бюджетни отчети. Следва също да се поясни, че процесът на консолидиране се отнася само до институциите, създадените по силата на ДФЕС и Договора за Евратом органи, които имат правосубектност и получават средства за сметка на бюджета и други органи, чиито отчети се изисква да бъдат консолидирани съгласно счетоводните правила, приети от счетоводителя.
(58)
Както се изисква от международно възприетите счетоводни стандарти, на които се основават счетоводните правила на Съюза, пенсионните задължения, заедно с други задължения, свързани с доходите на наети лица, следва да бъдат записани в отчетите на Съюза, отделно оповестени на лицевата страна на баланса на Съюза и допълнително изяснени в бележките към финансовите отчети.
(59)
За да се отделят ясно функциите и отговорностите на счетоводителя на Комисията от тези на счетоводителите на институциите или създадените по силата на ДФЕС и Договора за Евратом органи, които имат правосубектност и получават средства за сметка на бюджета и други органи, чиито отчети се изисква да бъдат консолидирани съгласно счетоводните правила, приети от счетоводителя, докладът за бюджетното и финансовото управление за финансовата година следва да се изготвя от всяка институция или орган и след това да се изпраща на Европейския парламент, Съвета и Сметната палата до 31 март на следващата финансова година.
(60)
Необходимо е да се актуализират правилата и принципите на Съюза относно счетоводната отчетност, за да се осигури съгласуваността им с правилата на Международния съвет за счетоводни стандарти за публичния сектор.
(61)
Сметната палата следва да гарантира своевременното предоставяне на съответната институция или орган на нейните констатации, които биха могли да се отразят на окончателните отчети на одитираните или на законосъобразността и/или редовността на свързаните с тях операции, за да даде на одитираните достатъчно време да реагират на тези констатации,.
(62)
Разпоредбите относно междинните и окончателните отчети следва да се актуализират, по-специално с цел да се посочи отчетната информация, която следва да придружава отчетите, изпратени на счетоводителя на Комисията за целите на консолидирането.
(63)
Що се отнася до информацията, която Комисията трябва да представи в рамките на освобождаването от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, в съответствие с член 318 от ДФЕС Комисията следва по-специално да представи на Европейския парламент и на Съвета доклад за оценка на финансите на Съюза.
(64)
По отношение на специалните разпоредби на настоящия регламент относно структурните фондове, Кохезионния фонд, Европейския фонд за рибарство, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и фондовете в областта на свободата, сигурността и правосъдието, управлявани чрез споделено управление, следва да се запази разпоредбата за възстановяване на плащанията по предварителното финансиране и за предоставяне отново на бюджетни кредити, съдържаща се в декларацията на Комисията, приложена към Регламент (ЕО) № 1260/1999 на Съвета от 21 юни 1999 г. относно определянето на общи разпоредби за Структурните фондове (6). Освен това чрез дерогация от правилото за пренос на Комисията следва да е позволено да пренася налични в края на финансовата година бюджетни кредити за поети задължения, произтичащи от възстановяване на плащанията по предварителното финансиране, до приключването на програмата и да се използват тези бюджетни кредити за поети задължения, когато вече не са налични други бюджетни кредити за поети задължения.
(65)
Освен това следва да бъде изяснено участието на Съвместния изследователски център (СИЦ) в процедурите за възлагане на обществени поръчки и за отпускане на безвъзмездни средства. Също така за ефективното извършване на свързаните задачи приходите, които произтичат от участието в такива процедури, следва по изключение да се считат за външни целеви приходи.
(66)
Специалните разпоредби във връзка с изпълнението на външните дейности следва да бъдат адаптират към промените относно методите на изпълнение, и следва да се предвиди диференциран подход, когато от Съюза се иска да реагира в отговор на спешни хуманитарни ситуации, международни кризи или на нуждите на трети държави в процес на демократичен преход.
(67)
Настоящият регламент следва да установи общите условия, при които бюджетната подкрепа може да се използва като инструмент във външната дейност. Тези условия следва да се отнасят до осигуряването на достатъчно прозрачно, надеждно и ефективно управление на публичните финанси. Освен това Комисията следва да определи в решението за финансиране целите и очакваните резултати, с които следва да бъде обвързано плащането на бюджетната подкрепа. Тези елементи, както и условията, при които бюджетната подкрепа трябва да бъде възстановена, следва да се съдържат в споразумението за финансиране, сключено с държавата бенефициер.
(68)
За да се укрепи международната роля на Съюза в сферата на външните дейности и развитието и за да се увеличат нейната публичност и ефикасност, на Комисията следва да бъде разрешено да създава и управлява доверителни фондове на Съюза за спешни дейности, дейности след спешната ситуация или тематични дейности. Въпреки че не се включват в бюджета, тези доверителни фондове следва да се управляват в съответствие с настоящия регламент в степента, необходима за сигурността и прозрачността на използването на средствата на Съюза. За тази цел Комисията следва да председателства управителния съвет, създаден за всеки доверителен фонд, за да се осигури представителството на донорите и да се вземат решения за използването на фондовете. Освен това следва счетоводителят на всеки доверителен фонд да е счетоводителят на Комисията.
(69)
Срокът за сключване на договори и отпускане на безвъзмездни средства от субекти, на които при непряко управление е възложено да изпълняват външни дейности, следва да бъде ограничен до три години след подписването на споразумението за възлагане, освен когато има специални извънредни и външни обстоятелства. При все това този срок следва да не се прилага по отношение на многогодишните програми, изпълнявани съгласно процедурите на структурните фондове. В случая на тези многогодишни програми подробните правила за отменяне на бюджетни кредити следва да се установят в специфичните за отделните сектори правила.
(70)
По отношение на специалните правила за възлагането на обществени поръчки, приложими спрямо външните дейности, на гражданите на трети държави, установени в държави бенефициери, следва да се позволи да участват в процедурите за възлагане на поръчки и в случай на изпълнение на програма без основен акт и когато има надлежно обосновани извънредни обстоятелства.
(71)
Начинът, по който институциите понастоящем докладват на Европейския парламент и на Съвета за проектите за недвижими имоти, следва да бъде подобрен. Институциите следва да уведомяват Европейския парламент и Съвета предварително за бъдещите си проекти за недвижими имоти и за различните етапи на тези проекти. Одобрение, а не само становище на Европейския парламент и на Съвета следва да се изисква за проекти за недвижими имоти със значително отражение върху бюджета.
(72)
На институциите следва да се позволи да разработят дългосрочна политика за недвижимото имущество и да се възползват от по-ниски лихви в резултат на благоприятния кредитен рейтинг на Съюза на финансовия пазар. За тази цел следва да им бъде разрешено да вземат заеми с цел придобиване на недвижимо имущество. Това ще позволи да се преодолее сложността на сегашната система, като същевременно се намалят разходите и се увеличи прозрачността.
(73)
С оглед на опита настоящият регламент следва да изясни обхвата на дейностите, процедурата за подбор и условията на плащане на физически лица, избрани като експерти.
(74)
С цел да се допълнят или изменят някои аспекти на настоящия регламент на Комисията следва да се делегира правомощието да приема актове в съответствие с член 290 ДФЕС. Съдържанието и обхватът на всяко делегиране се установява детайлно в разпоредбите на съответните членове. От особено значение е Комисията да проведе подходящи консултации по време на подготвителната работа за делегираните актове, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегирани актове Комисията следва да гарантира едновременното и своевременното изпращане по подходящ начин на съответните документи на Европейския парламент и на Съвета.
(75)
Настоящият регламент следва да бъде преразглеждан само когато това е необходимо и най-късно две години преди края на първата многогодишна финансова рамка след 2013 г. Твърде честите преразглеждания генерират непропорционални разходи за адаптиране на административните структури и процедури към новите правила. Освен това е възможно да няма достатъчно време, за да се направи основателно заключение по отношение на прилагането на действащите правила.
(76)
Следва да се предвидят преходни разпоредби. Настоящият регламент следва да се прилага само след приемането на делегираните актове, съдържащи правилата за прилагане, които се очаква да влязат в сила през декември 2012 г. За да се избегне прилагането на настоящия регламент през последния месец на годината, е целесъобразно прилагането му да се отложи за 1 януари 2013 г. Освен това, за да се осигури съгласуваност със специфичните за отделните сектори правила, е целесъобразно прилагането на разпоредбите за методите на изпълнение и финансовите инструменти да се отложи до 1 януари 2014 г. Накрая, за да се даде възможност за прилагането им още за бюджета за 2012 г., е целесъобразно разпоредбите за трансфера на бюджетни кредити за плащания за структурните фондове в края на годината да се прилагат от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
(77)
Настоящият регламент следва да влезе в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз, за да се даде възможност за своевременно приемане на делегираните актове съгласно настоящия регламент. Навременното влизане в сила на настоящия регламент е необходимо за прилагането на правилата, установени в делегираните актове от 1 януари 2013 г., за да се избегнат трудностите във връзка с изменението на финансовите правила през финансовата година.
(78)
Европейският надзорен орган по защита на данните беше консултиран в съответствие с член 28(2) от Регламент (ЕО) № 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2000 г. относно защитата на лицата по отношение на обработката на лични данни от институции и органи на Общността и за свободното движение на такива данни (7) и даде становище на 15 април 2011 г. (8),
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ПЪРВА ЧАСТ
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
ДЯЛ I
ПРЕДМЕТ, ОБХВАТ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ
Член 1
Предмет
1. С настоящия регламент се установяват правилата за съставяне и изпълнение на общия бюджет на Европейския съюз и за представяне и одит на отчетите.
2. Настоящият регламент се прилага по отношение на изпълнението на бюджета за Агенцията за снабдяване на Евратом.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент:
а)
„Съюз“ означава Европейският съюз, Европейската общност за атомна енергия или и двете в зависимост от контекста;
б)
„институция“ означава Европейският парламент, Европейският съвет, Съветът, Европейската комисия, Съдът на Европейския съюз, Сметната палата, Европейският икономически и социален комитет, Комитетът на регионите, Европейският омбудсман, Европейският надзорен орган по защита на данните и Европейската служба за външна дейност („ЕСВД“); Европейската централна банка не се счита за институция на Съюза;
в)
„бюджет“ означава акт, чрез който за всяка финансова година се прогнозират и одобряват всички приходи и разходи, считани за необходими за Съюза;
г)
„основен акт“ означава правен акт, който дава правно основание за определено действие и за извършване на съответния разход, записан в бюджета.
Основният акт може да бъде в някоя от следните форми:
i)
при прилагането на Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) и Договора за създаване на Европейската общност за атомна енергия (Договора за Евратом), във формата на регламент, директива или решение по смисъла на член 288 от ДФЕС; или
ii)
при прилагането на дял V от Договора за Европейския съюз (ДЕС), в една от формите, посочени в член 26, параграф 2, член 28, параграф 1, член 29, член 31, параграф 2, член 33 и член 37 от ДЕС.
Препоръките и становищата не съставляват основни актове;
д)
„метод на изпълнение“ означава методът на изпълнение на бюджета, описан в членове 58, 59 или 60;
е)
„споразумение за възлагане“ означава споразумение, сключено със субекти и лица, на които са възложени задачи по изпълнението на бюджета съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточки i)-viii);
ж)
„бенефициер“ означава физическо или юридическо лице, с което е подписано споразумение за отпускане на безвъзмездни средства или което е уведомено за наличието на решение за отпускане на безвъзмездни средства;
з)
„изпълнител“ означава физическо или юридическо лице, с което е сключен договор за обществена поръчка;
и)
„получател“ означава бенефициер, изпълнител или всяко физическо или юридическо лице, което получава награди или средства по даден финансов инструмент;
й)
„награда“ означава финансови средства, отпуснати като възнаграждение вследствие на конкурс;
к)
„заем“ означава споразумение, което задължава заемодателя да предостави на заемополучателя договорена парична сума за договорения срок и според което заемополучателят е длъжен да изплати тази сума в рамките на договорения срок;
л)
„гаранция“ означава писмен ангажимент за поемане на отговорност за целия или за част от дълга или задължение на трета страна или за успешното изпълнение от тази трета страна на нейните задължения, в случай, който води до подаването на иск за плащане по гаранцията, като например неизпълнението на задължението за плащане по заем;
м)
„капиталова инвестиция“ означава предоставяне на капитал на дадено дружество, инвестиран пряко или непряко в замяна на собствеността на съответното дружество или част от нея, като инвеститорът на капитал може да упражнява определен управленски контрол спрямо дружеството и да участва в разпределението на неговите печалби;
н)
„квазикапиталова инвестиция“ означава вид финансиране, между капитал и дълг, което носи по-висок риск от първостепенния дълг и по-нисък риск от собствения капитал. Квазикапиталовите инвестиции могат да бъдат структурирани като дълг, обикновено несекюритизиран и подчинен, а в някои случаи конвертируем в капитал, или като привилегирован капитал;
о)
„инструмент за поделяне на риска“ означава финансов инструмент, който допуска поделянето на определен риск между два или повече субекта, по целесъобразност в замяна на договорено възнаграждение.
п)
„финансови инструменти“ означава мерките на Съюза за финансова подкрепа, предоставяна като допълнителна подкрепа от бюджета с цел реализиране на една или повече конкретни цели на политиките на Съюза. Инструментите може да бъдат под формата на капиталови или квазикапиталови инвестиции, заеми или гаранции или други инструменти за поделяне на риска, като по целесъобразност може да бъдат комбинирани с безвъзмездни средства.
р)
„Правилник за длъжностните лица“ означава Правилникът за длъжностните лица на Европейския съюз и Условията за работа на другите служители на Европейския съюз, приет с Регламент (ЕИО, Евратом) № 259/68 на Съвета (9);
с)
„контрол“ означава всички мерки, предприети с цел да се осигури достатъчна увереност по отношение на ефективността, ефикасността и икономичността на операциите, надеждността на отчетността, опазването на имуществото и информацията, предотвратяването, разкриването и коригирането на измами и нередности и последващи дейности във връзка с тези измами и нередности и подходящо управление на рисковете, свързани със законосъобразността и редовността на извършените операции, като се взема предвид многогодишният характер на програмите, както и естеството на съответните плащания. Контролът може да включва различни проверки, както и изпълнението на всички политики и процедури за постигане на целите, описани в първото изречение;
т)
„проверка“ означава проверката на специфичен аспект на определена приходна или разходна операция.
Член 3
Съответствие на вторичното законодателство с настоящия регламент
1. Разпоредбите относно изпълнението на приходите и разходите на бюджета и които се съдържат в основен акт, зачитат бюджетните принципи, установени в дял II на първа част.
2. Без да се засяга параграф 1, всяко предложение или изменение на предложение, представено на законодателния орган, което съдържа дерогации от разпоредби, различни от тези в дял II на първа част или от делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент, ясно посочва тези дерогации и указва конкретните причини за тях в съображенията и в обяснителния меморандум на тези предложения.
Член 4
Срокове, дати и крайни срокове
Освен ако не е предвидено друго, Регламент (ЕИО, Евратом) № 1182/71 на Съвета от 3 юни 1971 г. за определяне на правилата, приложими за срокове, дати и крайни срокове (10), се прилага за крайните срокове, определени с настоящия регламент.
Член 5
Защита на личните данни
Настоящият регламент не засяга изискванията на Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 24 октомври 1995 г. за защита на физическите лица при обработването на лични данни и за свободното движение на тези данни (11) и на Регламент (ЕО) № 45/2001.
ДЯЛ II
БЮДЖЕТНИ ПРИНЦИПИ
Член 6
Зачитане на бюджетните принципи
Бюджетът се съставя и изпълнява в съответствие с принципите на единство, точност на бюджета, ежегодност, балансираност, разчетна единица, универсалност, специфичност, добро финансово управление, което изисква ефективен и ефикасен вътрешен контрол, и прозрачност, изложени в настоящия регламент.
ГЛАВА 1
Принципи на единство и на точност на бюджета
Член 7
Обхват на бюджета
1. Бюджетът включва:
а)
приходите и разходите на Съюза, включително административните разходи на институциите, произтичащи от разпоредбите на ДЕС във връзка с общата външна политика и политика на сигурност, и оперативните разходи, извършени при изпълнението на тези разпоредби, когато това е за сметка на бюджета;
б)
приходите и разходите на Европейската общност за атомна енергия.
2. Бюджетът отчита гаранциите за операциите по получаване и отпускане на заеми, сключени от Съюза, включително операциите на Европейския механизъм за финансово стабилизиране и финансовия механизъм за подкрепа на платежния баланс, в съответствие с член 49, параграф 1, буква г).
Член 8
Специални правила относно принципите на единство и на точност на бюджета
1. Без да се засяга член 83, приходи се събират и разходи се извършват само ако са записани на определен бюджетен ред.
2. Не се поема задължение за разходи, нито се разрешават разходи, които надвишават разрешените бюджетни кредити.
3. В бюджета могат да се записват бюджетни кредити, само ако са по разходна позиция, считана за необходима.
4. Лихви, натрупани по плащания по предварително финансиране, направени от бюджета, не се дължат на Съюза, освен ако не е предвидено друго в споразуменията за възлагане с изключение на тези споразумения, сключени с трети държави или органи, посочени от тях. В случаите, когато това е предвидено, тези лихви се използват повторно за съответното действие, приспадат се от заявките за плащане в съответствие с член 23, параграф 1, първа алинея, буква в) или се събират.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за осчетоводяването на лихвите, натрупани по плащания по предварително финансиране.
ГЛАВА 2
Принцип на ежегодност
Член 9
Определение
Бюджетните кредити, записани в бюджета, се разрешават за срок от една финансова година, която започва на 1 януари и завършва на 31 декември.
Член 10
Вид бюджетни кредити
1. Бюджетът съдържа многогодишни бюджетни кредити, които се състоят от бюджетни кредити за поети задължения и бюджетни кредити за плащания, както и едногодишни бюджетни кредити.
2. Бюджетните кредити за поети задължения покриват пълната стойност на правните задължения, поети през финансовата година, при спазване на член 86, параграф 4 и на член 189, параграф 2.
3. Бюджетните кредити за плащания обхващат плащанията, извършени в изпълнение на правните задължения, поети през финансовата година или през предходни финансови години.
4. Параграфи 1 и 2 от настоящия член не засягат специалните разпоредби на дялове I, IV и VI на втора част и не препятстват поемането на задължения за бюджетни кредити да се извършва както глобално, така и на годишни вноски.
Член 11
Счетоводни правила за приходите и бюджетните кредити
1. Приходите за дадена финансова година се записват в сметките за финансовата година въз основа на сумите, събрани през тази финансова година. Въпреки това собствените ресурси за месец януари на следващата финансова година могат да се предоставят авансово съгласно Регламент (ЕО, Евратом) № 1150/2000 на Съвета от 22 май 2000 г. за прилагане на Решение 2007/436/ЕО, Евратом относно системата на собствените ресурси на Европейските общности (12).
2. Записванията на собствени ресурси от данък добавена стойност, на основания на брутния национален доход допълнителен ресурс, както и на всички финансови вноски могат да се коригират в съответствие с Регламент (ЕО, Евратом) № 1150/2000.
3. Разрешените за дадена финансова година бюджетни кредити се използват единствено за покриване на разходи, поети като задължение и платени през тази финансова година, както и за покриване на дължими суми по поети през предходни финансови години задължения.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за бюджетните кредити за финансовата година.
4. Бюджетните задължения се записват в сметките въз основа на поетите до 31 декември правни задължения. По изключение глобалните бюджетни задължения, посочени в член 86, параграф 4, както и споразуменията за финансиране, посочени в член 189, параграф 2 и сключени с трети държави, се записват в сметките въз основа на поетите до 31 декември бюджетни задължения.
5. Плащанията се записват в сметките за определена финансова година въз основа на плащанията, извършени от счетоводителя до 31 декември същата година.
6. Чрез дерогация от параграфи 3, 4 и 5 разходите на Европейския фонд за гарантиране на земеделието се записват в сметките за определена финансова година в съответствие с правилата, определени в дял I на втора част.
Член 12
Поемане на задължение за бюджетни кредити
Задължения за записаните в бюджета кредити може да бъдат поемани, считано от 1 януари, след като бюджетът бъде окончателно приет, освен ако е предвидено друго в дялове I и VI на втора част.
Член 13
Анулиране и пренос на бюджетни кредити
1. Бюджетните кредити, които са останали неизползвани в края на финансовата година, за която са били записани, се анулират.
Въпреки това те могат да бъдат пренесени, но само за следващата финансова година, с решение на съответната институция, взето до 15 февруари в съответствие с параграфи 2 и 3, или могат да бъдат пренесени по право в съответствие с параграф 4.
2. Многогодишни бюджетни кредити за поети задължения, както и едногодишни бюджетни кредити, за които все още не е поето задължение в края на финансовата година, могат да се пренасят, когато се отнасят до:
а)
суми, които съответстват на бюджетни кредити за поети задължения, или едногодишни бюджетни кредити, свързани с проекти за недвижими имоти, за които повечето от подготвителните етапи на процедурата по поемането на задълженията са завършени до 31 декември. Задължения за тези суми могат да бъдат поети до 31 март следващата година или до 31 декември следващата година за суми, свързани с проекти за недвижими имоти;
б)
суми, които са необходими, когато законодателният орган е приел основен акт през последното тримесечие на финансовата година и до 31 декември Комисията не е могла да поеме задължение за бюджетните кредити, предвидени за тази цел.
3. Бюджетни кредити за плащания могат да се пренасят по отношение на суми, необходими за покриване на съществуващи задължения или на задължения, свързани с пренесени бюджетни кредити за поети задължения, когато предвидените по съответните бюджетни редове за следващата финансова година бюджетни кредити за плащания са недостатъчни за покриване на нуждите.
Съответната институция усвоява първо бюджетните кредити, разрешени за текущата финансова година, и не може да усвоява пренесени бюджетни кредити, докато първите не бъдат изчерпани.
4. Едногодишни бюджетни кредити, които отговарят на надлежно договорени задължения в края на финансовата година, се пренасят по право само за следващата финансова година.
5. Съответната институция информира Европейския парламент и Съвета до 15 март за взетото решение за пренос, като за всеки бюджетен ред пояснява как са приложени критериите по параграфи 2 и 3 за всеки пренос.
6. Без да се засяга член 14, не може да бъдат пренасяни бюджетни кредити, оставени в резерв, нито бюджетни кредити за разходи за персонала. За целите на настоящия член, разходите за персонал включват възнагражденията и надбавките на членовете и персонала на институциите, за които се прилага Правилникът за длъжностните лица.
7. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за анулирането и преноса на бюджетни кредити.
Член 14
Правила за пренос на целеви приходи
Преносът на целевите приходи, посочени в член 21, и на неизползваните и налични към 31 декември бюджетни кредити, които произтичат от такива приходи, се извършва в съответствие със следните правила:
а)
външните целеви приходи се пренасят по право и се усвояват изцяло, докато бъдат извършени всички операции във връзка с програмата или действието, за които са предназначени. Получените през последната година от програмата или действието външни целеви приходи може да се използват през първата година от следващата програма или действие;
б)
вътрешните целеви приходи се пренасят само за една година, с изключение на вътрешните целеви приходи, определени в член 21, параграф 3, буква ж), които се пренасят по право.
Член 15
Отмяна на бюджетни кредити
Без да се засягат членове 178 и 182, когато се отменят бюджетни кредити през финансова година след тази, за която тези кредити са били записани в бюджета, в резултат на цялостно или частично неизпълнение на дейностите, за които са били заделени, съответните бюджетни кредити се анулират.
Член 16
Приложими правила в случай на късно приемане на бюджета
1. В случай че в началото на финансовата година бюджетът не е окончателно приет, се прилага процедурата, предвидена в член 315, първа алинея от ДФЕС (режимът на временни суми от една дванадесета). Задълженията може да се поемат и плащанията може да се извършват в границите, посочени в параграф 2 от настоящия член.
2. Задълженията може да се поемат по глави до максимален размер от една четвърт от общия размер на разрешените бюджетни кредити в съответната глава за предходната финансова година плюс една дванадесета за всеки изтекъл месец.
Не може да се надхвърля ограничението за бюджетните кредити, предвидени в проектобюджета.
Плащанията може да се извършват по глави с месечна периодичност до максимален размер от една дванадесета от разрешените по съответната глава бюджетни кредити за предходната финансова година. Тази сума обаче не надвишава една дванадесета от бюджетните кредити, предвидени в същата глава от проектобюджета.
3. Разрешените бюджетни кредити по съответната глава от предходната финансова година, посочени в параграфи 1 и 2, представляват бюджетните кредити, приети чрез гласуване по бюджета, включително чрез коригиращи бюджети, и след коригиране с оглед на направените през въпросната финансова година трансфери.
4. В случай че съображения за непрекъснатост на дейностите на Съюза и нуждите на управлението го налагат, Съветът, като действа с квалифицирано мнозинство по предложение на Комисията, може да разреши разходи, които надвишават една временна сума от една дванадесета, но не надхвърлят общия размер на четири временни суми от една дванадесета, освен в надлежно обосновани случаи, както за поемане на задължения, така и за плащания в допълнение на автоматично предоставените суми от една дванадесета в съответствие с параграфи 1 и 2. Той препраща без забавяне решението за разрешаване на Европейския парламент.
Решението влиза в сила тридесет дни след приемането си, освен ако Европейският парламент:
а)
като действа с мнозинство от съставляващите го членове, реши да намали тези разходи в посочения срок, като в този случай Комисията представя ново предложение или
б)
информира Съвета и Комисията, че не желае да намали тези разходи, като в този случай решението влиза в сила преди изтичането на тридесетте дни.
Допълнителните суми от една дванадесета се разрешават в цялост и са неделими.
5. В случай че за дадена глава разрешаването на четири временни суми от една дванадесета, предоставени съгласно параграф 4, е недостатъчно за покриване на разходите, необходими, за да се избегне прекъсване на дейността на Съюза в област, уредена от въпросната глава, по изключение може да се даде разрешение за надвишаване на размера на бюджетните кредити, записани в съответната бюджетна глава за предходната финансова година. Европейският парламент и Съветът действат в съответствие с предвидените в параграф 4 процедури. Въпреки това общият размер на наличните бюджетни кредити в бюджета за предходната финансова година или в предложения проектобюджет не може при никакви обстоятелства да бъде надвишен.
ГЛАВА 3
Принцип на балансираност
Член 17
Определение и обхват
1. Бюджетните приходи и бюджетните кредити за плащания са балансирани.
2. Съюзът и органите, посочени в член 208, не може да сключват заеми в рамките на бюджета.
Член 18
Салдо от финансовата година
1. Салдото от всяка финансова година се записва в бюджета за следващата финансова година като приход в случай на излишък или като бюджетни кредити за плащания в случай на дефицит.
2. Прогнозите за тези приходи или бюджетни кредити за плащания се записват в бюджета по време на бюджетната процедура и в писмо за внасяне на корекции, представено по реда на член 39. Прогнозите се изготвят в съответствие с Регламента (ЕО, Евратом) № 1150/2000.
3. След представяне на предварителните отчети за всяка финансова година всяко отклонение между тези отчети и прогнозите се записва в бюджета за следващата финансова година чрез коригиращ бюджет, посветен само на това отклонение. В такъв случай Комисията представя проектът на коригиращ бюджет едновременно на Европейския парламент и на Съвета в срок от 15 дни след внасянето на междинните отчети.
ГЛАВА 4
Принцип на разчетна единица
Член 19
Използване на еврото
1. Многогодишната финансова рамка и бюджетът се съставят и изпълняват в евро и отчетите се представят в евро. Въпреки това за целите на паричните потоци, посочени в член 68, параграф 1, счетоводителят и, в случай на авансови средства, администраторите на авансови средства, и, за нуждите на административното управление на Комисията и на ЕСВД, отговорният разпоредител с бюджетни кредити са оправомощени да извършват операции в други валути, както е предвидено в делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за обменния курс между еврото и други валути.
ГЛАВА 5
Принцип на универсалност
Член 20
Определение и обхват
Без да се засяга член 21, общият размер на приходите покрива общия размер на бюджетните кредити за плащания. Без да се засяга член 23, всички приходи и разходи се записват в пълния им размер без насрещни корекции.
Член 21
Целеви приходи
1. Външните целеви приходи и вътрешните целеви приходи се използват за финансиране на конкретни разходни позиции.
2. Външни целеви приходи представляват:
а)
финансовите вноски от държавите-членки за определени научноизследователски програми съгласно Регламента (ЕО, Евратом) № 1150/2000;
б)
финансовите вноски от държавите-членки и трети държави, включително и в двата случая техните държавни агенции, субекти или физически лица за определени проекти или програми за външна помощ, финансирани от Съюза и управлявани от Комисията от тяхно име;
в)
лихвите по депозитите и глобите, предвидени в Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за ускоряване и уточняване на прилагането на процедурата при прекомерен дефицит (13);
г)
приходите, предназначени за конкретна цел, като например приходите от фондации, субсидии, дарения и завещания, включително специфичните за всяка институция целеви приходи;
д)
финансовите участия, които не са обхванати в буква б), в дейностите на Съюза, идващи от трети държави или от организации извън Съюза;
е)
целевите приходи, посочени в член 181, параграф 2 и член 183, параграф 2;
ж)
вътрешните целеви приходи, посочени в параграф 3, доколкото са с допълнителен характер спрямо другите приходи по настоящия параграф.
3. Вътрешни целеви приходи представляват:
а)
приходите от трети лица във връзка със стоки, услуги или строителни работи, доставени по тяхно искане;
б)
постъпленията от продажба на моторни превозни средства, оборудване, съоръжения, материали и научна и техническа апаратура, които се подменят или бракуват, когато балансовата стойност е напълно амортизирана;
в)
приходите, които възникват от възстановяване, в съответствие с член 80, на недължимо платени суми;
г)
приходите, които възникват от лихви от плащания по предварително финансиране, при спазване на условията на член 8, параграф 4;
д)
постъпленията от доставки на стоки, услуги и строителни работи за други отдели, в рамките на дадена институция, институции или организации, включително възстановените от други институции или органи суми за командировъчни разходи, изплатени от тяхно име;
е)
получените застрахователни обезщетения;
ж)
приходите от наеми;
з)
приходите от продажба на публикации и филми, включително такива на електронен носител;
и)
възстановените средства по финансови инструменти съгласно член 140, параграф 6;
й)
приходите, които възникват от последващото възстановяване на данъци съгласно член 23, параграф 3, буква б).
4. Възможно е също така в основен акт да се разпределят приходи за специфични разходи. Освен когато е посочено друго в основния акт, тези приходи представляват вътрешни целеви приходи.
5. В бюджета се включват редове за отразяване на външните целеви приходи и на вътрешните целеви приходи, а когато е възможно, се посочва и размерът.
Целевите приходи може да се включват в проектобюджета само за сумите, които са сигурни към датата на съставяне на проектобюджета.
6. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 за установяване на структурата за отразяване на външните и вътрешните целеви приходи и осигуряването на съответните бюджетни кредити и за определяне на правила за вноските от държавите-членки за научноизследователски програми. Освен това на Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно постъпленията от санкции, наложени съгласно член 126, параграф 11 от ДФЕС и относно целевите приходи в резултат от участието на държавите от ЕАСТ в определени програми на Съюза.
Член 22
Безвъзмездни сделки
1. Комисията може да приема всяка безвъзмездна сделка в полза на Съюза, като например фондации, субсидии, дарения и завещания.
2. Приемането на безвъзмездна сделка на стойност 50 000 EUR или повече, които са свързани с финансови тежести, включително последващи разходи, надвишаващи 10 % от стойността на сделката, подлежи на разрешение от Европейския парламент и Съвета, като и двете институции предприемат действия по въпроса в срок от два месеца от получаването на искането от Комисията. В случай че в рамките на този срок не е направено възражение, Комисията взема окончателно решение по отношение на приемането на безвъзмездната сделка.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за приемането на безвъзмездни сделки в полза на Съюза.
Член 23
Правила относно приспаданията и корекциите на обменните курсове
1. Следните приспадания може да се направят от заявки за плащане, които впоследствие се предават за плащане на нетната сума:
а)
санкции, наложени върху страни по договори за възлагане на обществена поръчка или бенефициери;
б)
отбиви, възстановени суми и рабати по отделни фактури и отчети за разходи;
в)
лихви, генерирани от плащания по предварително финансиране;
г)
корекции за недължимо платени суми.
Корекциите, посочени в първа алинея, буква г), може да се извършват чрез пряко приспадане срещу ново междинно плащане или плащане на остатъка на същия получател по главата, статията и финансовата година, за които е извършено плащане, надвишаващо дължимото.
Счетоводните правила на Съюза се прилагат по отношение на приспаданията, посочени в първа алинея, букви в) и г).
2. Стойността на продуктите или услугите, доставени на Съюза, която включва данъци, подлежащи на възстановяване от държавите-членки по силата на Протокола за привилегиите и имунитетите на Европейския съюз, е за сметка на бюджета, след като от нея бъде приспаднат данъкът.
3. Стойността на продуктите или услугите, доставени на Съюза, която включва данъци, подлежащи на възстановяване от трети държави въз основа на съответните спогодби, може да бъде за сметка на бюджета:
а)
след като от нея бъде приспаднат данъкът, или;
б)
за стойността с включен данък. В този случай впоследствие възстановените данъци се третират като вътрешен целеви приход.
4. За курсови разлики, възникнали при изпълнение на бюджета, може да се внасят корекции. Окончателната печалба или загуба се включва в баланса за финансовата година.
5. На Комисията се предоставят правомощията да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за сметките за възстановими данъци.
ГЛАВА 6
Принцип на специфичност
Член 24
Общи разпоредби
Бюджетните кредити се заделят за конкретни цели по дялове и глави. Главите допълнително се подразделят на статии и позиции.
Член 25
Трансфери от институции, различни от Комисията
1. Всяка институция, различна от Комисията, може, в рамките на своя раздел от бюджета, да извършва трансфер на бюджетни кредити:
а)
от един дял в друг до не повече от 10 % от бюджетните кредити за годината, записани в реда, от който се прави трансферът;
б)
от една глава в друга и от една статия в друга - без ограничение.
2. Три седмици преди извършването на трансфер, посочен в параграф 1, институцията информира Европейския парламент и Съвета за своето намерение да направи това. В случай че в този срок Европейският парламент или Съветът изрази надлежно обосновани причини, се прилага процедурата, установена в член 27.
3. Всяка институция, различна от Комисията, може да предложи на Европейския парламент и на Съвета, в рамките на своя раздел от бюджета, трансфери от един дял в друг, надвишаващи максималния общ размер от 10 % от бюджетните кредити за годината, записани в реда, от който трябва да се направи трансферът. За тези трансфери се прилага процедурата, установена в член 27.
4. Всяка институция, различна от Комисията, може, в рамките на своя раздел от бюджета, да извършва трансфери между статии, без да информира Европейския парламент и Съвета предварително.
5. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 201а относно подробните правила за изчисляването на процента на трансферите от институции, различни от Комисията.
Член 26
Трансфери от Комисията
1. Комисията може, в рамките на своя раздел от бюджета, самостоятелно:
а)
да извършва трансфери на бюджетни кредити в рамките на всяка глава;
б)
по отношение на разходите за персонал и административните разходи, които са общи за няколко дяла, да извършва трансфер на бюджетни кредити от един дял в друг до максимален общ размер от 10 % от бюджетните кредити за годината, записани в реда, от който се прави трансферът, и до не повече от 30 % от бюджетните кредити за годината, записани в реда, към който се прави трансферът;
в)
по отношение на оперативните разходи, да извършва трансфер на бюджетни кредити между глави в рамките на един и същи дял, до максимален общ размер от 10 % от бюджетните кредити за годината, записани в реда, от който се прави трансферът.
Три седмици преди извършването на трансферите, посочени в първа алинея, буква б), Комисията информира Европейския парламент и Съвета за своето намерение да направи това. В случай че в този срок Европейският парламент или Съветът изложи надлежно обосновани причини, се прилага процедурата, установена в член 27.
По изключение от втора алинея, през последните два месеца от финансовата година Комисията може самостоятелно да извършва трансфери на бюджетни кредити във връзка с разходи за персонала, за външен персонал и други служители от един дял в друг, в рамките на общо ограничение от 5 % от бюджетните кредити за годината. Комисията информира Европейския парламент и Съвета за тези трансфери в срок от две седмици след решението си.
2. Комисията може, в рамките на своя раздел от бюджета, да взема решения за извършване на следните трансфери на бюджетни кредити от един дял в друг, при условие че информира незабавно Европейския парламент и Съвета за решението си:
а)
трансфери на бюджетни кредити от посочения в член 46 дял „провизии“, когато единственото условие за освобождаване на резерва е да се приеме основен акт съгласно член 294 от ДФЕС;
б)
в надлежно обосновани извънредни случаи като международни хуманитарни бедствия и кризи, настъпили след 1 декември на финансовата година, трансфери на неусвоени бюджетни кредити за същата финансова година, които все още са на разположение в дяловете на бюджета, попадащи във функция 4 на многогодишната финансова рамка, към дяловете на бюджета, отнасящи се до помощта за управление на кризи и операциите за хуманитарна помощ.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за изчисляването на процента на вътрешните трансфери от Комисията и основанията за заявки за трансфери.
Член 27
Предложения за трансфери, представени пред Европейския парламент и Съвета от институции
1. Всяка институция представя предложенията си за трансфери едновременно пред Европейския парламент и пред Съвета.
2. Европейският парламент и Съветът вземат решения относно трансферите на бюджетни кредити, както е предвидено в параграфи 3-6 от настоящия член, освен ако е предвидено друго в дял I на втора част.
3. Освен при спешни случаи, Европейският парламент и Съветът, като действа с квалифицирано мнозинство, обсъждат всяко предложение за трансфер в срок от шест седмици от получаването му и от двете институции.
4. Предложението за трансфер се одобрява, ако в шестседмичния срок е налице някой от следните случаи:
а)
Европейският парламент и Съветът го одобрят;
б)
или Европейският парламент, или Съветът го одобри и другата институция се въздържи от действие;
в)
Европейският парламент и Съветът се въздържат от действие или не вземат решение за изменение или отказ на предложението за трансфер.
5. Освен ако Европейският парламент или Съветът поиска друго, шестседмичният срок по параграф 3 се намалява на три седмици в следните случаи:
а)
трансферът представлява по-малко от 10 % от бюджетните кредити по реда, от който се прави, и не надвишава 5 000 000 EUR;
б)
трансферът се отнася само до бюджетни кредити за плащания и общият му размер не надвишава 100 000 000 EUR.
6. Ако Европейският парламент или Съветът измени сумата по трансфера, а другата институция я одобри или се въздържи от действие, или ако и Европейският парламент, и Съветът изменят сумата по трансфера, за одобрена се счита по-малката от двете суми, освен ако съответната институция оттегли предложението си за трансфер.
Член 28
Специфични правила за трансферите
1. Трансфери на бюджетни кредити може да се извършват само към бюджетни редове, за които в бюджета са разрешени бюджетни кредити или има символично записване „pro memoria“.
2. Трансфери на бюджетни кредити, които съответстват на целеви приходи, може да се извършват само ако тези приходи се използват за целите, за които са предназначени.
Член 29
Трансфери, за които се прилагат специални разпоредби
1. Трансферите в рамките на бюджетните дялове, отнасящи се до Европейския фонд за гарантиране на земеделието, структурните фондове, Кохезионния фонд, Европейския фонд за рибарство, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и научни изследвания, са обект на специални разпоредби в дялове I, II и III на втора част.
2. Решенията за извършване на трансфери, с които се дава възможност за усвояване на резерва за спешна помощ, се вземат от Европейския парламент и Съвета по предложение на Комисията. За всяко спешно действие се внася отделно предложение.
За целите на настоящия параграф се прилага процедурата, предвидена в член 27, параграфи 3 и 4. В случай че Европейският парламент и Съветът не одобрят предложението на Комисията и не могат да постигнат обща позиция по усвояването на този резерв, те се въздържат от действия по предложението на Комисията за трансфер.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за заявките за трансфери от резерва за спешна помощ.
ГЛАВА 7
Принцип на добро финансово управление
Член 30
Принципи на икономичност, ефикасност и ефективност
1. Бюджетните кредити се използват в съответствие с принципа на добро финансово управление, и по-специално в съответствие с принципите на икономичност, ефикасност и ефективност.
2. Принципът на икономичност изисква ресурсите, използвани от институцията за осъществяване на нейните дейности, да се предоставят своевременно, в подходящо количество и качество и при най-добра цена.
Принципът на ефикасност се отнася до най-доброто съотношение между използваните ресурси и постигнатите резултати.
Принципът на ефективност се отнася до осъществяването на набелязаните конкретни цели и постигането на планираните резултати.
3. За всички сектори на дейност, обхванати от бюджета, се набелязват цели, които са конкретни, измерими, постижими, актуални и планирани със срокове. Осъществяването на тези цели се проследява чрез показатели за постигнатото по всяка от дейностите, като органите, които администрират разходите, предоставят информацията, посочена в член 38, параграф 3, буква д), на Европейския парламент и на Съвета. Тази информация се предоставя ежегодно и най-късно в документите, придружаващи проектобюджета.
4. С цел да се усъвършенства механизмът на вземане на решения, институциите провеждат както предварителни, така и последващи оценки съобразно насоките, предоставени от Комисията. Тези оценки се прилагат за всички програми и дейности, при които има значителни разходи, като резултатите от оценките се разпространяват до Европейския парламент, Съвета и административните органи, които извършват разходите.
5. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за предварителните, междинните и последващите оценки.
Член 31
Задължителна финансова обосновка
1. Всяко предложение или инициатива, внесени пред законодателния орган от Комисията, от върховния представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност („върховният представител“) или от държава-членка, които могат да имат отражение върху бюджета, включително промени в броя на длъжностите, се придружават от предварителна финансова обосновка и от оценка съобразно член 30, параграф 4.
Всички изменения на предложение или инициатива, внесени пред законодателния орган, които могат да имат значително отражение върху бюджета, включително промени в броя на длъжностите, се придружават от финансова обосновка, изготвена от институцията, предлагаща изменението.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за изискванията за финансова обосновка.
2. По време на бюджетната процедура Комисията осигурява необходимата информация за сравняване на промените в изискваните бюджетни кредити и първоначалните прогнози, направени във финансовата обосновка, в контекста на напредъка при обсъждането на предложението или инициативата, внесени в законодателния орган.
3. С цел да се намали рискът от измама или нередност, финансовата обосновка, посочена в параграф 1, предоставя информация за изградената система за вътрешен контрол, прогноза за разходите и ползите от контрола, предвиден съгласно тази система, и оценка на очакваното ниво на риска от грешки, както и действащите или планираните мерки за предотвратяване и защита от измама.
Този анализ отчита вероятния мащаб и тип на грешките, както и специфичните условия в съответната област на политиката и приложимите към нея правила.
Член 32
Вътрешен контрол на изпълнението на бюджета
1. Бюджетът се изпълнява в съответствие с принципа на ефективен и ефикасен вътрешен контрол, подходящ за всеки отделен метод на изпълнение, и в съответствие с приложимите за съответния сектор правила.
2. За целите на изпълнението на бюджета вътрешният контрол се определя като процес, приложим на всички равнища на управлението и предназначен да осигури достатъчна увереност в постигането на следните цели:
а)
ефективност, ефикасност и икономичност на операциите;
б)
надеждност на отчетността;
в)
опазване на имуществото и информацията;
г)
предотвратяване, разкриване, коригиране и последващи действия във връзка с измами и нередности;
д)
подходящо управление на рисковете, свързани със законосъобразността и редовността на извършените операции, като се взема предвид многогодишният характер на програмите, както и естеството на съответните плащания.
3. Ефективният вътрешен контрол се основава на най-добрите международни практики и включва по-специално следното:
а)
разделение на задачите;
б)
подходяща стратегия за контрол и управление на риска, включваща контрол на ниво получател;
в)
предотвратяване на конфликти на интереси;
г)
адекватни одитни следи и пълнота на данните в системите за данни;
д)
процедури за наблюдение на работата и проследяване на установените слабости и изключения във вътрешния контрол;
е)
периодична оценка на доброто функциониране на системата за вътрешен контрол.
4. Ефикасният вътрешен контрол се основава на следните елементи:
а)
прилагане на подходяща стратегия за контрол и управление на риска, съгласувана между съответните участници във веригата за контрол;
б)
достъпност на резултатите от извършения контрол за всички съответни участници във веригата за контрол;
в)
опиране, когато това е целесъобразно, на декларациите за управлението на партньорите по изпълнението и на независимите одиторски становища, при условие че качеството на свързаните дейности е съответстващо и приемливо и че те са извършени в съответствие с договорените стандарти;
г)
навременно прилагане на корективни мерки, включително, при необходимост, санкции с възпиращ ефект;
д)
ясно и недвусмислено законодателство, на което се основават политиките;
е)
елиминиране на многократния контрол;
ж)
подобряване на съотношението между разходите и ползите от контрола.
5. Ако при изпълнението нивото на грешките постоянно се запазва високо, Комисията открива слабостите в системите за контрол, анализира разходите и ползите от евентуални корективни мерки и предприема или предлага целесъобразни действия, като опростяване на приложимите разпоредби, подобряване на системите за контрол и повторно планиране на програмата или системите за постигане на резултати.
Член 33
Разходно-ефективни системи за контрол
При представянето на преразгледани или нови предложения за разходи Комисията оценява разходите и ползите от системите за контрол, както и нивото на риска от грешки, както е посочено в член 31, параграф 3.
ГЛАВА 8
Принцип на прозрачност
Член 34
Публикуване на отчетите, бюджетите и докладите
1. Бюджетът се съставя и изпълнява и отчетите се представят в съответствие с принципа на прозрачност.
2. Председателят на Европейския парламент предоставя бюджета и коригиращите бюджети във вида на окончателното им приемане за публикуване в Официален вестник на Европейския съюз.
Публикуването на бюджетите се извършва в срок от три месеца от датата, на която са обявени за окончателно приети.
Консолидираните годишни отчети и докладът за бюджетното и финансовото управление, изготвен от всяка институция, се публикуват в Официален вестник на Европейския съюз.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за публикуването на бюджета преди окончателното му приемане.
Член 35
Публикуване на информация за получателите и на друга информация
1. В приложение към бюджета се дава информация за операциите по получаване и отпускане на заеми, сключени от Съюза в полза на трети лица.
2. Комисията предоставя по подходящ начин и своевременно информацията, с която разполага относно получателите, както и относно естеството и целта на мерките, финансирани от бюджета, когато последният се изпълнява пряко в съответствие с член 58, параграф 1, буква а), и информацията относно получателите, предоставена от субектите, лицата или държавите-членки на които са възложени задачи по изпълнението на бюджета при други методи на изпълнение.
Задължението, установено в първата алинея се прилага също и за другите институции по отношение на техните получатели.
3. Тази информация се предоставя при надлежно спазване на изискванията за поверителност и сигурност, и по-специално за защита на личните данни.
Когато става въпрос за физически лица, се публикуват единствено името и местоположението на получателя, отпуснатата сума и предназначението й. Оповестяването на тази информация се основава на подходящи критерии като периодичност на отпускането на сумата или типа или значението на отпуснатата сума. Критериите за оповестяване и степента на подробност на публикуваната информация са съобразени с характерните особености на сектора и на всеки метод на изпълнение.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно установяването на подробни правила за публикуването на информация за получателите. По целесъобразност, степента на подробност и критериите се определят в съответните специфични за отделните сектори правила.
ДЯЛ III
СЪСТАВЯНЕ И УСТРОЙСТВО НА БЮДЖЕТА
ГЛАВА 1
Съставяне на бюджета
Член 36
Прогнози за приходите и разходите
1. Всяка институция освен Комисията изготвя прогноза за своите приходи и разходи, която изпраща на Комисията и едновременно с това, за сведение, на Европейския парламент и на Съвета, преди 1 юли всяка година.
2. Върховният представител провежда консултации с членовете на Комисията, отговарящи за политиката на развитие, политиката на съседство и международното сътрудничество, хуманитарната помощ и реакцията при кризи, във връзка със съответните им отговорности.
3. Комисията изготвя собствени прогнози, които също изпраща на Европейския парламент и на Съвета веднага след приемането им.
При изготвянето на своите прогнози Комисията използва информацията, посочена в член 37.
Член 37
Прогнозен бюджет на органите, посочени в член 208
Всяка година до 31 март всеки орган, посочен в член208, в съответствие с акта за неговото учредяване, изпраща на Комисията, Европейския парламент и на Съвета прогноза за своите приходи и разходи, включително своето щатно разписание, и своя проект на работна програма.
Член 38
Проектобюджет
1. Комисията внася предложение, съдържащо проектобюджета, в Европейския парламент и Съвета до 1 септември на годината, която предхожда годината на изпълнение на бюджета. Комисията изпраща предложението и на националните парламенти за сведение.
В проектобюджета се включва обобщен разчет за приходите и разходите на Съюза и се обединяват прогнозите, посочени в член 36. Той може също така да съдържа различни прогнози от тези, които са изготвени от институциите.
Проектобюджетът следва устройството и представянето, установени в членове 44-49.
Всеки раздел от проектобюджета се предшества от въведение, съставено от съответната институция.
Комисията съставя общото въведение в проектобюджета. Общото въведение включва финансови таблици с основните данни по дялове и обосновка на промените в бюджетните кредити от една финансова година до следващата по категории разходи от многогодишната финансова рамка.
2. За да осигури по-точни и надеждни прогнози за отражението на действащото законодателство върху бюджета и предстоящите законодателни предложения, Комисията прилага към проектобюджета финансово програмиране за следващите години.
Финансовото програмиране се актуализира след приемането на бюджета, за да се включат в него резултатите от бюджетната процедура и всички други приложими решения.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за финансовото програмиране.
3. Комисията прилага към проектобюджета:
а)
по целесъобразност, причините, поради които проектобюджетът съдържа различни прогнози от тези, които са изготвени от другите институции;
б)
всеки работен документ, който счита за полезен във връзка с щатното разписание на институциите и средствата, които Комисията отпуска на органите, посочени в член 208, и на европейските училища. Всеки работен документ, показващ последното одобрено щатно разписание, представя:
i)
всички служители на Съюза, включително неговите правно обособени субекти, представени отделно по вид на договора,
ii)
декларация за политиката относно щатните длъжности и външния персонал и относно съотношението между мъжете и жените,
iii)
броя на щатните длъжности, които са били действително заети в началото на годината, в рамките на която е представен проектобюджетът, като се посочва тяхното разпределение по степени и административни звена,
iv)
списък на щатните длъжности по области на политиката,
v)
за всяка категория външен персонал - първоначалните прогнози за броя на еквивалентите на пълно работно време въз основа на разрешените бюджетни кредити, както и броя на действително назначените лица в началото на годината, в рамките на която е представен проектобюджетът, като се посочва тяхното разпределение по функционални групи и, ако е приложимо, по степени.
в)
работен документ относно планираното изпълнение на бюджетните кредити за финансовата година и на неизпълнените поети задължения, относно органите, посочени в член 208, и Европейските училища, както и относно пилотните проекти и подготвителните действия;
г)
по отношение на финансирането на международни организации, работен документ, който съдържа:
i)
обобщение на всички вноски, с разбивка по програма или фонд на Съюза и по международни организации,
ii)
изложение на мотивите с обяснение защо е било по-ефикасно за Съюза да финансира тези международни организации, вместо да предприеме преки действия;
д)
справки за дейността или всякакви други приложими документи, които съдържат следното:
i)
информация за осъществяването на всички предварително набелязани конкретни, измерими, постижими, относими и срочни цели за различните дейности, както и нови цели, измервани чрез показатели,
ii)
пълна обосновка, включително анализ „разходи - ползи“ за предложените промени в нивото на бюджетните кредити,
iii)
ясна обосновка за интервенцията на равнището на Съюза в съответствие, наред с другото, с принципа на субсидиарност,
iv)
информация за степента на изпълнение на дейностите от предходната година и степента на изпълнение за текущата година,
v)
обобщение на резултатите от оценката, когато са от значение за промените в бюджета,
vi)
информация за наградите с единична стойност 1 000 000 EUR или повече;
е)
обобщен разчет за графика на плащанията, дължими през следващите финансови години за изпълнение на поети през предходни финансови години бюджетни задължения.
4. Когато Комисията възлага изпълнението на бюджета на публично-частни партньорства (ПЧП), тя прилага към проектобюджета работен документ, в който се представят:
а)
годишен доклад относно резултатите от дейността на съществуващите ПЧП за изпълнение на бюджета през предходната финансова година, включително информация относно правната форма и акционерите на субектите, на които е възложено изпълнението, съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточка vii);
б)
целите, поставени за финансовата година, с която е свързан проектобюджетът, като се посочват всички специфични бюджетни потребности във връзка с постигането на тази цел;
в)
административните разходи и изпълнения бюджет като цяло и по орган, както е посочено в член 209, и по ПЧП през предходната финансова година;
г)
размерът на финансовите вноски от бюджета, стойността на финансовите вноски и стойността на вноските в натура, направени от други партньори, за всяко ПЧП;
При все това когато ПЧП използват финансови инструменти, информацията, отнасяща се до тези инструменти се включва в работния документ, посочен в параграф 5.
5. Когато Комисията използва финансови инструменти, тя прилага към проектобюджета работен документ, в който се представя следното:
а)
общият размер на бюджетните задължения и плащания от бюджета за всеки финансов инструмент;
б)
приходите и възстановяванията на средства съгласно член 140, параграф6, и начисляването на допълнителни ресурси за финансовата година;
в)
общият размер на провизиите за рискове и задължения, както и всяка информация относно експозицията на финансов риск на Съюза;
г)
обезценката на активите на инструменти за дялово участие или за поделяне на риска и на гаранциите, по които са подадени искания за плащане по линия на инструментите с гаранция, както за предходната година, така и по отношение на съответните общи цифри;
д)
средната продължителност на периода между поемането на бюджетно задължение по финансовите инструменти и поемането на правните задължения за индивидуални проекти под формата на капитал или дълг, когато тяхната продължителност надвишава три години. В отчета по член 140, параграф 8 Комисията обяснява причините и по целесъобразност предоставя план за действие за намаляването на периода в рамките на годишната процедура по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета;
е)
административните разходи, произтичащи от такси за управление и други финансови и оперативни разходи, платени за управлението на финансови инструменти, когато това управление е било възложено на трети лица, общо и разбити по управляващи лица и управлявани финансови инструменти.
6. Към проектобюджета Комисията прилага също всеки друг работен документ, който счита за полезен, за да подкрепи бюджетните си искания.
7. В съответствие с член 8, параграф 5 от Решение 2010/427/ЕС на Съвета от 26 юли 2010 г. за определяне на организацията и функционирането на Европейската служба за външна дейност (14) и с цел да се гарантира бюджетната прозрачност в областта на външната дейност на Съюза, заедно с проектобюджета Комисията предава на Европейския парламент и на Съвета работен документ, в който са представени изчерпателно:
а)
всички административни и оперативни разходи, свързани с външната дейност на Съюза, включително задачите по общата външна политика и политика на сигурност (ОВППС) и общата политика за сигурност и отбрана, и финансирани от бюджета;
б)
общите административни разходи на ЕСВД за предходната година с разбивка по разходи за отделните делегации на Съюза и разходи за централната администрация на ЕСВД; заедно с оперативните разходи, с разбивка по географски области (региони, държави), тематични области, делегации на Съюза и мисии.
8. В работния документ, посочен в параграф 7, се посочват също:
а)
броят на длъжностите за всяка степен във всяка категория, както и броят на постоянните и временните длъжности, включително договорно наетия и местния персонал, разрешени в рамките на бюджетните кредити във всяка делегация на Съюза, както и в централната администрация на ЕСВД;
б)
всяко увеличаване или намаляване на броя на длъжностите по степени и категории в централната администрация на ЕСВД и във всички делегации на Съюза в сравнение с предходната финансова година;
в)
броят на разрешените за финансовата година длъжности, броят на разрешените за предходната година длъжности, както и броят на длъжностите, заемани от командировани дипломати от държавите-членки и от служители на Съвета и Комисията;
г)
подробни данни за всички заети служители в делегациите на Съюза към момента на представяне на проектобюджета, включително разбивка по географски области, пол, отделни държави и мисии, като се посочват поотделно длъжностите в щатното разписание, договорно наетите лица, местните служители и командированите национални експерти, както и бюджетните кредити, поискани в проектобюджета за тези други видове персонал, със съответните прогнози по отношение на еквивалентите на пълно работно време, които могат да бъдат наети в рамките на поисканите бюджетни кредити.
Член 39
Писмо за внасяне на корекции в проектобюджета
Въз основа на нова информация, която не е била известна към момента на съставяне на проектобюджета, Комисията може по собствена инициатива или по искане на една от другите институции, относно нейния съответен раздел, да представя едновременно на Европейския парламент и на Съвета писма за внасяне на корекции в проектобюджета преди свикването на помирителния комитет, посочен в член 314 от ДФЕС. Писмата може да включват писмо за внасяне на корекции, с което се актуализират, по-специално, прогнозните разходи за селско стопанство.
Член 40
Задължения на държавите-членки, произтичащи от приемането на бюджета
1. Председателят на Европейския парламент обявява бюджета за окончателно приет в съответствие с процедурата по член 314, параграф 9 от ДФЕС и член 106а от Договора за Евратом.
2. След като бюджетът бъде обявен за окончателно приет, всяка държава-членка, от 1 януари на следващата финансова година или от датата на обявяване на окончателното приемане на бюджета, ако това настъпи след 1 януари, е длъжна да извърши дължимите на Съюза плащания, както е установено в Регламент (ЕО, Евратом) № 1150/2000.
Член 41
Проекти на коригиращи бюджети
1. Комисията може да представи проекти на коригиращи бюджети, които са главно ориентирани към приходите, при следните обстоятелства:
-
да запише салдото от предходната финансова година в бюджета, в съответствие с процедурата, установена в член 18,
-
да преразгледа прогнозата за собствените ресурси въз основа на актуализираните икономически прогнози, и
-
да актуализира преразгледаната прогноза за собствените ресурси и други приходи, както и да направи преглед на наличността на и на нуждите от бюджетни кредити за плащания.
В случай че са налице неизбежни, извънредни и непредвидени обстоятелства и по-конкретно с оглед на мобилизирането на фонд „Солидарност“ на Европейския съюз, Комисията може да представи проекти на коригиращи бюджети, които са главно ориентирани към разходите.
2. Исканията за коригиращи бюджети при същите обстоятелства, както са посочени в параграф 1, от институции, различни от Комисията, се изпращат на Комисията.
Преди да представят проект на коригиращ бюджет, Комисията и другите институции проучват възможностите за преразпределение на съответните бюджетни кредити, по-специално във връзка с всяко очаквано непълно изпълнение на бюджетните кредити.
Член 40 се прилага за коригиращите бюджети. Основанията за коригиращите бюджети се излагат чрез позоваване на бюджета, чиито прогнозни параметри те изменят.
3. Освен ако са налице надлежно обосновани извънредни обстоятелства или в случай на мобилизиране на фонд „Солидарност“ на Европейския съюз, за който може да бъде представен проект на коригиращ бюджет по всяко време на годината, Комисията представя едновременно на Европейския парламент и на Съвета своите проекти на коригиращи бюджети до 1 септември на всяка финансова година. Комисията може да прилага становище към исканията на останалите институции за коригиращи бюджети.
4. Европейският парламент и Съветът обсъждат проектите на коригиращи бюджети, като вземат надлежно предвид тяхната неотложност.
5. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за проектите на коригиращи бюджети.
Член 42
Ранно предаване на прогнозите и на проектобюджетите
Комисията, Европейският парламент и Съветът може да се договорят да посочат по-ранни дати за предаването на прогнозите и за приемането и предаването на проектобюджета. Тази договореност обаче не може да води до съкращаване или удължаване на сроковете, които са предвидени за разглеждане на тези текстове съгласно член 314 от ДФЕС и член 106а от Договора за Евратом.
ГЛАВА 2
Устройство и представяне на бюджета
Член 43
Устройство на бюджета
Бюджетът се състои от:
а)
общ разчет за приходната и разходната част на бюджета;
б)
отделни раздели за всяка институция, с изключение на Европейския съвет и Съвета, които споделят един и същи раздел от бюджета, в които са групирани приходната и разходната част на бюджета за всяка институция.
Член 44
Бюджетна номенклатура
1. Приходите на Комисията и приходите и разходите на останалите институции се класифицират от Европейския парламент и Съвета според техния вид или предназначение по дялове, глави, статии и позиции.
2. Разходната част на бюджетния раздел за Комисията се съставя въз основа на номенклатура, приета от Европейския парламент и Съвета и класифицирана според предназначението.
Всеки дял съответства на област на политиката, а всяка глава, по правило, съответства на определена дейност.
Всеки дял може да включва бюджетни кредити за оперативни разходи и бюджетни кредити за административни разходи.
Бюджетните кредити за административни разходи за даден дял се групират в една единствена глава.
3. Когато са представени според предназначението, бюджетните кредити за административни разходи за отделните дялове се класифицират, както следва:
а)
разходи за персонал според утвърденото щатно разписание: включват се размерът на кредитите и броят на длъжностите според щатното разписание, които съответстват на тези разходи;
б)
разходи за външен персонал и други разходи, посочени в член 26, параграф 1, първа алинея, буква б), финансирани по функция „Администрация“ на многогодишната финансова рамка;
в)
разходи за недвижими имоти и други свързани с тях разходи, включително за почистване и поддържане, отдаване и вземане под наем, далекосъобщения, вода, газ и електроенергия;
г)
външен персонал и техническа помощ, пряко свързани с изпълнението на програмите.
Всеки административен разход на Комисията от тип, който е общ за няколко дяла, се представя в отделен обобщен разчет с класификация по тип.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за класификацията на бюджета.
Член 45
Забрана за отрицателни приходи
1. Бюджетът не съдържа отрицателни приходи.
2. Собствените ресурси, внесени по силата на Решение 2007/436/ЕО, Евратом на Съвета от 7 юни 2007 г. относно системата на собствените ресурси на Европейските общности (15), представляват нетни суми и се посочват като такива в обобщения разчет на приходната част на бюджета.
Член 46
Провизии
1. Всеки раздел от бюджета може да съдържа дял „провизии“. Бюджетни кредити се записват в този дял, когато:
а)
към момента на съставяне на бюджета няма основен акт за съответното действие; или
б)
има сериозни основания за поставяне под съмнение на достатъчността на бюджетните кредити или на възможността за изпълнение, в съответствие с принципа на доброто финансово управление, на бюджетните кредити, записани в съответните редове.
Бюджетните кредити в този дял може да се използват единствено след трансфер в съответствие с процедурата, предвидена в член 26, параграф 1, първа алинея, буква в) от настоящия регламент, когато основният акт се приема съгласно процедурата, установена в член 294 от ДФЕС, и в съответствие с процедурата, установена в член 27 от настоящия регламент, във всички останали случаи.
2. В случай на сериозни затруднения при изпълнението, Комисията може да предложи, в хода на финансовата година, трансфери на бюджетни кредити в дял „провизии“. Европейският парламент и Съветът вземат решение за тези трансфери съгласно предвиденото в член 27.
Член 47
Отрицателен резерв
Бюджетният раздел за Комисията може да включва „отрицателен резерв“, ограничен до максимален размер от 200 000 000 EUR. Този резерв, който се записва в отделен дял, включва единствено бюджетни кредити за плащания.
Отрицателният резерв се усвоява преди края на финансовата година посредством трансфер в съответствие с процедурата, предвидена в членове 26 и 27.
Член 48
Резерв за спешна помощ
1. Бюджетният раздел за Комисията включва резерв за спешна помощ за трети държави.
2. Резервът, посочен в параграф 1, се усвоява преди края на финансовата година посредством трансфер в съответствие с процедурата, предвидена в членове 27 и 29.
Член 49
Представяне на бюджета
1. В бюджета се посочват:
а)
в общия разчет за приходната и разходната част на бюджета:
i)
прогнозните приходи на Съюза за съответната финансова година "година n";
ii)
прогнозните приходи за предходната финансова година и приходите за година n - 2;
iii)
бюджетните кредити за поети задължения и бюджетните кредити за плащания за годината n;
iv)
бюджетните кредити за поети задължения и бюджетните кредити за плащания за предходната финансова година;
v)
поетите задължения за разходи и платените разходи през година n - 2, като последните се изразяват и като процент от бюджета за годината n;
vi)
подходящи забележки за всяка подгрупа, посочена в член 44, параграф 1;
б)
във всеки раздел, приходите и разходите със същата структура като тази по буква а);
в)
по отношение на персонала:
i)
за всеки раздел, щатно разписание, с което се определя броят на длъжностите за всяка степен във всяка категория и за всяка служба, както и броят на постоянните и временните длъжности, разрешени в рамките на бюджетните кредити;
ii)
щатно разписание относно персонала, получаващ възнаграждение от бюджетните кредити за научни изследвания и технологично развитие за осъществяване на преки дейности, и щатно разписание относно персонала, получаващ възнаграждение от същите бюджетни кредити за непреки дейности; щатните разписания се групират по категории и степени и в тях се прави разграничение между постоянни и временни длъжности, разрешени в рамките на бюджетните кредити;
iii)
по отношение на научния и техническия персонал подреждането може да се основава на групиране по степени в съответствие с условията, залегнали във всеки бюджет; в щатното разписание се посочва броят на висококвалифицираните научни или технически служители, на които са предоставени специални предимства съгласно специалните разпоредби на Правилника за длъжностните лица;
iv)
щатно разписание, с което се определя броят на длъжностите по степени и категории за всеки орган, посочен в член 208, който получава вноска за сметка на бюджета. В щатните разписания, до броя на длъжностите, разрешени за финансовата година, се посочва и броят, разрешен за предходната година;
г)
по отношение на операциите по получаване и отпускане на заеми:
i)
в общия разчет за приходната част на бюджета бюджетните редове, отговарящи на съответните операции и предназначени да отразяват всички възстановени суми, постъпили от получатели, които първоначално са допуснали просрочване, довело от своя страна до усвояване на гаранциите за изпълнение. Тези редове съдържат символичен запис „pro memoria“ и се придружават от необходимите забележки;
ii)
в раздела за Комисията:
-
бюджетните редове, които съдържат гаранции от Съюза за изпълнение във връзка със съответните операции. В тези редове се съдържа символичен запис „pro memoria“, при условие че не възникне действителен разход, който трябва да се покрие от окончателни ресурси,
-
забележки с посочване на основния акт и обема на предвидените операции, времетраенето и финансовите гаранции, предоставени от Съюза по тези операции,
iii)
в документ, приложен към раздела за Комисията, с указателен характер:
-
текущите капиталови операции и управление на дълга,
-
капиталовите операции и управлението на дълга за годината n;
д)
по отношение на финансовите инструменти съгласно дял VIII на първа част:
i)
посочване на основния акт;
ii)
бюджетните редове, отговарящи на съответните операции;
iii)
общо описание на финансовите инструменти, включително срока и отражението им върху бюджета;
iv)
предвидените операции, включително целевите обеми въз основа на ефекта на лоста, произтичащ от съществуващите финансови инструменти;
е)
по отношение на финансирането на субекти, на които е възложено изпълнението, съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточка vii):
i)
посочване на основния акт на съответната програма;
ii)
съответните бюджетни редове;
iii)
общо описание на възложените задачи, включително срока и отражението им върху бюджета;
ж)
общият размер на разходите за ОВППС записан в глава, озаглавена „ОВППС“ и включваща специфични статии. Тези статии покриват разходите за ОВППС и съдържат специфични редове, посочващи най-малко отделните основни мисии.
2. Освен документите, посочени в параграф 1, Европейският парламент и Съветът може да приложат към бюджета всякакви други свързани с него документи.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно представянето на бюджета, включително определяне на фактическите разходи през последната приключена финансова година, забележките към бюджета и щатните разписания.
Член 50
Правила за щатното разписание на персонала
1. Щатното разписание, описано в член 49, параграф 1, буква в), представлява задължително ограничение за всяка институция или орган; не може да се извършват назначения, с които се надхвърля установеното ограничение.
Въпреки това, с изключение на степени AD 16, AD 15 и AD 14, всяка институция или орган може да изменя своето щатно разписание в рамките до 10 % от разрешените длъжности при следните условия:
а)
да не се отразява на размера на бюджетните кредити за персонала, които съответстват на пълната финансова година;
б)
да не се надхвърля ограничението за общия брой на длъжностите, разрешени с всяко щатно разписание; и
в)
институцията или органът да са участвали в съпоставителна оценка с други институции и органи на Съюза, инициирана в рамките на процедурата по аналитичен преглед на персонала на Комисията.
Три седмици преди внасяне на промените, посочени във втора алинея, институцията информира Европейския парламент и Съвета за своето намерение да направи това. В случай че в този срок Европейският парламент или Съветът изложи надлежно обосновани причини, институцията се въздържа от извършване на промените и се прилага процедурата, посочена в член 41.
2. Чрез дерогация от параграф 1, първа алинея работата на непълно работно време, разрешена от органа по назначаването в съответствие с Правилника за длъжностните лица, може да се компенсира с други назначения.
ГЛАВА 3
Бюджетна дисциплина
Член 51
Съответствие с многогодишната финансова рамка
Бюджетът е в съответствие с многогодишната финансова рамка.
Член 52
Съответствие на актовете на Съюза с бюджета
Когато изпълнението на акт на Съюза води до надвишаване на бюджетните кредити, налични в бюджета, този акт може да бъде изпълнен финансово само след като бюджетът бъде коригиран по съответен начин.
ДЯЛ IV
ИЗПЪЛНЕНИЕ НА БЮДЖЕТА
ГЛАВА 1
Общи разпоредби
Член 53
Изпълнение на бюджета в съответствие с принципа на доброто финансово управление
1. Комисията изпълнява приходите и разходите на бюджета в съответствие с настоящия регламент на собствена отговорност и в рамките на разрешените бюджетни кредити.
2. Държавите-членки сътрудничат на Комисията за усвояване на бюджетните кредити в съответствие с принципа на доброто финансово управление.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за изпълнението на бюджета в съответствие с принципа на доброто финансово управление и за информацията във връзка с предаването на лични данни за одитни цели.
Член 54
Основен акт и изключения
1. За да могат да се използват бюджетните кредити, записани в бюджета за която и да е дейност на Съюза, първо трябва да се приеме основен акт.
2. Чрез дерогация от параграф 1 може да бъдат изпълнявани без основен акт, при условие че дейностите, за чието финансиране са предназначени, са от компетентността на Съюза:
а)
бюджетни кредити за пилотни проекти с експериментален характер, предназначени за изпитване на възможността за осъществяване на определена дейност и нейната целесъобразност. Съответните бюджетни кредити за поети задължения може да се запишат в бюджета за не повече от две поредни финансови години.
Общият размер на бюджетните кредити за пилотни проекти не може да надхвърля 40 000 000 EUR за всяка финансова година.
б)
бюджетни кредити за подготвителни действия в областта на прилагането на ДФЕС и Договора за Евратом, предназначени за подготовка на предложения с оглед на приемането на бъдещи действия. При подготвителните действия се съблюдава последователен подход, като те може да бъдат под различна форма. Съответните бюджетни кредити за поети задължения може да бъдат записани в бюджета за не повече от три поредни финансови години. Процедурата за приемането на съответния основен акт трябва да бъде приключена преди края на третата финансова година. В хода на тази процедура, поетите задължения съответстват на конкретните характеристики на подготвителните действия във връзка с предвидените дейности, преследваните цели и получателите. Следователно използваните средства не съответстват по обем на средствата, предвидени за финансиране на крайната дейност.
Общият размер на бюджетните кредити за нови подготвителни действия по тази точка не може да надхвърля 50 000 000 EUR за всяка финансова година, а бюджетните кредити за подготвителни действия, за които действително е поето задължение, не може да надхвърлят 100 000 000 EUR;
в)
бюджетни кредити за подготвителни мерки в областта на дял V на ДЕС. Тези мерки се ограничават до един кратък период и са предназначени да създадат условия за дейности на Съюза в изпълнение на целите на ОВППС и за приемането на необходимите правни инструменти.
За целите на операциите на Съюза за управление на кризи подготвителните мерки са предназначени, наред с другото, за изготвяне на оценка на оперативните нужди, за осигуряване на бързо първоначално разгръщане на ресурсите или за създаване на място на условия за започване на операцията.
Подготвителните мерки се одобряват от Съвета по предложение на върховния представител.
С цел да се осигури бързо изпълнение на подготвителните мерки, върховният представител информира Европейския парламент и Комисията, колкото е възможно по-рано, за намерението на Съвета да предприеме подготвителна мярка, и по-специално за предварителната оценка на ресурсите, необходими за тази цел. Комисията взема всички необходими мерки за осигуряване на бързото изплащане на средствата.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за финансирането на подготвителните мерки в областта на ОВППС;
г)
бюджетни кредити за еднократни дейности или дори за дейности за неопределен срок, провеждани от Комисията като задачи, произтичащи от нейните правомощия на институционално равнище съгласно ДФЕС и Договора за Евратом, различни от правото й на законодателна инициатива, посочено в буква б), и по силата на конкретни правомощия, предоставени й пряко от тези Договори, чийто списък трябва да бъде включен в делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент;
д)
бюджетни кредити за работата на всяка институция в рамките на нейната административна автономия.
С представянето на проектобюджета Комисията внася доклад в Европейския парламент и Съвета за дейностите, посочени в първа алинея, букви а) и б), който съдържа също оценка на резултатите и планираните по-нататъшни стъпки.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за основния акт и изключенията, изброени в параграф 5 от настоящия член.
Член 55
Изпълнение на бюджета от институции, различни от Комисията
Комисията предоставя на останалите институции необходимите правомощия за изпълнение на разделите от бюджета, които се отнасят до тях.
Между ЕСВД и Комисията може да се приемат подробни договорености с цел да се улесни изпълнението на бюджетните кредити за административни разходи на делегациите на Съюза. Тези договорености не включват каквито и да са дерогации от настоящия регламент или делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент.
Член 56
Делегиране на правомощия по изпълнението на бюджета
1. Комисията и всяка от останалите институции може, в рамките на своите служби, да делегират правомощията си по изпълнението на бюджета в съответствие с условията, предвидени в настоящия регламент и в собствените им вътрешни правилници, както и при ограниченията, определени от тях в акта за делегиране. Така оправомощените лица действат в границите на изрично предоставените им правомощия.
2. Въпреки това Комисията може да делегира на ръководителите на делегациите на Съюза правомощията си по изпълнението на бюджета по отношение на бюджетните кредити за оперативни разходи в нейния раздел. Едновременно с това Комисията информира върховния представител за делегирането. Когато ръководителите на делегациите на Съюза действат като вторично оправомощени разпоредители с бюджетни кредити на Комисията, те прилагат правилата на Комисията за изпълнението на бюджета и подлежат на същите отговорности, задължения и отчетност като всички други вторично оправомощени разпоредители с бюджетни кредити на Комисията.
Комисията може да оттегля делегирането в съответствие със своите собствени правила.
За целите на първа алинея върховният представител взема необходимите мерки за улесняване на сътрудничеството между делегациите на Съюза и отделите на Комисията.
Член 57
Конфликт на интереси
1. Финансовите участници и другите лица, участващи в изпълнението и управлението на бюджета, включително в подготвителни действия за това, в одита или контрола, не предприемат каквито и да са дейности, които може да поставят собствените им интереси в конфликт с тези на Съюза.
При наличие на такъв риск въпросното лице се въздържа от такива дейности и отнася въпроса до оправомощения разпоредител с бюджетни кредити, който потвърждава в писмен вид дали съществува конфликт на интереси. Въпросното лице информира също така своя пряк ръководител. Ако бъде установен конфликт на интереси, въпросното лице спира всички свои дейности по случая. Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити лично предприема по-нататъшни подходящи действия.
2. За целите на параграф 1 конфликт на интереси съществува, когато безпристрастното и обективно упражняване на функциите на финансов участник или друго лице, посочено в параграф 1, е опорочено по причини, свързани със семейството, емоционалния живот, политическата или националната принадлежност, икономически интерес или всякакъв друг интерес, който е общ с този на получателя.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210, с които се определя какво представлява конфликт на интереси, заедно с процедурата, която трябва да се следва в тези случаи.
ГЛАВА 2
Методи на изпълнение
Член 58
Методи на изпълнение на бюджета
1. Комисията изпълнява бюджета по следните начини:
а)
пряко („пряко управление“), чрез службите си, включително персонала си в делегациите на Съюза под контрола на съответния ръководител на делегация, в съответствие с член 56, параграф 2 или чрез изпълнителните агенции, посочени в член 62;
б)
чрез споделено управление с държавите-членки („споделено управление“); или
в)
непряко („непряко управление“), когато това е предвидено в основния акт или в случаите, посочени в член 54, параграф 2, първа алинея, букви а)-г), като възлага задачи по изпълнението на бюджета на:
i)
трети държави или определените от тях органи;
ii)
международни организации и агенциите им;
iii)
ЕИБ и Европейския инвестиционен фонд;
iv)
органи, посочени в членове 208 и 209;
v)
публичноправни органи;
vi)
частноправни органи със задължение за обществена услуга, доколкото тези органи предоставят подходящи финансови гаранции;
vii)
органи, уредени в частното право на държава-членка, на които е възложено осъществяването на публично-частно партньорство и които предоставят подходящи финансови гаранции;
viii)
лица, на които е възложено изпълнението на специфични дейности в областта на ОВППС съгласно дял V на ДЕС и които са посочени в съответния основен акт.
2 Комисията остава отговорна за изпълнението на бюджета в съответствие с член 317 от ДФЕС и информира Европейския парламент и Съвета за операциите, извършени от субектите и лицата, на които е възложено изпълнението съгласно параграф 1, буква в) от настоящия член. Когато субектът или лицето, на които е възложено изпълнението, е посочено в основен акт, във финансовата обосновка, предвидена в член 31, се включва пълна обосновка за избора на този конкретен субект или лице.
3. Субектите и лицата, на които е възложено изпълнението в съответствие с параграф 1, буква в) от настоящия член, изцяло сътрудничат при защитата на финансовите интереси на Съюза. Споразуменията за възлагане, сключени с такива субекти, предвиждат правото на Сметната палата и Европейската служба за борба с измамите (OLAF) на цялостно упражняване на техните компетенции съгласно ДФЕС при одита на средствата.
Комисията възлага задачи по изпълнението на бюджета на субектите и лицата по параграф 1, буква в) от настоящия член при наличието на прозрачни, недискриминационни, ефикасни и ефективни процедури за преглед във връзка с действителното изпълнение на тези задачи.
4. Всички споразумения за възлагане се предоставят на Европейския парламент и на Съвета при поискване.
5. Субектите и лицата, на които е възложено изпълнението съгласно параграф 1, буква в) от настоящия член, осигуряват в съответствие с член 35, параграф 2 подходящо годишно последващо публикуване на информация относно получателите. Комисията се уведомява за предприетите мерки в това отношение.
6. Субектите и лицата, на които е възложено изпълнението съгласно параграф 1, буква в), нямат статут на оправомощен разпоредител с бюджетни кредити.
7. Комисията не може да възлага на трети лица изпълнителни правомощия,, когато тези правомощия включват висока степен на преценка, предполагаща политически избор.
8. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за методите на изпълнение на бюджета, включително прякото управление, упражняването на правомощията, делегирани на изпълнителните агенции, и специфичните разпоредби за непряко управление с международни организации, с органи, посочени в членове 208 и 209, с публичноправни органи или частноправни органи със задължение за обществена услуга, с органи, уредени от частното право на държава-членка, на които е възложено осъществяването на публично-частно партньорство, и с лица, на които е възложено изпълнението на специфични дейности в областта на ОВППС.
Член 59
Споделено управление с държавите-членки
1. Когато Комисията изпълнява бюджета в режим на споделено управление, задачите по изпълнението се делегират на държавите-членки. Комисията и държавите-членки спазват принципите на добро финансово управление, прозрачност и недопускане на дискриминация и осигуряват публичността на дейността на Съюза, когато управляват средствата на Съюза. За тази цел Комисията и държавите-членки изпълняват своите съответни задължения за контрол и одит и поемат произтичащите от тях отговорности, посочени в настоящия регламент. В специфичните за отделните сектори правила се установяват допълнителни разпоредби.
2. При извършването на задачи по изпълнението на бюджета държавите-членки вземат всички необходими мерки, в това число законодателни, регулаторни и административни мерки, за да защитят финансовите интереси на Съюза, и по-специално:
а)
гарантират, че финансираните от бюджета дейности са правилно и действително осъществени и в съответствие с приложимите специфични за отделните сектори правила и за тази цел определят в съответствие с параграф 3 органи, отговорни за управлението и контрола на средствата на Съюза, и осъществяват надзор върху тяхната дейност;
б)
предотвратяват, откриват и коригират нередностите и измамите.
С цел защита на финансовите интереси на Съюза държавите-членки извършват, при спазване на принципа на пропорционалност и в съответствие с настоящия член, както и в съответствие със съответните специфични за отделните сектори правила, предварителен и последващ контрол, включително, когато е целесъобразно, проверки на място на представителни и/или основани на оценка на риска извадки от операции. Наред с това те събират недължимо платените средства и образуват съдебни производства, ако е необходимо.
Държавите-членки налагат на получателите ефективни, възпиращи и пропорционални санкции съгласно предвиденото в специфичните за отделните сектори правила и в конкретни разпоредби на националното законодателство.
Като част от оценката на риска, която извършва, и в съответствие със специфичните за отделните сектори правила Комисията наблюдава системите за управление и контрол, създадени в държавите-членки. В своята одитна дейност Комисията спазва принципа на пропорционалност и взема предвид нивото на оценения риск в съответствие със специфичните за отделните сектори правила.
3. В съответствие с критериите и процедурите, установени в специфичните за отделните сектори правила, държавите-членки на подходящо равнище определят органи, отговорни за управлението и контрола на средствата на Съюза. Тези органи може също така да изпълняват задачи, които не са свързани с управлението на средства на Съюза и може да възлагат някои от задачите си на други органи.
Когато вземат решение относно определянето на органи, държавите-членки може да основат своето решение на това дали системите за управление и контрол са по същество същите като тези от предходния период и дали те са функционирали ефективно.
Ако резултатите от одити и контрол показват, че определените органи са престанали да отговарят на критериите, съдържащи се в специфичните за отделните сектори правила, държавите-членки предприемат необходимите мерки, за да гарантират, че слабостите при изпълнението на задачите на тези органи са отстранени, включително чрез прекратяване на определянето в съответствие със специфичните за отделните сектори правила.
Специфичните за отделните сектори правила определят ролята на Комисията в процеса, посочен в настоящия параграф.
4. Определените съгласно параграф 3 органи:
а)
създават ефективна и ефикасна система за вътрешен контрол и осигуряват функционирането й;
б)
използват счетоводна система, която предоставя своевременно точна, пълна и надеждна информация;
в)
предоставят информацията, изисквана съгласно параграф 5;
г)
осигуряват последващо публикуване в съответствие с член 35, параграф 2. Всяко обработване на лични данни е съобразено с националните разпоредби за прилагане на Директива 95/46/ЕО.
5. Определените съгласно параграф 3 органи предоставят на Комисията до 15 февруари на следващата финансова година:
а)
своите отчети за разходите, които са направени през съответния референтен период, както е посочено в специфичните за отделните сектори правила, при изпълнение на техните задачи и които са представени за възстановяване на Комисията. Тези отчети включват предварителното финансиране, както и суми, за които са в ход или са приключили процедури по възстановяването им. Те се придружават от декларация за управлението, чрез която се удостоверява, че според отговарящите за управлението на средствата:
i)
информацията е подходящо представена, пълна и точна,
ii)
разходите са били усвоени за планираната цел, определена в специфичните за сектора правила,
iii)
въведените системи за контрол дават необходимите гаранции по отношение на законосъобразността и редовността на съответните операции;
б)
годишно обобщение на окончателните одитни доклади и на осъществения контрол, включително анализ на естеството и размера на установените грешки и слабости в системите, както и коригиращите действия, които са предприети или планирани.
Отчетите, посочени в първа алинея, буква а), и обобщението, посочено в първа алинея, буква б), се придружават от становище на независим одитен орган, изготвено в съответствие с международно възприетите одиторски стандарти. Това становище определя дали отчетите дават вярна и точна представа, дали разходите, за които е изискано възстановяване от Комисията, са законосъобразни и редовни и дали въведените системи за контрол функционират правилно. В становището се заявява също така дали одитната дейност поставя под съмнение твърденията в декларацията за управлението, посочена в първа алинея, буква а).
По искане от съответната държава-членка Комисията може по изключение да удължи крайния срок 15 февруари до 1 март.
Държавите-членки може да публикуват на подходящо равнище информацията, посочена в настоящия параграф.
Освен това държавите-членки може да предоставят декларации, подписани на подходящото равнище и основани на информацията, посочена в настоящия параграф.
6. За да се гарантира, че средствата на Съюза са усвоени в съответствие с приложимите правила, Комисията:
а)
прилага процедури за проверка и приемане на отчетите на определените органи, които процедури гарантират, че отчетите са изчерпателни, точни и достоверни;
б)
изключва от финансиране от Съюза разходите, за които са правени плащания в нарушение на приложимото право;
в)
прекъсва крайните срокове за плащане или временно преустановява плащанията, когато това е предвидено в специфичните за отделните сектори правила.
Комисията прекратява изцяло или частично прекъсването на течението на крайните срокове за плащане или спирането на плащанията, след като съответната държава-членка е представила своите забележки и когато е предприела всички необходими мерки. Годишния отчет за дейността, посочен в член 66, параграф 9 обхваща всички задължения по настоящата алинея.
7. В специфичните за отделните сектори правила се вземат предвид нуждите, свързани с програмите за европейско териториално сътрудничество, по-специално по отношение на съдържанието на декларацията за управлението, процеса, посочен в параграф 3 и одитната функция.
8. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за споделеното управление с държавите-членки, включително съставянето на регистър на органите, отговорни за управлението и контрола на средствата на Съюза, и мерките за насърчаване на най-добрите практики.
Член 60
Непряко управление
1. Когато управляват средствата на Съюза, субектите и лицата, на които са възложени задачи по изпълнението на бюджета съгласно член 58, параграф 1, буква в), спазват принципите на добро финансово управление, прозрачност и недопускане на дискриминация и осигуряват публичността на дейността на Съюза. Те гарантират ниво на защита на финансовите интереси на Съюза, равностойно на това, което се изисква съгласно настоящия регламент, когато управляват средствата на Съюза, и вземат надлежно предвид:
а)
естеството на възложените им задачи и съответните суми;
б)
съответните финансови рискове;
в)
степента на увереност, произтичаща от техните системи, правила и процедури, както и от взетите от Комисията мерки за надзор и подпомагане на изпълнението на възложените им задачи.
2. С цел защита на финансовите интереси на Съюза субектите и лицата, на които е възложено изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), като спазват принципа на пропорционалност:
а)
създават ефективна и ефикасна система за вътрешен контрол и осигуряват функционирането й;
б)
използват счетоводна система, предоставяща своевременно точна, пълна и надеждна информация;
в)
подлежат на независим външен одит, извършван в съответствие с международно възприетите одиторски стандарти от одиторска организация, която е функционално независима от съответния субект или лице;
г)
прилагат подходящи правила и процедури за предоставяне на финансиране от средствата на Съюза посредством безвъзмездни средства, възлагане на обществени поръчки и финансови инструменти;
д)
осигуряват в съответствие с член 35, параграф 2 последващо публикуване на информация относно получателите;
е)
осигуряват разумна степен на защита на личните данни, както е установено в Директива 95/46/ЕО и Регламент (ЕО) № 45/2001.
Лицата, на които е възложено изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточка viii), приемат своите финансови правила, след като получат предварително съгласието на Комисията. Те изпълняват изискванията, установени в букви а) - д) от настоящия параграф, не по-късно от шест месеца след началото на мандата им. Когато в края на този период те са изпълнили само частично тези изисквания, Комисията предприема подходящи коригиращи мерки за надзор и подпомагане на изпълнението на възложените им задачи.
3. Субектите и лицата, на които е възложено изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), предотвратяват, откриват и коригират нередностите и измамите при извършването на задачи по изпълнението на бюджета. За тази цел те извършват, в съответствие с принципа на пропорционалност, предварителен и последващ контрол, включително, когато е целесъобразно, проверки на място на представителни и/или основани на оценка на риска извадки от сделки, с цел да се гарантира, че финансираните от бюджета дейности са действително и правилно осъществени. Наред с това те събират недължимо платените средства и образуват съдебни производства, ако е необходимо.
4. Комисията може да преустановява временно плащанията за субектите и лицата, на които е възложено изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), по-специално в случаите, когато са открити системни грешки, поставящи под съмнение надеждността на системите за вътрешен контрол на съответния субект или лице или законосъобразността и редовността на операциите.
Независимо от член 92 отговорният разпоредител с бюджетни кредити може да прекъсва напълно или частично плащанията за тези субекти или лица с цел извършване на допълнителни проверки, ако:
i)
му стане известна информация, която сочи съществена слабост във функционирането на системата за вътрешен контрол или че заверените от съответния субект или лице разходи са свързани със сериозна нередност и не са били коригирани;
ii)
това прекъсване е необходимо, за да се предотврати значително увреждане на финансовите интереси на Съюза.
5. Без да се засяга параграф 7, субектите и лицата, на които е възложено изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), предоставят на Комисията:
а)
доклад за изпълнението на възложените им задачи;
б)
своите отчети за разходите, направени при изпълнението на възложените им задачи. Тези отчети се придружават от декларация за управлението, в която се потвърждава, че според отговарящите за управлението на средствата:
i)
информацията е подходящо представена, пълна и точна,
ii)
разходите са били усвоени за планираната цел, определена в споразуменията за делегиране, или, по целесъобразност, в специфичните за сектора правила,
iii)
въведените системи за контрол дават необходимите гаранции по отношение на законосъобразността и редовността на съответните операции;
в)
обобщение на окончателните одиторски доклади и на осъществения контрол, включително анализ на естеството и размера на установените грешки и слабости в системите, както и коригиращите действия, които са предприети или планирани.
Документите, посочени в първата алинея, са придружени от становище на независим одитен орган, изготвено в съответствие с международно възприетите одиторски стандарти. Това становище определя дали отчетите дават вярна и точна представа, дали въведените системи за контрол функционират правилно и дали свързаните с отчетите операции са законосъобразни и редовни. В становището се заявява също така дали одитната дейност поставя под съмнение твърденията в декларацията за управлението съгласно буква б) от първата алинея.
Документите, посочени в първата алинея, се предоставят на Комисията до 15 февруари на следващата финансова година. Становището, посочено във втората алинея, се предоставя на Комисията най-късно до 15 март.
Задълженията, установени в настоящия параграф, не засягат споразуменията, сключени с международни организации и трети държави. Тези споразумения включват най-малко задължението тези международни организации и трети държави да предоставят ежегодно на Комисията декларация, че през съответната финансова година вноската на Съюза е използвана и отчетена в съответствие с изискванията, определени в параграф 2 и задълженията, установени в тези споразумение.
6. Без да се засяга параграф 7, Комисията:
а)
контролира изпълнението от тези лица и субекти на техните отговорности, по-специално чрез провеждане на одити и извършване на оценки относно изпълнението на програмата;
б)
прилага процедури за проверка и приемане на отчетите на субектите и лицата, но които е възложено изпълнението, които процедури гарантират, че отчетите са изчерпателни, точни и достоверни;
в)
изключва от разходите на Съюза за финансиране плащанията, направени в нарушение на приложимите правила.
7. Параграфи 5 и 6 не се прилагат към вноските на Съюза за субектите, които подлежат на отделна процедура по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета съгласно член 208.
8. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за непрякото управление, включително установяването на условията при непрякото управление,според които системите, правилата и процедурите на субектите и лицата са еквивалентни на тези на Комисията, декларациите за управлението и декларациите за съответствието, както и процедурите за проверка и приемане на отчетите и изключването от финансиране от Съюза на разходите, направени в нарушение на приложимите правила.
Член 61
Предварителни оценки и споразумения за възлагане
1. Преди да възложи задачи по изпълнението на бюджета на субектите или лицата, съгласно член 58, параграф 1, буква в), Комисията получава доказателства, че изискванията по член 60, параграф 2, първа алинея, букви а)-г) са изпълнени.
Съответният субект или лице, на което е възложено изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), уведомява незабавно Комисията за всяка съществена промяна в своите системи или правила или в процедурите, които се отнасят до управлението на средствата на Съюза, поверени на този субект или лице. Комисията преразглежда сключените със съответния субект или лице споразумения за възлагане, за да гарантира, че изискванията по член 60, параграф 2, първа алинея букви а)-г) продължават да се изпълняват.
2. Освен в случаите, когато субектът, на който е възложено изпълнението, е посочен в основния акт, Комисията избира субект от една от категориите, посочени в член 58, параграф 1, буква в), подточки ii), v), vi) и vii), като взема надлежно предвид естеството на задачите, които ще бъдат възложени на субекта, както и опита и оперативния и финансовия капацитет на съответните субекти. Изборът е прозрачен, почива на обективни основания и не може да поражда конфликт на интереси.
3. Споразуменията за възлагане съдържат изискванията, установени в член 60, параграф 2, първа алинея, букви а)-г). Те определят ясно задачите, възложени на субекта, и съдържат ангажимент за съответните субекти или лица да изпълнят задълженията, установени в член 60, параграф 2, първа алинея, букви д) и е), и да се въздържат от каквито и да са действия, които може да породят конфликт на интереси.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за предварителната оценка на правилата и процедурите при непряко управление и съдържанието на споразуменията за възлагане.
Член 62
Изпълнителни агенции
1. Комисията може да делегира правомощия на изпълнителните агенции за цялостно или частично изпълнение на програма или проект на Съюза от нейно име и на нейна отговорност в съответствие с Регламент (ЕО) № 58/2003 на Съвета от 19 декември 2002 г. относно установяването на статута на изпълнителните агенции, отговарящи за някои задачи по управлението на програмите на Общността (16). Изпълнителните агенции се създават с решение на Комисията и са юридически лица съгласно правото на Съюза.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за упражняването на правомощията, делегирани на изпълнителните агенции.
2. Директорът на изпълнителната агенция изпълнява съответните бюджетни кредити за оперативни разходи чрез пряко управление.
Член 63
Ограничения на делегирането на правомощия
1. Комисията не възлага задачи, свързани с изпълнението на средства на Съюза, включително плащане и събиране, на външни частноправни субекти или органи, освен в случая, посочен в член 58, параграф 1, буква в), подточки v), vi) и vii), или в конкретни случаи, когато съответните плащания:
i)
са за получатели, определени от Комисията;
ii)
са подчинени на условия и размери, определени от Комисията; и
iii)
не предполагат извършващият ги субект или орган да действа по своя преценка.
2. Комисията може да възлага чрез договор следните задачи на външни частноправни субекти или органи, които нямат задължение за обществена услуга: задачи от експертно-технически характер, както и административни, подготвителни или помощни задачи, които не предполагат упражняване на публична власт, нито на правомощие за вземане на решения по собствена преценка.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за възлагането на задачи на определени външни субекти или лица от частния сектор в съответствие с правилата за възлагане на обществени поръчки, установени в дял V на първа част.
ГЛАВА 3
Финансови участници
Раздел 1
Принцип на разделяне на функциите
Член 64
Разделяне на функциите
1. Функциите на разпоредител с бюджетни кредити и на счетоводител са разделени и са несъвместими.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за правата и задълженията на всички финансовите участници.
Раздел 2
Разпоредител с бюджетни кредити
Член 65
Разпоредител с бюджетни кредити
1. Всяка институция изпълнява функциите на разпоредител с бюджетни кредити.
2. За целите на настоящия дял понятието „персонал“ се отнася до лицата, обхванати от Правилника за длъжностните лица.
3. Всяка институция делегира в съответствие с условията на своя процедурен правилник функциите на разпоредител с бюджетни кредити на служители от подходящо равнище. Тя определя в своя вътрешен административен правилник служителите, на които делегира тези функции, обхвата на делегираните правомощия и дали лицата, на които са делегирани тези правомощия, могат да ги делегират вторично.
4. Правомощията на разпоредител с бюджетни кредити се делегират първично или вторично само на служители.
5. Отговорните разпоредители с бюджетни кредити действат единствено в рамките на ограниченията, установени в акта на първично или вторично делегиране. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити може да бъде подпомаган в изпълнението на своите задачи от един или повече служители, на които е възложено да извършват под негова отговорност определени действия, необходими за изпълнението на бюджета и за представянето на отчетите.
6. Когато ръководителите на делегациите на Съюза действат като вторично оправомощени разпоредители с бюджетни кредити в съответствие с член 56, параграф 2, те са подчинени на Комисията като институцията, отговаряща за определянето, изпълнението, наблюдението и оценяването на техните функции и отговорности като вторично оправомощени разпоредители с бюджетни кредити. Същевременно Комисията информира върховния представител за това.
7. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити може да бъде подпомаган при изпълнението на своите функции от служители, на които са възложени под негова отговорност определени задачи, необходими за изпълнението на бюджета и изготвянето на финансова и управленска информация. По отношение на служителите, подпомагащи отговорните разпоредители с бюджетни кредити, се прилагат разпоредбите на член 57.
8. Всяка институция информира Сметната палата, Европейския парламент и Съвета за назначаването и освобождаването на оправомощените разпоредители с бюджетни кредити, вътрешните одитори и счетоводителите, както и за всички вътрешни правила, които приема по финансови въпроси.
9. Всяка институция информира Сметната палата за назначаването на администраторите на авансови средства и за решенията за делегиране съгласно член 69, параграф 1 и член 70.
10. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за подпомагането на отговорните разпоредители с бюджетни кредити и вътрешните разпоредби, регламентиращи оправомощаването.
Член 66
Правомощия и функции на разпоредителя с бюджетни кредити
1. Във всяка институция разпоредителят с бюджетни кредити отговаря за изпълнението на приходите и разходите в съответствие с принципа на добро финансово управление и следи за спазването на изискванията за законосъобразност и редовност.
2. За целите на параграф 1 оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити въвежда, в съответствие с член 32 и приетите от всяка институция минимални стандарти и след надлежно отчитане на рисковете, свързани с управленската среда и естеството на финансираните дейности, подходящите за изпълнението на функциите му организационна структура и системи за вътрешен контрол. Създаването на тази структура и на тези системи се основава на пълен анализ на риска, в който се отчита тяхната разходоефективност.
3. За изпълнение на разходите отговорният разпоредител с бюджетни кредити поемат бюджетни и правни задължения, утвърждават разходите и разрешават плащанията, както и извършват подготовката за изпълнението на бюджетните кредити.
4. Изпълнението на приходите се състои в изготвяне на прогнозите за вземанията, установяване на подлежащите на събиране вземания и издаване на нарежданията за събиране. Това включва отказ от установени вземания по целесъобразност.
5. Всяка операция се подлага поне на предварителен контрол, основан на документна проверка и на наличните резултати от вече извършения контрол, по отношение на оперативните и финансовите аспекти на операцията.
Предварителният контрол включва инициирането и проверката на дадена операция.
Проверката за дадена операция се извършва от служители, различни от тези, които са инициирали операцията. Служителите, извършващи проверката, не може да са подчинени на служителите, инициирали операцията.
6. Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити може да въведе последващ контрол за проверяване на операциите, които вече са одобрени след извършване на предварителния контрол. Този контрол може да бъде организиран на извадков принцип съобразно риска.
Предварителният контрол се извършва от служители, различни от тези, които отговарят за последващия контрол. Служителите, които отговарят за последващия контрол, не са подчинени на служителите, отговарящи за предварителния контрол.
Когато оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити извършва финансови одити на бенефициери под формата на последващ контрол, съответните правила за извършване на одит са ясни, последователни и прозрачни и зачитат както правата на Комисията, така и тези на одитираните лица.
7. Служителите, отговорни за упражняване на контрол върху управлението на финансовите операции, притежават необходимите професионални умения. Те се придържат към въведен от всяка институция конкретен кодекс с професионални стандарти.
8. Ако служител, участващ във финансовото управление и контрола на операциите, счита, че решение, което неговият ръководител му налага да изпълни или да одобри, е неправомерно или противоречи на принципите на добро финансово управление или на професионалните правила, които същият служител е длъжен да съблюдава, той информира съответно своя пряк ръководител. Ако служителят подаде информацията в писмен вид, прекият ръководител отговаря в писмен вид. Ако прекият ръководител не предприеме действия или потвърди първоначалното решение или указание и служителят счита, че това потвърждение не представлява разумен отговор на неговата загриженост, служителят информира писмено оправомощения разпоредител с бюджетни кредити. В случай на бездействие от страна на този разпоредител, служителят информира релевантният орган, посочена в член 73, параграф 6.
В случай на незаконна дейност, измама или корупция, които може да увредят интересите на Съюза, служителят информира властите и органите, определени от приложимото законодателство. Договорите с външни одитори, извършващи одит на финансовото управление на Съюза, предвиждат задължение на външния одитор да информира оправомощения разпоредител с бюджетни кредити относно всяко съмнение за незаконна дейност, измама или корупция, които може да увредят интересите на Съюза.
9. Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити се отчита пред своята институция относно изпълнението на своите задължения под формата на годишен отчет за дейността, съдържащ финансова информация и информация за управлението, включително резултатите от контрола, като декларира, че, освен ако е посочено друго в изразена резерва относно определени приходни и разходни области, има достатъчна увереност, че:
а)
информацията в отчета дава вярна и точна представа;
б)
ресурсите, предназначени за описаните в отчета дейности, са използвани по предназначение и в съответствие с принципа на добро финансово управление;
в)
въведените процедури за контрол дават необходимите гаранции по отношение на законосъобразността и редовността на съответните операции.
Отчетът за дейността посочва резултатите от действията по отношение на определените цели, рисковете, свързани с тези действия, използването на предоставените ресурси и ефективността и ефикасността на системите за вътрешен контрол, в т.ч. цялостна оценка на разходите, свързани с контрола, и ползите от него.
Не по-късно от 15 юни всяка година Комисията изпраща до Европейския парламент и до Съвета обобщение на годишните отчети за дейността за предходната година. На Европейския парламент и на Съвета се предоставя и годишният отчет за дейността на всеки оправомощен разпоредител с бюджетни кредити.
10. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за предварителния и последващия контрол, съхранението на оправдателни документи, за кодекса с професионални стандарти, бездействието на разпоредителя с бюджетни кредити, предаването на информация на счетоводителя и докладите относно процедурите на договаряне.
Член 67
Правомощия и функции на ръководителите на делегациите на Съюза
1. Когато ръководителите на делегациите на Съюза действат като вторично оправомощени разпоредители с бюджетни кредити в съответствие с член 56, параграф 2, те си сътрудничат тясно с Комисията по отношение на правилното изпълнение на средствата, с цел да се осигурят по-специално законосъобразността и редовността на финансовите операции, спазването на принципа на добро финансово управление при управлението на средствата и ефективната защита на финансовите интереси на Съюза.
За тази цел те вземат съответно необходимите мерки за предотвратяване на каквато и да е ситуация, при която е възможно да застраши отговорността на Комисията за изпълнението на вторично делегирания им бюджет, както и на какъвто и да е конфликт на приоритети с възможно отражение върху изпълнението на вторично делегираните им задачи по финансовото управление.
При възникване на посочените във втората алинея ситуации или конфликти ръководителите на делегациите на Съюза незабавно уведомяват за това отговорните генерални директори на Комисията и на ЕСВД. Тези генерални директори предприемат подходящи коригиращи мерки.
2. Ако ръководителите на делегациите на Съюза се намират в някоя от посочените в член 66, параграф 8 ситуации, те препращат случая към специалният орган за разглеждане на финансови нередности, създаден съгласно член 73, параграф 6. В случаи на незаконосъобразна дейност, измама или корупция, които може да навредят на интересите на Съюза, те информират за това властите и органите, определени от приложимото законодателство.
3. Ръководителите на делегациите на Съюза, действащи като вторично оправомощени разпоредители с бюджетни кредити в съответствие с член 56, параграф 2, докладват на своя оправомощен разпоредител с бюджетни кредити, за да може той да включи докладите им в своя годишен отчет за дейността, посочен в член 66, параграф 7. Докладите на ръководителите на делегациите на Съюза съдържат информация за ефикасността и ефективността на системите за вътрешен контрол, въведени в делегациите им, както и за управлението на вторично делегираните им операции, и представят декларацията за достоверност, посочена в член 73, параграф 5, трета алинея. Докладите се прилагат към годишния отчет за дейността на оправомощения разпоредител с бюджетни кредити и се предоставят на разположение на Европейския парламент и на Съвета, като съответно се взема предвид тяхната поверителност.
Ръководителите на делегации на Съюза сътрудничат изцяло с институциите, участващи в процедурата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, и по целесъобразност предоставят всяка необходима допълнителна информация. В този контекст може да им бъде поискано да присъстват на заседания на съответните органи и да подпомагат оправомощения разпоредител с бюджетни кредити.
4. Ръководителите на делегациите на Съюза, действащи като вторично оправомощени разпоредители с бюджетни кредити в съответствие с член 56, параграф 2, отговарят на всички искания на оправомощения разпоредител с бюджетни кредити на Комисията, отправени по искане на Комисията или, в контекста на процедурата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, по искане на Европейския парламент.
5. Комисията прави необходимото, така че вторичното делегиране на правомощия да не възпрепятства процедурата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета съгласно член 319 от ДФЕС.
Раздел 3
Счетоводител
Член 68
Правомощия и функции на счетоводителя
1. Всяка институция назначава счетоводител, който във всяка институция отговаря за:
а)
правилното извършване на плащанията, на събирането на приходите и на събирането на установените вземания;
б)
подготвянето и представянето на отчетите в съответствие с дял IX на първа част;
в)
воденето на счетоводството в съответствие с дял IX на първа част;
г)
определянето на счетоводните процедури и сметкоплана в съответствие с дял IХ на първа част;
д)
определянето и утвърждаването на системите за счетоводна отчетност, а когато е необходимо - утвърждаването на системите за предоставяне или обосноваване на счетоводната информация, определени от разпоредителя с бюджетни кредити; в тази връзка счетоводителят се упълномощава да проверява по всяко време спазването на критериите за утвърждаване;
е)
управлението на касата.
Отговорностите на счетоводителя на ЕСВД се отнасят само до бюджетния раздел за ЕСВД, изпълняван от ЕСВД. Счетоводителят на Комисията остава отговорен за целия бюджетен раздел за Комисията, включително за счетоводните операции, отнасящи се до вторично делегираните на ръководителите на делегациите на Съюза бюджетни кредити.
При условията на член 213 счетоводителят на Комисията действа и като счетоводител на ЕСВД по отношение на изпълнението на бюджетния раздел за ЕСВД.
2. Счетоводителят на Комисията отговаря за определянето на счетоводните правила и на хармонизираните сметкопланове в съответствие с дял IX на първа част.
3. За изготвянето на отчети, които дават вярна и точна представа за финансовото състояние на институциите и за изпълнението на бюджета, счетоводителят получава цялата необходима информация от разпоредителите с бюджетни кредити. Разпоредителите с бюджетни кредити гарантират надеждността на тази информация.
4. Преди приемането на отчетите от институцията или от органа, посочен в член 208, счетоводителят ги подписва, с което удостоверява, че има достатъчна увереност, че отчетите дават вярна и точна представа за финансовото състояние на институцията или на органа, посочен в член 208.
За тази цел счетоводителят проверява дали отчетите са изготвени в съответствие със счетоводните правила, посочени в член 143 и в процедурите за отчетност, посочени в параграф 1, буква г) от настоящия член и дали всички приходи и разходи са записани в сметките.
Оправомощените разпоредители с бюджетни кредити изпращат цялата информация, която е необходима на счетоводителя за изпълнението на задълженията му.
Разпоредителите с бюджетни кредити остават изцяло отговорни за правилното използване на средствата, които управляват, за законосъобразността и редовността на разходите под техен контрол и за изчерпателността и точността на изпратената на счетоводителя информация.
5. Счетоводителят има право да проверява получената информация, както и да извършва всякакви допълнителни проверки, които счита за необходими, за да подпише отчетите.
Счетоводителят въвежда резерви, ако е необходимо, обяснявайки точно характера и обхвата на тези резерви.
6. Освен ако в настоящия регламент е посочено друго, единствено счетоводителят е оправомощен да управлява парите и паричните еквиваленти. Счетоводителят отговаря за тяхното пазене.
7. В рамките на изпълнението на програма или на дейност може да се откриват доверителни сметки на името на Комисията и от нейно име с цел да може да се управляват от субект, на който е възложено изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточка ii),iii), v) или vi).
Такива сметки се откриват под отговорността на разпоредителя с бюджетни кредити, който отговаря за изпълнението на програмата или на дейността, със съгласието на счетоводителя на Комисията.
Управлението на такива сметки се извършва под отговорността на разпоредителя с бюджетни кредити.
8. Счетоводителят на Комисията определя правила за откриването, управлението и закриването на доверителните сметки и тяхното използване.
9. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 201а относно подробните правила за правомощията и функциите на счетоводителя, включително назначаването му и отстраняването му от длъжност, становището относно системите за счетоводна отчетност и инвентаризация, управлението на касата и на банковите сметки, подписването на сметките, управлението на салдата по сметките, операциите за извършване на преводи и обмяна на валута, методите на плащане, досиетата на юридически лица и съхранението на оправдателна документация.
Член 69
Правомощия, които може да се делегират от счетоводителя
1. При изпълнението на своите задължения счетоводителят може да делегира на своите подчинени определени задачи.
Инструментът за делегиране определя тези задачи.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за лицата, оправомощени да администрират сметки в местна структурна единица.
Раздел 4
Администратор на авансови средства
Член 70
Сметки за авансови средства
1. За събирането на приходи, различни от собствените ресурси, и за плащането на малки суми може да се откриват сметки за авансови средства в съответствие с делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент.
Въпреки това, в областта на помощта за управление на кризи и операции за хуманитарна помощ по смисъла на член 128, сметките за авансови средства може да се използват без ограничение по отношение на сумите, при спазване на размера на бюджетните кредити, определен от Европейския парламент и Съвета за съответния бюджетен ред за текущата финансова година.
2. Сметките за авансови средства се захранват от счетоводителя на институцията и се поставят под отговорността на администраторите на авансови средства, назначени от него.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно условията за сметките за авансови средства, включително максималните суми, които може да плащат администраторите на авансови средства, както и правилата за външните дейности, включително правилата за избор на администратори на авансови средства, захранването на сметките за авансови средства, проверките от разпоредителите с бюджетни кредити и счетоводителите, както и спазването на процедурите за възлагане на обществени поръчки. Освен това на Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за създаването на сметки за авансови средства и администраторите на авансови средства в делегациите на Съюза.
ГЛАВА 4
Отговорност на финансовите участници
Раздел 1
Общи правила
Член 71
Оттегляне на делегиране и временно прекратяване на правомощия, делегирани на финансовите участници
1. Оправомощаването и вторичното оправомощаване на отговорните разпоредители с бюджетни кредити може по всяко време да бъдат оттегляни временно или окончателно от органа, който ги е назначил.
2. Счетоводителят или администраторът на авансови средства може по всяко време да бъде отстранен временно или окончателно от длъжност от органа, който е назначил счетоводителя.
3. Настоящият член не засяга дисциплинарните мерки, взети по отношение на финансовите участници, посочени в параграфи 1 и 2.
Член 72
Отговорност на разпоредителя с бюджетни кредити за незаконна дейност, измама или корупция
1. Настоящата глава не засяга възможността за търсене на наказателна отговорност от финансовите участници, посочени в член 71, съгласно приложимото национално право и действащите разпоредби за защита на финансовите интереси на Съюза и за борба с корупцията с участие на длъжностни лица на Съюза или длъжностни лица на държавите-членки.
2. Всеки отговорен разпоредител с бюджетни кредити, счетоводител или администратор на авансови средства носи дисциплинарна отговорност и дължи обезщетение, както е указано в Правилника за длъжностните лица, без да се засягат членове 73, 74 и 75 от настоящия регламент. В случай на незаконна дейност, измама или корупция, които може да увредят интересите на Съюза, случаят се предава на властите и органите, определени от приложимото законодателство, и по-специално на OLAF.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за отговорността на разпоредителя с бюджетни кредити, счетоводителя и администратора на авансови средства в случай на незаконна дейност, измама или корупция.
Раздел 2
Правила, приложими за разпоредителите с бюджетни кредити
Член 73
Правила, приложими за разпоредителите с бюджетни кредити
1. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити носи имуществена отговорност съгласно предвиденото в Правилника за длъжностните лица.
2. Имуществената отговорност възниква по-специално, ако отговорният разпоредител с бюджетни кредити, умишлено или поради груба небрежност от негова страна:
а)
установи подлежащи на събиране вземания или издаде нареждания за събиране, поеме задължение за разходи или подпише платежно нареждане, без да съблюдава настоящия регламент или делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент;
б)
пропусне да изготви документ, с който се установява вземане, пропусне или забави издаването на нареждане за събиране или забави издаването на платежно нареждане, което води до възникването на гражданска отговорност на институцията спрямо трети лица.
3. Оправомощен или вторично оправомощен разпоредител с бюджетни кредити, който прецени, че определено решение, за чието вземане отговаря, е неправомерно или противоречи на принципите на добро финансово управление, информира писмено делегиращия орган. В случай че след това делегиращият орган даде на оправомощения или вторично оправомощения разпоредител с бюджетни кредити мотивирано указание в писмен вид за вземане на това решение, този разпоредител с бюджетни кредити бива освободен от отговорност.
4. В случай на вторично оправомощаване в рамките на службата му оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити продължава да бъде отговорен за ефикасността и ефективността на въведените системи за вътрешно управление и контрол и за избора на вторично оправомощен разпоредител с бюджетни кредити.
5. В случай на вторично оправомощаване на ръководителите на делегациите на Съюза оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити отговаря за определянето на въведените системи за вътрешно управление и контрол, както и за тяхната ефикасност и ефективност. Ръководителите на делегациите на Съюза отговарят за адекватното създаване и функциониране на тези системи в съответствие с инструкциите на оправомощения разпоредител с бюджетни кредити и за управлението на средствата и на операциите, осъществявани в делегациите на Съюза под тяхна отговорност. Преди да поемат функциите си, те трябва да завършат специфичните курсове на обучение относно задачите и отговорностите на разпоредителите с бюджетни кредити и изпълнението на бюджета.
Ръководителите на делегациите на Съюза докладват в съответствие с член 67, параграф 3 за отговорностите си съгласно първата алинея от настоящия параграф.
Всяка година ръководителите на делегациите на Съюза предоставят на оправомощения разпоредител с бюджетни кредити на Комисията декларация за достоверност относно въведените в делегациите им системи за вътрешно управление и контрол, както и относно управлението на вторично делегираните им операции и резултатите от тях, за да може разпоредителят с бюджетни кредити да направи декларацията за достоверност, предвидена в член 66, параграф 9.
6. Всяка институция създава специален орган за разглеждане на финансови нередности или участва в съвместен орган, създаден от няколко институции. Органите действат независимо и се произнасят по наличието на финансова нередност и естеството на последиците, ако има такива.
Въз основа на становището на този орган институцията решава дали да образува производство за подвеждане под дисциплинарна или имуществена отговорност. Ако открие системни проблеми, органът изпраща доклад с препоръки до разпоредителя с бюджетни кредити и до оправомощения разпоредител с бюджетни кредити, освен ако последният е замесен, както и до вътрешния одитор.
7. Когато ръководителите на делегациите на Съюза действат като вторично оправомощени разпоредители с бюджетни кредити в съответствие с член 56, параграф 2, специалният орган за разглеждане на финансови нередности, създаден от Комисията съгласно параграф 6 от настоящия член, е компетентен да разглежда случаите, посочени в член 56, параграф 2.
Ако открие системни проблеми, органът изпраща доклад с препоръки до разпоредителя с бюджетни кредити, до върховния представител и до първично оправомощения разпоредител с бюджетни кредити на Комисията, освен ако последният е замесен, както и до вътрешния одитор.
Въз основа на становището на този орган Комисията може да поиска от върховния представител да образува в качеството си на орган по назначаването дисциплинарно производство или производство за подвеждане под имуществена отговорност срещу вторично оправомощените разпоредители с бюджетни кредити, ако нередностите се отнасят до вторично делегираните им правомощия на Комисията. В такива случаи върховният представител предприема подходящи действия съгласно Правилника за длъжностните лица с цел да приложи решенията за дисциплинарни или парични санкции според препоръките на Комисията.
Държавите-членки подпомагат изцяло Съюза при реализирането на отговорност по член 22 от Правилника за длъжностните лица по отношение на срочно наетите служители, за които се прилага член 2, буква д) от Условията за работа на другите служители на Европейските общности.
8. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила, приложими за оправомощените разпоредители с бюджетни кредити, включително потвърждаването на нарежданията и ролята на специалния орган за разглеждане на финансови нередности.
Раздел 3
Правила, приложими за счетоводителите и администраторите на авансови средства
Член 74
Правила, приложими за счетоводителите
1. Счетоводителят носи дисциплинарна и имуществена отговорност по реда и при условията на Правилника за длъжностните лица. По-специално счетоводителят може да бъде подведен под отговорност в резултат на всяко едно от следните неправомерни деяния:
а)
изгубване или повреждане на средства, активи или документи, поверени му за съхранение;
б)
неправомерна промяна на банкови сметки или сметки, открити в пощенските служби;
в)
събиране или изплащане на суми, които не отговарят на съответните нареждания за събиране или платежни нареждания;
г)
несъбиране на дължими приходи.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за отговорността на счетоводителите в случай на други неправомерни действия.
Член 75
Правила, приложими за администраторите на авансови средства
1. Администраторът на авансови средства носи дисциплинарна и имуществена отговорност, както е указано в Правилника за длъжностните лица. По-специално администраторът на авансови средства може да бъде подведен под отговорност в резултат на всяко едно от следните неправомерни деяния:
а)
изгубване или повреждане на средства, активи или документи, поверени му за съхранение;
б)
непредставяне на необходимите оправдателни документи за плащанията, които е извършил;
в)
извършване на плащания в полза на лица, различни от лицата, които имат право на тях;
г)
несъбиране на дължими приходи.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за отговорността на администраторите на авансови средства в случай на други неправомерни действия.
ГЛАВА 5
Приходни операции
Раздел 1
Предоставяне на собствените ресурси
Член 76
Собствени ресурси
1. В бюджета се записва в евро прогноза за приходите, формирани от собствените ресурси, посочени в Решение 2007/436/ЕО, Евратом. Тези средства се предоставят в съответствие с Регламент (ЕО, Евратом) № 1150/2000.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила, приложими за собствените ресурси.
Раздел 2
Прогноза за вземанията
Член 77
Прогноза за вземанията
1. Когато отговорният разпоредител с бюджетни кредити разполага с достатъчна и надеждна информация относно каквато и да е мярка или ситуация, която може да е основание за възникване на вземане на Съюза, отговорният разпоредител с бюджетни кредити прави прогноза за вземането.
2. Прогнозата за вземането се коригира от отговорния разпоредител с бюджетни кредити веднага след като той узнае за събитие, което променя мярката или ситуацията, довела до изготвянето на прогнозата.
При изготвяне на нареждането за събиране относно мярка или ситуация, която е била основание да бъде направена по-рано прогноза за вземане, отговорният разпоредител с бюджетни кредити коригира съответно прогнозата.
Ако нареждането за събиране е съставено за сума, която е равна на първоначалната прогноза за вземането, тази прогноза се намалява до нула.
3. Чрез дерогация от параграф 1 не се прави прогноза за вземането, преди държавите-членки да предоставят на Комисията сумите от собствени ресурси, определени в Решение 2007/436/ЕО, Евратом, които се внасят от държавите-членки на определени периоди. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити издава нареждане за събиране на тези суми.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за прогнозата за вземанията.
Раздел 3
Установяване на вземания
Член 78
Установяване на вземания
1. Установяването на вземане представлява действие, чрез което отговорният разпоредител с бюджетни кредити:
а)
проверява наличието на задължението;
б)
определя или проверява действителността и размера на задължението;
в)
проверява условията, съгласно които задължението е изискуемо.
2. Собствените ресурси, предоставени на Комисията, както и всички вземания, които са определени като безспорни, ликвидни и изискуеми, се установяват чрез нареждане за събиране до счетоводителя, последвано от дебитно известие, изпратено на длъжника, като и двете се съставят от отговорния разпоредител с бюджетни кредити.
3. Недължимо платените суми се събират.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за установяването на вземанията, включително процедурата и оправдателните документи, както и на лихвата за забава.
Раздел 4
Разпореждане за събиране
Член 79
Разпореждане за събиране
1. Разпореждането за събиране представлява действие, с което отговорният разпоредител с бюджетни кредити дава указание на счетоводителя чрез издаване на нареждане за събиране да събере вземане, което е установено от отговорния разпоредител с бюджетни кредити.
2. Институцията може официално да установи вземане по отношение на лица, различни от държавите-членки, чрез решение, което представлява изпълнително основание по смисъла на член 299 от ДФЕС.
Ако ефикасната и навременна защита на финансовите интереси на Съюза го налага, Комисията може също така, при извънредни обстоятелства, да приеме такова решение, което представлява изпълнително основание, в полза на други институции, по тяхно искане, по отношение на вземания, възникнали във връзка със служители, за които се прилага Правилникът за длъжностните лица.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно съставянето на нареждането за събиране.
Раздел 5
Събиране
Член 80
Правила относно събирането
1. Счетоводителят предприема действия по нарежданията за събиране на вземания, надлежно съставени от отговорния разпоредител с бюджетни кредити. Счетоводителят полага необходимата грижа, за да гарантира, че Съюзът получава своите приходи, и следи за гарантиране на правата на Съюза.
Счетоводителят пристъпва към събиране на вземанията на Съюза чрез прихващане с насрещно вземане на всеки длъжник, който от своя страна има вземане към Съюза. Тези вземания трябва да бъдат безспорни, ликвидни и изискуеми.
2. Когато оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити възнамерява да се откаже изцяло или частично от събирането на установено вземане, той гарантира, че отказът е правомерен и съответства на принципите на добро финансово управление и на пропорционалност. Решението за отказ се мотивира. Разпоредителят с бюджетни кредити може да делегира правото за вземане на решението за отказ.
Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити може да отмени установено вземане изцяло или частично. Частичното отменяне на установено вземане не предполага отказ от установено вземане на Съюза.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за начина на събиране на вземания, включително събиране чрез прихващане, процедура за събиране при отказ от доброволно плащане, удължаване на срока за плащане, събиране на глоби и други санкции, отказ от събиране на установено вземане и отмяна на установено вземане.
3. Държавите-членки носят отговорност на първо място за извършване на контрол и одити и за събиране на недължимо платени суми съгласно предвиденото в специфичните за отделните сектори правила. Доколкото държавите-членки откриват и коригират нередности по своя сметка, те се освобождават от финансови корекции от Комисията във връзка с тези нередности.
4. Комисията предприема финансови корекции по отношение на държавите-членки с цел изключване от финансиране от Съюза на разходите, които са в нарушение на приложимото право. Комисията определя финансовите корекции, които предприема, въз основа на установяването на сумите, които са изплатени недължимо, както и на финансовите последици за бюджета. Когато такива суми не може да бъдат установени точно, Комисията може да приложи корекции, основани на екстраполация, или корекции с фиксирани суми в съответствие със специфичните за отделните сектори правила.
При определяне на размера на финансовата корекция Комисията взема предвид естеството на нарушението на приложимото право и доколко е сериозно то, както и финансовите последици за бюджета, включително в случай на недостатъци в системите за управление и контрол.
Критериите за установяване на финансовите корекции и приложимата процедура може да бъдат определени в специфичните за отделните сектори правила.
5. Методологията за прилагане на корекции, основани на екстраполация, или корекции с фиксирани суми се установява в съответствие със специфичните за отделните сектори правила с оглед да се даде възможност на Комисията да защити финансовите интереси на Съюза.
Член 81
Давностен срок
1. Без да се засягат разпоредбите на специалните актове и прилагането на Решение 2007/436/ЕО, Евратом, вземанията на Съюза към трети лица и вземанията на трети лица към Съюза подлежат на давностен срок от пет години.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за давностния срок.
Член 82
Национално третиране на вземанията на Съюза
При откриване на процедура по несъстоятелност вземанията на Съюза се ползват със същото преференциално третиране като вземания от същото естество, дължими на публични органи в държавите-членки, където се провеждат процедурите по събиране.
Член 83
Глоби, санкции и начислени лихви, наложени от Комисията
1. Сумите, постъпили от глоби, финансови санкции и други санкции, както и всички начислени лихви или други генерирани от тях приходи не се записват като бюджетни приходи, докато решенията за тяхното налагане може да бъдат отменени от Съда на Европейския съюз.
2. Посочените в параграф 1 суми се записват като бюджетни приходи във възможно най-кратък срок и най-късно през годината след изчерпването на всички правни средства за защита. Сумите, които трябва да бъдат възстановени на субекта, който ги е платил, след произнасяне на решение на Съда на Европейския съюз, не се записват като бюджетни приходи.
3. Параграф 1 не се прилага за решения по уравняване на сметки или финансови корекции.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за сумите, получени под формата на глоби, санкции и начислени лихви.
ГЛАВА 6
Разходни операции
Член 84
Решение за финансиране
1. Всеки разход се поема като задължение, утвърждава се, разрешава се и се изплаща.
2. Освен в случаите на бюджетни кредити, които може да бъдат изпълнени без основен акт в съответствие с член 54, параграф 2, първа алинея, буква д), поемането на задължение за разходи се предхожда от решение за финансиране, прието от институцията или от органите, на които институцията е делегирала правомощия.
3. В решението за финансиране, посочено в параграф 2, се определят преследваната цел, очакваните резултати, методът на изпълнение и общата сума. То съдържа също така описание на дейностите, които ще се финансират, размера на сумата, разпределена за всяка дейност, и примерен график на изпълнението.
В случай на непряко управление, в решението за финансиране се посочват също така субектът или лицето, на което е възложено изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), критериите, използвани при избора на субекта или лицето и възложените му задачи.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за решенията за финансиране.
Раздел 1
Поемане на задължение за разход
Член 85
Видове поети задължения
1. Поемането на бюджетно задължение представлява операцията по заделяне на бюджетните кредити, необходими за покриване на последващи плащания в изпълнение на правни задължения.
Правното задължение представлява действие, чрез което разпоредителят с бюджетни кредити поема или установява задължение за извършване на разход.
Бюджетните и правните задължения се приемат от един и същ разпоредител с бюджетни кредити, с изключение на надлежно обоснованите случаи, предвидени в делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за видовете поети задължения, приемането на глобални задължения, правилото за един подпис и административните разходи, покривани с временни задължения.
3. Бюджетните задължения попадат в една от следните категории:
а)
индивидуални: бюджетното задължение е индивидуално, когато бенефициерът и размерът на разхода са известни;
б)
глобални: бюджетното задължение е глобално, когато най-малко един от елементите, необходими за установяване на индивидуалното задължение, е все още неизвестен;
в)
временни: бюджетното задължение е временно, когато е предназначено за покриване на разходите, посочени в член 170, или на обичайните административни разходи, при които размерът или крайните получатели на сумите не са окончателно известни.
4. Бюджетните задължения за дейности, които надхвърлят една финансова година, може да се разпределят за няколко години под формата на годишни вноски единствено когато това е предвидено в основния акт или когато се отнасят до административни разходи.
Член 86
Правила, приложими за поемането на задължения
1. По отношение на всички мерки, които може да доведат до разходи за сметка на бюджета, отговорният разпоредител с бюджетни кредити първо поема бюджетно задължение, преди да сключи правно задължение с трети лица или да прехвърли средства към доверителен фонд въз основа на член 187.
2. Предвиденото в параграф 1 задължение за поемане на бюджетно задължение, преди да се поеме правно задължение, не се прилага по отношение на правните задължения, сключени вследствие на обявяване на кризисно положение в рамките на плана за непрекъснатост на дейността, в съответствие с процедурите, приети от Комисията или от всяка друга институция съгласно административната й автономия.
3. При операции за хуманитарна помощ, операции за гражданска защита и помощ за управление на кризи задължението, установено в параграф 1, не се прилага, ако ефикасното осъществяване на намесата на Съюза прави необходимо незабавното поемане от Съюза на правно задължение към трети лица и не е възможно предварително записване на конкретно бюджетно задължение. Бюджетното задължение се записва незабавно след поемането на правно задължение към трети лица.
4. При спазване на специалните разпоредби на дял IV на втора част, глобалните бюджетни задължения покриват всички разходи по съответните индивидуални правни задължения, сключени до 31 декември на година n + 1.
При спазване на член 85, параграф 4 и член 203, параграф 2, индивидуалните правни задължения, свързани с индивидуални или временни бюджетни задължения, се сключват до 31 декември на година n.
В края на периодите, посочени в първа и втора алинея, неусвоеният остатък по такива бюджетни задължения се отменя от отговорния разпоредител с бюджетни кредити.
Преди подписването му размерът на всяко индивидуално правно задължение, прието вследствие на глобално бюджетно задължение, се записва от отговорния разпоредител с бюджетни кредити в бюджетните сметки и се осчетоводява към глобалното бюджетно задължение.
5. С изключение на случаите на разходи за персонала бюджетните и правните задължения, поети за дейности, които надхвърлят една финансова година, имат крайна дата на изпълнение, определена в съответствие с принципа на добро финансово управление.
Всички части от такива задължения, които не са били изпълнени шест месеца след тази дата, се отменят в съответствие с член 15.
Размерът на бюджетно задължение, отговарящо на правно задължение, за което не е извършено плащане по смисъла на член 90 в срок от две години след датата на подписването на правното задължение, се отменя освен когато сумата е свързана със случай, който е предмет на спор пред съд или арбитражен орган, или когато съществуват специални разпоредби, определени в специфични за сектора правила.
6. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за бюджетните и правните задължения, включително записването на индивидуални задължения.
Член 87
Проверки, приложими за поемането на задължения
1. Когато приема бюджетно задължение, отговорният разпоредител с бюджетни кредити гарантира, че:
а)
разходът е начислен в правилната бюджетна позиция;
б)
бюджетните кредити са налични;
в)
разходът е в съответствие с разпоредбите на Договорите, бюджета, настоящия регламент, делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент, и всички актове, приети съгласно Договорите и всеки друг регламент;
г)
е спазен принципът на добро финансово управление. Уместността на плащанията по предварително финансиране, техният размер и общият график на плащанията са пропорционални на планираната продължителност, напредъка по изпълнението и финансовите рискове във връзка с това предварително финансиране.
2. Когато регистрира правно задължение посредством физически или електронен подпис, разпоредителят с бюджетни кредити гарантира, че:
а)
задължението е обезпечено със съответно поето бюджетно задължение;
б)
разходът е редовен и е в съответствие с разпоредбите на Договорите, бюджета, настоящия регламент, делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент, и с всички актове, приети в съответствие с Договорите и всеки друг регламент;
в)
е спазен принципът на добро финансово управление.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 201а относно подробните правила за проверките, приложими за поемането на задължения.
Раздел 2
Утвърждаване на разход
Член 88
Утвърждаване на разход
1. Утвърждаване на разходи представлява действието, чрез което отговорният разпоредител с бюджетни кредити:
а)
потвърждава наличието на право на кредитора;
б)
определя или проверява действителността и размера на вземането;
в)
проверява условията, съгласно които плащането е дължимо.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно установяването на подробни правила за утвърждаването на разходи, включително предаване за плащане на разходи за персонал и за междинно плащане и плащане на остатъка по договори за възлагане на обществени поръчки и по безвъзмездни средства, резолюция „удостоверено вярно“ за плащания по предварително финансиране и формулярите на резолюциите „прието за плащане“ и „удостоверено вярно“.
Раздел 3
Разрешаване на разход
Член 89
Разрешаване на разход
1. Разрешаването на разход представлява действието, с което отговорният разпоредител с бюджетни кредити, след като провери наличността на бюджетните кредити, дава указание на счетоводителя, посредством издаване на платежно нареждане, да плати утвърдения от отговорния разпоредител с бюджетни кредити разход.
Когато се извършват периодични плащания във връзка с извършени услуги, включително наем, или доставка на стоки, и в зависимост от извършената от разпоредителя с бюджетни кредити оценка на риска, разпоредителят с бюджетни кредити може да нареди използването на системата за плащания незабавно инкасо.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за разрешаването на разходи, включително установяването на задължителните реквизити на платежните нареждания и проверката на платежните нареждания от разпоредителя с бюджетни кредити.
Раздел 4
Плащане на разход
Член 90
Видове плащания
1. Плащането се извършва при представяне на доказателство, че съответната дейност отговаря на разпоредбите на основния акт или на договора, и обхваща една или повече от следните операции:
а)
плащане на цялата дължима сума;
б)
плащане на дължимата сума по един от следните начини:
i)
предварително финансиране, което може да се раздели на няколко плащания след подписване на споразумението за делегиране, договора или споразумението за отпускане на безвъзмездни средства или след съобщаване на решението за отпускане на безвъзмездни средства;
ii)
едно или повече междинни плащания в замяна на частично изпълнение на дейността;
iii)
плащане на остатъка по дължимите суми, когато дейността е изпълнена изцяло.
2. В бюджетното счетоводство се прави разграничение между различните видове плащания, посочени в параграф 1, към момента на извършване на всяко плащане.
3. Счетоводните правила, посочени в член 152, включват правилата за изчистване на предварителното финансиране по сметките и за потвърждаване на допустимостта на разходите.
4. Плащанията по предварителното финансиране се изчистват редовно от отговорния разпоредител с бюджетни кредити съобразно икономическото естество и графика на съответния проект.
Когато отговорният разпоредител с бюджетни кредити счита, че е неефикасно да изисква финансови отчети от бенефициерите и изпълнителите, той получава от тях във връзка с безвъзмездни средства или договори на стойност над 5 000 000 EUR информация относно кумулативните разходи поне веднъж годишно.
За целите на втора алинея се включват подходящи разпоредби в договорите, решенията за отпускане на безвъзмездни средства и споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства, както и в споразуменията за делегиране.
Настоящият параграф не засяга специалните правила, установени в дял IV на втора част.
5. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за видовете плащания и оправдателните документи.
Член 91
Плащане, ограничено до наличните средства
Плащането на разхода се извършва от счетоводителя в рамките на наличните средства.
Раздел 5
Срокове за разходните операции
Член 92
Срокове
1. Плащанията се извършват в следните срокове:
а)
90 календарни дни за споразумения за възлагане, договори, споразумения и решения за отпускане на безвъзмездни средства, които включват технически услуги или дейности, които са особено сложни за оценяване и по които плащането зависи от одобрението на отчет или удостоверение;
б)
60 календарни дни за всички други споразумения за възлагане, договори, споразумения и решения за отпускане на безвъзмездни средства, по които плащането зависи от одобрението на отчет или удостоверение;
в)
30 календарни дни за всички други споразумения за възлагане, договори, споразумения и решения за отпускане на безвъзмездни средства.
2. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити може временно да спира срока за плащане, когато:
а)
сумата по заявката за плащане не е дължима; или
б)
не са представени подходящите оправдателни документи.
Ако до знанието на отговорния разпоредител с бюджетни кредити достигне информация, която поставя под съмнение допустимостта на разхода, съдържащ се в заявка за плащане, той може временно да спре срока за плащането за да провери, включително чрез проверки на място,, че разходът наистина е допустим.
3. Съответните кредитори се уведомяват писмено за причините за спирането.
4. Когато продължителността на спирането надхвърля два месеца, кредиторът може да поиска решение на отговорния разпоредител с бюджетни кредити относно продължителността на спирането.
5. При изтичане на сроковете, определени в параграф 1, кредиторът има право на лихва освен по отношение на държавите-членки.
6. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за сроковете за плащания и относно определянето на обстоятелствата, при които кредиторите, които са получили плащане със закъснение, имат право да получат лихва за забава за сметка на реда, от който е платена главницата.
ГЛАВА 7
Информационни системи и електронно управление
Член 93
Електронно управление на операциите
1. Когато приходните и разходните операции се управляват чрез компютърни системи, документите може да се подписват посредством компютъризирана или електронна процедура.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за електронното управление на операциите.
Член 94
Предаване на документи
При условие че съответните институции и държави-членки дадат предварителното си съгласие за това, предаването на документи между тях може да се извършва по електронен път.
Член 95
Електронно управление
1. При споделено управление целият официален обмен на информация между държавите-членки и Комисията се извършва чрез средства, посочени в специфичните за отделните сектори правила. Тези правила предвиждат оперативна съвместимост на данните, които са събрани или получени и са предадени при управлението на бюджета.
2. Институциите и изпълнителните агенции, както и органите, посочени в член 208, установяват и прилагат единни стандарти за обмен на информация по електронен път с трети лица, участващи в процедури за възлагане на обществени поръчки и отпускане на безвъзмездни средства. В частност те изготвят и изпълняват във възможно най-голяма степен решения за предаване, съхранение и обработка на данни, предавани при процедури за отпускане на безвъзмездни средства и възлагане на обществени поръчки, като за тази цел въвеждат единна „зона за електронен обмен на данни“ за заявители, кандидати и оференти.
3. Комисията докладва на Европейския парламент и на Съвета на редовни интервали за напредъка по прилагането на електронното управление.
ГЛАВА 8
Административни принципи
Член 96
Добра администрация
1. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити обявява баз забавяне необходимостта да се представят доказателства и/или документация, тяхната форма и предварително определеното съдържание, както и, по целесъобразност, примерният график за приключване на процедурите за възлагане.
2. Когато поради явна техническа грешка от страна на заявителя или оферента или когато заявителят или оферентът не предаде доказателство или не даде декларация, комисията за оценка или, по целесъобразност, отговорният разпоредител с бюджетни кредити приканва, освен в надлежно обосновани случаи, заявителя или оферента да предостави липсващата информация или да изясни оправдателните документи. Информация или разяснения от този тип не може да изменят в значителна степен предложението или условията на офертата.
Член 97
Посочване на средствата за обжалване
Когато процедурен акт на разпоредител с бюджетни кредити засяга неблагоприятно правата на заявител или оферент, бенефициер или изпълнител, в него се посочват наличните средства за административно и/или съдебно обжалване на този акт.
По-конкретно се посочват естеството на средството за обжалване, органът или органите, пред които то може да бъде извършено, както и сроковете за упражняване на това право.
ГЛАВА 9
Вътрешен одитор
Член 98
Назначаване на вътрешния одитор
1. Във всяка институция се въвежда функция по вътрешен одит, която се изпълнява в съответствие с приложимите международни стандарти. Вътрешният одитор, назначен от институцията, се отчита пред нея за проверката на правилното действие на системите и процедурите за изпълнение на бюджета. Вътрешният одитор не може да действа като разпоредител с бюджетни кредити, нито като счетоводител.
2. За целите на вътрешния одит на ЕСВД ръководителите на делегациите на Съюза, действащи като вторично оправомощени разпоредители с бюджетни кредити в съответствие с член 56, параграф 2, подлежат на правомощията за проверка на вътрешния одитор на Комисията по отношение на вторично делегираното им финансово управление.
Вътрешният одитор на Комисията действа и като вътрешен одитор на ЕСВД по отношение на изпълнението на бюджетния раздел за ЕСВД, при спазване на член 213.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за назначаването на вътрешния одитор.
Член 99
Правомощия и функции на вътрешния одитор
1. Вътрешният одитор съветва своята институция относно справянето с рисковете, като издава независими становища относно качеството на системите за управление и контрол и като отправя препоръки за подобряване на условията за изпълнение на операциите и насърчаване на доброто финансово управление.
По-специално вътрешният одитор отговаря за:
а)
оценяване на пригодността и ефективността на системите за вътрешно управление и на работата на службите при осъществяването на политиките, програмите и дейностите в зависимост от свързаните с тях рискове;
б)
оценяване на ефикасността и ефективността на системите за вътрешен контрол и одит, приложими за всяка операция по изпълнението на бюджета.
2. Вътрешният одитор изпълнява своите функции по отношение на всички дейности и служби на институцията. Той разполага с пълен и неограничен достъп до цялата информация, необходима за изпълнение на неговите задължения, а ако е необходимо - и на място, включително в държавите-членки и в трети държави.
Вътрешният одитор взема предвид годишния отчет на разпоредителите с бюджетни кредити и всяка друга налична информация.
3. Вътрешният одитор докладва пред институцията за своите констатации и препоръки. Институцията осигурява предприемането на действия по препоръките от одитите. Вътрешният одитор също така представя на институцията годишен отчет за вътрешния одит, в който се посочват броят и видът на проведените вътрешни одити, отправените препоръки и действията, предприети по отношение на тях.
4. Координатите за връзка с вътрешния одитор се предоставят на разположение на всяко физическо или юридическо лице, което участва в разходни операции, с цел поверително свързване с вътрешния одитор.
5. Всяка година институцията изпраща на Европейския парламент и на Съвета доклад, съдържащ обобщение на броя и вида на извършените вътрешни одити, отправените препоръки и действията, предприети по тях.
6. Докладите и констатациите на вътрешния одитор, както и докладът на институцията, са достъпни за обществеността едва след като вътрешният одитор удостовери действията, предприети за тяхното изпълнение.
7. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за правомощията и функциите на вътрешния одитор.
Член 100
Независимост на вътрешния одитор
1. Институцията определя специални правила, приложими за вътрешния одитор, с които се гарантира пълната му независимост при изпълнение на неговите задължения и се регламентира неговата отговорност.
Ако вътрешният одитор е член на персонала, той упражнява при пълна независимост изключителните си функции за осъществяване на одит и носи отговорността, предвидена в Правилника за длъжностните лица и в делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за независимостта и отговорността на вътрешния одитор, включително правото на вътрешния одитор да сезира Съда на Европейския съюз.
ДЯЛ V
ВЪЗЛАГАНЕ НА ОБЩЕСТВЕНИ ПОРЪЧКИ
ГЛАВА 1
Общи разпоредби
Раздел 1
Обхват и принципи на възлагането
Член 101
Определение за обществени поръчки
1. Обществените поръчки са възмездни договори, сключени в писмена форма между един или повече икономически оператори и един или повече възложители по смисъла на членове 117 и 190, с цел да се получи срещу заплащане на цена, платена изцяло или частично от бюджета, доставката на движимо или недвижимо имущество, изпълнението на строителни работи или предоставянето на услуги.
Тези договори обхващат:
а)
поръчките за недвижими имоти;
б)
поръчките за доставки;
в)
поръчките за строителство;
г)
поръчките за услуги.
2. Рамковите споразумения са споразумения между един или повече икономически оператори и един или повече възложители, чиято цел е да се определят условията на договорите, които ще бъдат сключени през даден период, по-конкретно относно цените и, при необходимост, предвидените количества. Рамковите споразумения се уреждат от разпоредбите на настоящия дял във връзка с процедурата за възлагане на обществени поръчки, включително обявяването.
3. Освен в случаите по членове 106-109, настоящият дял не се прилага за безвъзмездните средства, нито за договорите за техническа помощ, сключени с ЕИБ или Европейския инвестиционен фонд.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за определението и обхвата на договорите за възлагане на обществени поръчки, включително рамковите споразумения и отделните договори.
Член 102
Принципи, приложими за обществените поръчки
1. Всички обществени поръчки, финансирани изцяло или частично от бюджета, са в съответствие с принципите на прозрачност, пропорционалност, равно третиране и недопускане на дискриминация.
2. Всички договори за възлагане на обществени поръчки са обект на процедура, която се провежда при осигуряване на конкуренция на възможно най-широка основа, освен когато се използва процедурата на договаряне, посочена в член 104, параграф 1, буква г).
Възлагащите органи не може да използват рамкови споразумения неправомерно или по начин, имащ за своя цел или като резултат предотвратяването, ограничаването или нарушаването на конкуренцията.
Раздел 2
Публикуване
Член 103
Публикуване на обществените поръчки
1. Всички обществени поръчки, чиято стойност надвишава праговете, предвидени в член 118 или член 190, се публикуват в Официален вестник на Европейския съюз от възложителите.
Обявленията за обществени поръчки се публикуват предварително, освен в случаите, посочени в член 104, параграф 2, и по отношение на обществените поръчки за услуги, обхванати от приложение IIБ към Директива 2004/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 31 март 2004 г. относно координирането на процедурите за възлагане на обществени поръчки за строителство, доставки и услуги (17).
Публикуването на определена информация, след като обществената поръчка е вече възложена, може да отпадне, когато това би попречило на прилагането на закона, би било в разрез с обществения интерес, би увредило законните стопански интереси на публични или частни предприятия или би могло да наруши лоялната конкуренция помежду им.
2. Обществените поръчки на стойност под праговете, предвидени в член 118 или член 190, и обществените поръчки за услуги, посочени в приложение IIБ към Директива 2004/18/ЕО, се обявяват с подходящи средства.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за изискванията, приложими към обявяването на поръчки и публикуването на обявления.
Раздел 3
Процедури за възлагане на обществени поръчки
Член 104
Процедури за възлагане
1. Процедурите за възлагане на обществени поръчки се провеждат под една от следните форми:
а)
открита процедура;
б)
ограничена процедура;
в)
конкурси;
г)
процедура на договаряне;
д)
състезателен диалог.
Когато дадена обществена поръчка или рамково споразумение представляват интерес за две или повече институции, изпълнителни агенции или органи, посочени в членове 208 и 209, и когато има възможност за постигане на по-голяма ефикасност, съответните възложители се стремят да проведат процедурата за възлагане на обществена поръчка на междуинституционална основа.
Когато дадена обществена поръчка или рамково споразумение са необходими за осъществяването на съвместна дейност между институция и един или повече възложители от държави-членки, процедурата за възлагане на обществена поръчка може да бъде проведена съвместно от институцията и възложителите в определени случаи, които се посочват делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент.
Процедура за възлагане на обществени поръчки може да бъде проведена съвместно с държави от ЕАСТ и със страни кандидатки за членство в Съюза, при условие че тази възможност е била предвидена изрично в двустранен или многостранен договор.
2. За поръчките, чиято стойност надвишава праговете, предвидени в член 118 или в член 190, прилагането на процедурата на договаряне се разрешава единствено в случаите, предвидени в делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за видовете процедури за възлагане, съвместното възлагане, поръчките с ниска стойност и плащането по фактури.
Член 105
Съдържание на тръжната документация
В тръжната документация се дава пълно, ясно и точно описание на предмета на поръчката и се посочват критериите за отстраняване, подбор и възлагане, приложими за поръчката.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за съдържанието на тръжната документация, включително възможността и условията за преразглеждане на цените и техническите спецификации.
Член 106
Критерии за отстраняване, приложими за участието в процедури за възлагане на обществени поръчки
1. Кандидатите или оферентите се отстраняват от участие в процедурите за възлагане на обществени поръчки, в случай че:
а)
са обявени в несъстоятелност или са в ликвидация, тяхната дейност е под разпореждане на съда, са сключили споразумение с кредиторите, са преустановили дейността си, са обект на производство по тези въпроси или се намират в аналогично положение в резултат на подобна процедура, предвидена в националните законови или подзаконови актове;
б)
те или лицата с правомощия за представителство, вземане на решения или контрол спрямо тях са осъдени за престъпление по служба с влязла в сила присъда от компетентен орган на държава-членка;
в)
са признати за виновни за тежко нарушение при упражняване на професионалната си дейност, доказано с всякакви средства, които възложителят може да обоснове, включително с решения на ЕИБ и на международни организации;
г)
не са изпълнили своите задължения, свързани с плащането на вноски за социално осигуряване или плащането на данъци в съответствие с правните разпоредби на страната, в която са установени, или с тези на страната на възложителя, или с тези на страната, в която трябва да се изпълни поръчката;
д)
те или лицата с правомощия за представителство, вземане на решения или контрол спрямо тях са осъдени с влязла в сила присъда за измама, корупция, участие в престъпна организация, изпиране на пари или всякаква друга незаконна дейност, ако тази незаконна дейност накърнява финансовите интереси на Съюза;
е)
са обект на административна санкция, посочена в член 109, параграф 1.
Букви а)-г) от първа алинея не се прилагат в случай на закупуване при особено изгодни условия на стоки от доставчик, който е в процес на окончателна ликвидация на своята дейност, или от синдици или ликвидатори по производство по несъстоятелност, чрез споразумение с кредиторите или друга подобна процедура съгласно националното законодателство.
Букви б) и д) от първа алинея не се прилагат, когато кандидатите или оферентите може да докажат, че са приети адекватни мерки по отношение на лицата с правомощия за представителство, вземане на решения или контрол спрямо тях, по отношение на които лица е издадено съдебното решение, посочено в буква б) или буква д) от първа алинея.
2. В случай на процедура на договаряне, когато по технически или художествени причини или по причини, свързани със защитата на изключителни права, поръчката може да бъде възложена само на конкретен икономически оператор, институцията може да реши да не отстрани този икономически оператор на посочените в параграф 1, първа алинея, букви а), в) и г) основания, ако това е наложително, за да се осигури непрекъснатостта на дейността на институцията. В такъв случай институцията надлежно мотивира решението си.
3. Кандидатите или оферентите удостоверяват, че не се намират в някое от положенията, посочени в параграф 1. При все това възложителят може да не изисква това удостоверяване при поръчки с много ниска стойност.
За целите на правилното прилагане на параграф 1, кандидатът или оферентът при поискване от възлагащия орган:
а)
когато кандидатът или оферентът е юридическо лице - да предостави информация за собствеността или управлението, контрола и правомощието за представителство на юридическото лице, както и да удостовери, че не се намира в някое от положенията, посочени в параграф 1;
б)
когато е предвидено подизпълнение - да удостовери, че подизпълнителят не се намира в някоя от ситуациите, посочени в параграф 1.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за:
а)
критериите за отстраняване, приложими за участието в процедури за възлагане на обществени поръчки, в това число правилата относно незаконните дейности, представляващи основание за отстраняване;
б)
какви доказателства може да са достатъчни, за да се покаже липсата на положение за отстраняване;
в)
срока на отстраняване. Това отстраняване не може да надхвърля 10 години.
Член 107
Критерии за отстраняване, приложими при възлагане на обществени поръчки
1. Не се възлага поръчка на кандидати или оференти, които в хода на процедурата за възлагане на тази поръчка:
а)
се намират в положение на конфликт на интереси;
б)
са виновни за подаване на декларация с невярно съдържание при представянето на информацията, изискана от възложителя като условие за участие в процедурата за възлагане, или не са представили тази информация;
в)
се намират в някое от положенията за отстраняване от участие в процедурата за възлагане на поръчката, посочени в член 106, параграф 1.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за критериите за отстраняване, приложими в хода на процедурата за възлагане на обществени поръчки, и за определянето на доказателствата, които може да се считат за достатъчни, за да се покаже липсата на положение за отстраняване. Освен това на Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно срока на отстраняване.
Член 108
Централна база данни за отстраняванията
1. Комисията създава и управлява централна база данни за отстраняванията. Тя съдържа подробна информация за кандидатите и оферентите, които са в някое от положенията, посочени в член 106, член 109, параграф 1, първа алинея, буква б) и член 109, параграф 2, буква а). Посочената база данни е обща за институциите, изпълнителните агенции и органите, посочени в член 208. Европейският парламент и Съветът получават ежегодно информация за броя на новите случаи и за общия брой на случаите, въведени в базата данни.
2. Органите на държавите-членки и на третите държави, както и субектите, различни от посочените в параграф 1, които участват в изпълнението на бюджета в съответствие с членове 58 и 61, предоставят на отговорния разпоредител с бюджетни кредити информация за кандидатите и оферентите, които са в някое от положенията, посочени в член 106, параграф 1, първа алинея, буква д), когато поведението на съответния оператор е увредило финансовите интереси на Съюза. Посоченият разпоредител с бюджетни кредити получава тази информация и възлага на счетоводителя да я въведе в базата данни.
Органите и субектите, посочени в първата алинея, имат достъп до информацията, съдържаща се в базата данни, и може да я вземат предвид, в зависимост от случая и на своя отговорност, при възлагането на обществени поръчки, свързани с изпълнението на бюджета.
3. ЕЦБ, ЕИБ и Европейският инвестиционен фонд имат достъп до информацията, съдържаща се в базата данни, за целите на защитата на средствата им и може да я вземат предвид, в зависимост от случая и на своя отговорност, при възлагането на поръчки съгласно правилата им за възлагане на обществени поръчки.
Те изпращат на Комисията информацията за кандидатите и оферентите, които се намират в някое от положенията, посочени в член 106, параграф 1, първа алинея, буква д), когато поведението на съответните оператори е увредило финансовите интереси на Съюза.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за централната база данни за отстраняванията, включително определянето на стандартни процедури и технически характеристики за управлението на базата данни.
5. На органи на трети държави може да бъде предоставен достъп само когато правилата, установени в член 9 на Регламент (ЕО) № 45/2001, са изпълнени и въз основа на оценка на всеки отделен случай.
Член 109
Административни и финансови санкции
1. Възложителят може да налага административни и/или финансови санкции на:
а)
изпълнителите, кандидатите или оферентите в случаите, посочени в член 107, параграф 1, буква б);
б)
изпълнителите, по отношение на които е установено, че са в съществено неизпълнение на задълженията си по поръчките, финансирани от бюджета.
Независимо от това, във всички случаи възложителят първо дава на заинтересованото лице възможност да представи своите забележки.
2. Санкциите, посочени в параграф 1, са пропорционални на значението на поръчката и на сериозността на неправомерните действия и може да включват:
а)
отстраняване на съответния кандидат или оферент, или изпълнител от поръчките и безвъзмездните средства, финансирани от бюджета, за максимален срок от десет години; и/или
б)
плащането на финансови санкции от кандидата или оферента, или изпълнителя в размер до стойността на тази поръчка.
3. С цел по-голяма степен на защита на финансовите интереси на Съюза, институциите може да вземат решение, в съответствие с принципа на пропорционалност, да публикуват своите решения за налагане на административните или финансовите санкции, посочени в параграф 1, след като процедурата съгласно параграф 1 е била напълно спазена.
При вземането на решението да се публикува решение за налагане на административни или финансови санкции, посочено в първа алинея, се отчитат по-специално сериозността на неправомерното поведение, включително неговото въздействие върху финансовите интереси и имиджа на Съюза, изминалото от нарушението време, продължителността и повтаряемостта на нарушението, наличието на умисъл или степента на небрежност на съответния субект и предприетите от него мерки за поправяне на положението.
Решението за публикуване се включва в решението за налагане на административните или финансовите санкции и изрично предвижда публикуването на решението за налагане на санкции или на резюме на това решение на интернет сайта на институцията.
С цел гарантиране на възпиращо въздействие публикуваното резюме включва името на отговорното за неправомерното поведение лице, кратко описание на това нарушение, съответната програма и срока на отстраняването и/или размера на финансовите санкции.
Решението се публикува, след като са били изчерпани правните средства за обжалване на решението или след изтичането на крайния срок за обжалване, като то остава на интернет сайта до края на срока на отстраняване или до 6 месеца след плащането на финансовите санкции, в случай че те са били единствената предприета мярка.
Когато са засегнати физически лица, решението за публикуване се взема при отчитане на правото на неприкосновеност на личния живот и при надлежно спазване на правата, предвидени в Регламент (ЕО) № 45/2001.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за различните административни и финансови санкции за оферентите или кандидатите, които са направили декларации с невярно съдържание, съществени грешки, нередности или измами, или тежко са нарушили договорните си задължения.
Член 110
Критерии за възлагане на поръчките
1. Поръчките се възлагат въз основа на критерии за възлагане, приложими за съдържанието на офертите, след като се провери способността на икономическите оператори, които не са отстранени от участие съгласно членове 106 и 107 и член 109, параграф 2, буква а), въз основа на критериите за подбор, съдържащи се в документите относно процедурата за възлагане на поръчката.
2. Поръчките се възлагат чрез процедурата за автоматично възлагане или чрез процедурата за възлагане на оферента, представил икономически най-изгодната оферта.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно определянето на критериите за подбор и критериите за възлагане. Освен това на Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно документите, доказващи икономическия и финансов капацитет и доказателствата за технически и професионален капацитет, както и подробни правила относно електронните търгове и офертите с необичайно ниска стойност.
Член 111
Представяне на оферти
1. Организацията на представянето на офертите гарантира наличието на истинска конкуренция, както и поверителността на съдържанието на офертите до едновременното им отваряне.
2. Комисията гарантира чрез подходящи средства и при условията на член 95, че оферентите може да въвеждат съдържанието на офертите и евентуални подкрепящи доказателства в електронен формат („електронно възлагане на обществени поръчки“).
Комисията докладва на Европейския парламент и на Съвета за напредъка по изпълнението на настоящата разпоредба в срок 28 октомври 2014 г. и на редовни интервали след това.
3. Ако бъде счетено за уместно и пропорционално, възложителят може да изиска от оферентите да предоставят предварително обезпечение като гаранция, че представените оферти няма да бъдат оттеглени.
4. С изключение на поръчките с ниска стойност, посочени в член 104, параграф 3, заявленията и офертите се отварят от комисия по отварянето, назначена за тази цел. Всички оферти или заявления, които са обявени от комисията като неотговарящи на посочените условия, се отхвърлят.
5. Всички заявления за участие или оферти, обявени от комисията по отварянето за отговарящи на определените условия, се оценяват въз основа на критериите, предвидени в документите относно процедурата за възлагане на поръчката, за да се предложи на възложителя да възложи поръчката или да организира електронен търг.
6. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за представянето на оферти и установяването на сроковете за получаване на оферти и заявления за участие, сроковете за достъп до тръжната документация и сроковете при спешни случаи. Освен това на Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно различните методи на комуникация и подробните правила относно възможността за тръжна гаранция, отварянето на офертите, заявленията за участие и комисията за оценка на офертите и заявленията за участие.
Член 112
Принципи на равно третиране и на прозрачност
1. Докато процедурата за възлагане на обществена процедура е в ход, всички контакти между възложителя и кандидатите или оферентите трябва да отговарят на условия, които гарантират прозрачност и равно третиране. Те не може да водят до изменения в условията на поръчката или в условията на първоначално подадената оферта.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за принципите на равно третиране и на прозрачност. Освен това на Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно позволените контакти между възложителите и оферентите по време на процедурата на възлагане на поръчката, минималните изисквания за протокола от оценката и минималната информация във връзка с решението на възложителя.
Член 113
Решение за възлагане
1. Разпоредителят с бюджетни кредити решава на кого да се възложи поръчката съгласно критериите за подбор и възлагане, определени предварително в документите относно процедурата за възлагане на поръчката и в правилата за възлагане на обществени поръчки.
2. Възложителят уведомява всички кандидати или оференти, чиито заявления или оферти са отхвърлени, за основанията, на които е взето решението и за продължителността на периода на изчакване, посочен в член 118, параграф 2. Възложителят уведомява всички оференти, които изпълняват критериите за отстраняване и за подбор и които подадат писмено запитване, за характеристиките и сравнителните предимства на спечелилата оферта и за името на оферента, на когото се възлага поръчката.
Въпреки това не е необходимо да се оповестяват определени подробности, когато оповестяването би попречило на прилагането на закона, би било в разрез с обществения интерес, би увредило законните стопански интереси на публични или частни предприятия или би нарушило лоялната конкуренция между тези предприятия.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за решението за възлагане и подписването и изпълнението на договора.
Член 114
Отмяна на процедурата за възлагане на поръчки
Преди да се подпише договорът, възложителят може да се откаже от поръчката или да отмени процедурата за възлагането, без кандидатите или оферентите да имат право на обезщетение.
Решението се мотивира и се свежда до знанието на кандидатите или оферентите.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за отмяната на процедурата за възлагане на поръчки.
Раздел 4
Гаранции и корективни мерки
Член 115
Гаранции
Освен в случай на поръчки с ниска стойност, ако счете за уместно и пропорционално, възложителят може, индивидуално за всеки отделен случай и при извършен анализ на риска, да изисква от изпълнителите да предоставят гаранция с цел:
а)
да се осигури пълното изпълнение на поръчката или
б)
да се ограничат финансовите рискове, свързани с плащането на предварителното финансиране.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила, включително критериите за анализ на риска, за гаранциите, изисквани от изпълнителите.
Член 116
Грешки, нередности и измами в рамките на процедурата
1. Когато се установи, че процедурата за възлагане на поръчката е опорочена поради съществени грешки, нередности или измами, възложителят спира временно процедурата и може да предприеме всички необходими мерки, включително и отмяна на процедурата.
Когато след възлагането на поръчката се окаже, че процедурата за възлагане или изпълнението на поръчката са опорочени поради съществени грешки, нередности или измами, възложителят може, в зависимост от достигнатия етап в процедурата, да не сключи договора, да спре временно неговото изпълнениеръчката или при необходимост да прекрати договора.
Когато тези грешки, нередности или измами се дължат на изпълнителя, възложителят може също така да откаже да извърши плащанията, да събере вече изплатените суми или да прекрати всички договори, сключени с този изпълнител, пропорционално на сериозността на грешките, нередностите или измамите.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за спирането на изпълнението на договора в случай на грешки, нередности и измами.
ГЛАВА 2
Разпоредби, приложими за поръчките, възлагани от институциите за техни нужди
Член 117
Възложител
1. Институциите се считат за възложители, когато възлагат поръчки за свои нужди. Те делегират в съответствие с член 65 правомощията, необходими за упражняване на функциите на възложител.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за делегирането на функциите на възложител, включително установяването на подходящото равнище за изчисляването на праговете.
Член 118
Приложими прагове
1. При спазване на дял IV на втора част, в Директива 2004/18/ЕО са предвидени праговете, които определят:
а)
условията за публикуване, посочени в член 103;
б)
избора на процедурите, посочени в член 104, параграф 1;
в)
съответните срокове.
2. При спазване на изключенията и условията, определени в делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент, при поръчки, попадащи в приложното поле на Директива 2004/18/ЕО, възложителят не подписва договор или рамково споразумение със спечелилия поръчката оферент до изтичането на период на изчакване.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за приложимите прагове, отделните договори и договорите, включващи обособени позиции, оценката на стойността на определени договори и периода на изчакване преди подписването на договора.
Член 119
Правила за участие в процедури за възлагане на поръчки
1. В процедурите за възлагане на поръчки може да участват при равни условия всички физически и юридически лица, попадащи в обхвата на Договорите, и всички физически и юридически лица от трета държава, която е сключила със Съюза специално споразумение в областта на обществените поръчки, при условията, предвидени в това споразумение.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила по отношение на доказателствата за право на участие в обществени поръчки.
2. OLAF упражнява правомощията, предоставени на Комисията с Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета от 11 ноември 1996 г. относно контрола и проверките на място, извършвани от Комисията за защита на финансовите интереси на Европейските общности срещу измами и други нередности (18), да извършва проверките и контрола на място в държавите-членки и, в съответствие със споразуменията за сътрудничество и взаимопомощ, които са в сила, в трети държави и в помещенията на международни организации.
Член 120
Правила на Световната търговска организация относно възлагането на поръчки
Когато се прилага Многостранното споразумение относно обществените поръчки, сключено в рамките на Световната търговска организация, процедурите за възлагане на обществени поръчки са отворени и за граждани на държавите, които са ратифицирали посоченото споразумение, при условията, предвидени в него.
ДЯЛ VI
БЕЗВЪЗМЕЗДНИ СРЕДСТВА
ГЛАВА 1
Обхват и форма на безвъзмездните средства
Член 121
Обхват на безвъзмездните средства
1. Безвъзмездните средства представляват преки финансови помощи, отпускани безвъзмездно от бюджета, с цел финансиране на:
а)
дейност, предназначена да подпомогне постигането на цел на политиката на Съюза;
б)
функционирането на орган, който преследва цел от общ интерес на Съюза или има цел, съставляваща част от политика на Съюза и подкрепяща такава политика („безвъзмездни средства за оперативни разходи“).
Безвъзмездните средства се предвиждат или в писмено споразумение, или в решение на Комисията, за което бенефициерът на безвъзмездни средства се уведомява.
Комисията може да установи защитена електронна система за връзка с бенефициерите.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробното уточняване на обхвата на безвъзмездните средства и относно правилата, определящи дали трябва да се използват споразумения или решения за отпускане на безвъзмездни средства. Освен това на Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробностите по отношение на електронната система за връзка, включително условията, при които да се считат за оригинали и да бъдат подписани документи, представени с помощта на тези системи, включително споразумения за отпускане на безвъзмездни средства, и използването на рамкови партньорства.
2. Не представляват безвъзмездни средства по смисъла на настоящия дял:
а)
разходите за членовете и служителите на институциите и вноските за Европейските училища;
б)
обществените поръчки, посочени в член 101, помощите, изплатени като макрофинансово подпомагане, и бюджетното подпомагане;
в)
финансовите инструменти, както и акционерните или дяловите участия в международни финансови институции, като например Европейската банка за възстановяване и развитие (ЕБВР), или специализираните органи на Съюза, като например Европейския инвестиционен фонд (ЕИФ);
г)
вноските, изплащани от Съюза за участие в органи, в които той членува;
д)
разходите, изпълнявани в режим на споделено управление и непряко управление по смисъла на членове 58, 59 и 60, освен ако не е предвидено друго във финансовите правила, приложими за бюджета на субектите или лицата, на които е възложено изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в) или в споразуменията за възлагане;
е)
вноските за изпълнителните агенции, посочени в член 62, изплащани по силата на акта за учредяването на всяка от агенциите;
ж)
разходите във връзка с риболовните пазари, посочени в член 3, параграф 2, буква е) от Регламент (ЕО) № 1290/2005 на Съвета от 21 юни 2005 г. относно финансирането на Общата селскостопанска политика (19);
з)
възстановяването на пътни и дневни разходи, направени от лица, поканени или упълномощени от институциите, или, когато е уместно, всякакви други обезщетения, изплатени на тези лица;
и)
присъдените на конкурси награди, по отношение на които се прилага дял VII на първа част.
3. Отстъпките по лихвените проценти и субсидиите за гаранционни такси се считат за безвъзмездни средства, ако не са комбинирани в една-единствена мярка с финансовите инструменти, посочени в дял VIII на първа част.
Разпоредбите на настоящия дял се прилагат към тези отстъпки и субсидии, с изключение на:
а)
принципа на съфинансиране, установен в член 125, параграф 3;
б)
принципа на недопускане на печалба, установен в член 125, параграф 4;
в)
за дейности, чиято цел е засилване на финансовия капацитет на бенефициера или генерирането на приход, оценката на финансовия капацитет на заявителя, посочена в член 132, параграф 1;
4. Всяка институция може да предоставя безвъзмездни средства за комуникационни дейности, когато, поради надлежно обосновани причини, използването на процедури за възлагане на обществени поръчки не е подходящо.
Член 122
Бенефициери
1. Когато няколко субекта отговарят на критериите за получаване на безвъзмездни средства и заедно формират един субект, този субект може да бъде третиран като единствен бенефициер, включително когато субектът е създаден специално за целите на изпълнение на дейността, която подлежи на финансиране с безвъзмездните средства.
2. За целите на настоящия дял следните субекти се считат за субекти, свързани с бенефициера:
а)
субекти, формиращи бенефициера в съответствие с параграф 1;
б)
субекти, които отговарят на критериите за допустимост и които не са в никое от положенията, посочени в член 131, параграф 4, и които имат връзка с бенефициера, по-специално правна връзка или връзка посредством собствения капитал, която не е ограничена нито до дейността, нито е създадена с единствената цел на нейното изпълнение.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно минималното съдържание на споразуменията или решенията за отпускане на безвъзмездни средства, в частност, когато безвъзмездните средства се отпускат на няколко субекта, конкретните задължения на координатора, по целесъобразност, и на другите бенефициери, приложимият режим на отговорност и условията за добавяне или отстраняване на бенефициер.
Член 123
Форми на безвъзмездните средства
1. Безвъзмездните средства може да бъдат отпуснати под формата на:
а)
възстановяване на определена част от действително направените допустими разходи, посочени в член 126;
б)
възстановяване въз основа на единичните разходи;
в)
еднократни суми;
г)
финансиране с единна ставка;
д)
комбинация от формите, посочени в букви а)-г).
2. При определяне на подходящата форма на безвъзмездни средства се отчитат в максимално възможна степен интересите и счетоводните методи на потенциалните бенефициери.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно правилата за различните форми на безвъзмездните средства, включително безвъзмездните средства с ниска стойност.
Член 124
Еднократни суми, единични разходи и финансиране с единна ставка
1. Без да се засягат разпоредбите на основния акт, използването на еднократни суми, единични разходи или финансиране с единна ставка се разрешава с решение на Комисията, гарантиращо зачитане на принципа на равно третиране на бенефициерите за една и съща категория дейности или работни програми.
Когато максималната сума на безвъзмездните средства не надвишава сумата на безвъзмездни средства с ниска стойност, разрешението може да бъде дадено от компетентния разпоредител с бюджетни кредити.
2. Разрешението е подкрепено най-малко от следното:
а)
обосновка на уместността на тези форми на финансиране с оглед на естеството на подкрепяните дейности или работни програми, както и с оглед на рисковете от нередности и измами и разходите за контрол;
б)
посочване на разходите или категориите разходи, обхванати от еднократни суми, единични разходи или финансиране с единна ставка, които не включват недопустими съгласно приложимите правила на Съюза разходи;
в)
описание на методите за определяне на еднократните суми, единичните разходи или финансирането с единна ставка, както и на условията за гарантиране в разумна степен на спазване на принципите за недопускане на печалба и за съфинансиране и за избягване на двойно финансиране на разходи. Тези методи се основават на:
i)
статистически данни или подобни обективни средства; или
ii)
подход, специфичен за всеки бенефициер, чрез използване на заверени или подлежащи на одит ретроспективни данни на бенефициера или на обичайните му практики за определяне и анализ на разходите.
3. Когато бъде разрешено използване на обичайните практики на бенефициера за определяне и анализ на разходите, отговорният разпоредител с бюджетни кредити може да оцени съответствието на тези практики с посочените в параграф 2 условия предварително или чрез подходяща стратегия за последващ контрол.
Ако съответствието на обичайните практики на бенефициера за определяне и анализ на разходите с условията, посочени в параграф 2, е установено предварително, размерът на еднократните суми, единичните разходи или финансирането с единна ставка, определен чрез прилагане на тези практики, не се подлага на последващи проверки.
Отговорният разпоредител с бюджетни кредити може да счете, че обичайните практики на бенефициера за определяне и анализ на разходите съответстват на условията, посочени в параграф 2, ако те се приемат от националните органи по сравними схеми за финансиране.
4. В решението или споразумението за отпускане на безвъзмездни средства може да се разреши или да се наложи финансиране под формата на единни ставки на косвените разходи на бенефициера в размер до 7 % от общите допустими преки разходи за дейността, освен когато бенефициерът получава безвъзмездни средства за оперативни разходи, финансирани от бюджета. Максималният размер от 7 % може да бъде надвишен въз основа на мотивирано решение на Комисията.
5. Собствениците на МСП и други физически лица, които не получават заплата, може да обявят допустими разходи за персонал за работата, извършена по дейност или работна програма, въз основа на единични разходи, определени посредством решение на Комисията.
6. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за еднократните суми, единичните разходи или финансирането с единна ставка.
ГЛАВА 2
Принципи
Член 125
Общи принципи, приложими за безвъзмездните средства
1. Безвъзмездните средства се отпускат съобразно принципите на прозрачност и на равно третиране.
2. Без да се засяга член 130, не се допуска кумулиране или отпускане със задна дата на безвъзмездните средства.
3. Безвъзмездните средства включват съфинансиране, без да се засягат специалните правила, определени в дял IV на втора част.
Освен ако в настоящия регламент не е предвидено друго, статутът и финансирането на политическите партии на европейско равнище са установени в Регламент (ЕО) № 2004/2003 на Европейския парламент и на Съвета от 4 ноември 2003 г. относно статута и финансирането на политическите партии на европейско равнище (20).
4. Безвъзмездните средства не може да имат за цел или резултат реализирането на печалба в рамките на дейността или на работната програма на бенефициера („принцип на недопускане на печалба“).
Първата алинея не се прилага по отношение на:
а)
дейностите, чиято цел е засилване на финансовия капацитет на бенефициера или дейностите, които генерират приход, за да се гарантира тяхната непрекъснатост след периода на финансиране от Съюза, предвиден в решението или споразумението за отпускане на безвъзмездни средства;
б)
стипендиите за образование, изследователска дейност или професионално обучение, отпуснати на физически лица.
в)
друга пряка помощ, изплатена на най-нуждаещи се физически лица, като безработни лица и бежанци;
г)
безвъзмездните средства въз основа на единна ставка и/или еднократни суми и/ или единични разходи, когато те отговарят на условията по член 124, параграф 2;
д)
безвъзмездните средства с ниска стойност.
Когато се реализира печалба, Комисията има право да извърши събиране на процент от печалбата, който отговаря на вноската на Съюза за допустимите разходи, действително извършени от бенефициера за изпълнение на дейността или работната програма.
5. За целите на настоящия дял печалбата се определя като излишъкът на приходите спрямо допустимите разходи, направени от бенефициера, когато се прави заявката за плащане на остатъка.
Приходите, посочени в първа алинея, се ограничават до дохода, генериран от дейността или работната програма, както и целевите финансови вноски от донори за финансирането на допустимите разходи.
В случай на безвъзмездни средства за оперативни разходи, сумите, предвидени за натрупване на резерви, не се вземат предвид за целите на проверката на спазването на принципа за недопускане на печалба.
6. Ако политическа партия на равнището на Съюза реализира излишък на приходите спрямо разходите в края на финансова година, за която е получила безвъзмездни средства за оперативни разходи, чрез дерогация от установения в параграф 4 принцип за недопускане на печалба част от този излишък в размер до 25 % от общите приходи за посочената година може да бъде пренесена за следващата година, при условие че се използва преди края на първото тримесечие на тази следваща година.
За целите на проверката на спазването на принципа за недопускане на печалба не се вземат предвид собствените средства, по-специално даренията и приходите от членски внос, натрупани при годишната дейност на политическа партия на равнището на Съюза, които надвишават 15 % от поеманите от бенефициера допустими разходи.
Втора алинея не се прилага, ако финансовите резерви на политическа партия на равнището на Съюза надвишават 100 % от средните й годишни приходи.
7. На Европейската инвестиционна банка или ЕИБ може да бъдат отпуснати, без покани за представяне на предложения, безвъзмездни средства за дейности, свързани с предоставянето на техническа помощ. В такива случаи член 131, параграфи 2-5 и член 132, параграф 1 не се прилагат.
8. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210за допълване на общите принципи, приложими за безвъзмездните средства, включително принципа за недопускане на печалба и принципа на съфинансиране. Освен това на Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно определението за техническа помощ.
Член 126
Допустими разходи
1. Безвъзмездните средства не надвишават общ таван, изразен като абсолютна стойност, който се определя въз основа на прогнозните допустими разходи.
Безвъзмездните средства не надвишават допустимите разходи.
2. Допустимите разходи са действително направени от бенефициера на безвъзмездни средства разходи, които отговарят на всички изброени по-долу критерии:
а)
направени са през периода на осъществяване на дейността или работната програма, с изключение на разходите във връзка с окончателните отчети и одиторските заверки;
б)
посочени са в прогнозния общ бюджет за дейността или работната програма;
в)
необходими са за изпълнението на дейността или работната програма, за които се отпускат безвъзмездните средства;
г)
възможно е да бъдат установени и проверени, по-специално като се записват в счетоводната документация на бенефициера и се определят съгласно приложимите счетоводни стандарти на държавата, в която бенефициерът е установен, и в съответствие с неговите обичайни практики за определяне и анализ на разходите;
д)
отговарят на разпоредбите на приложимото данъчно и социално законодателство;
е)
те са приемливи, обосновани и отговарят на принципа на добро финансово управление, по-специално от гледна точка на икономичността и ефикасността.
3. Поканите за представяне на предложения посочват категориите разходи, считани за допустими за финансиране от Съюза.
Без да се засяга основният акт и в допълнение към параграф 2, следните категории разходи се считат за допустими, ако отговорния разпоредител с бюджетни кредити ги е посочил като такива в поканата за представяне на предложения:
а)
разходи за гаранция за предварителното финансиране, представена от бенефициера на безвъзмездните средства, когато такава гаранция е изискана от отговорния разпоредител с бюджетни кредити съгласно член 134, параграф 1;
б)
разходи за външни одити, когато такива одити са изискани от отговорния разпоредител с бюджетни кредити в подкрепа на исканията за плащане;
в)
данък добавена стойност („ДДС“), когато не е възстановим по приложимото национално законодателство за ДДС и е платен от бенефициер, различен от данъчно незадължено лице, както е определено в член 13, параграф 1, първа алинея от Директива 2006/112/ЕО на Съвета от 28 ноември 2006 г. относно общата система на данъка върху добавената стойност (21);
г)
разходи за амортизация, при условие че те са действително направени от бенефициера;
д)
разходи за заплати на персонала от националните администрации, до размера, в който те съответстват на разходите за дейности, които съответните обществени органи не биха извършили, ако въпросният проект не е бил започнат.
4. Разходите, направени от субекти, свързани с бенефициера, както е описано в член 122, може да се приемат за допустими от отговорния разпоредител с бюджетни кредити по поканата за представяне на предложения. В този случай се прилагат едновременно следните условия:
а)
съответните субекти са посочени в споразумението или решението за отпускане на безвъзмездни средства;
б)
съответните субекти изпълняват правилата, приложими за бенефициера съгласно споразумението или решението за отпускане на безвъзмездни средства по отношение на допустимостта на разходите и правата на Комисията, OLAF и Сметната палата за провеждане на проверки и одити.
5. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно допълнителни уточнения във връзка с допустимите разходи.
Член 127
Съфинансиране в натура
1. Съфинансирането под формата на вноски в натура не се взема предвид за целите на изчисляването на печалбата, генерирана от безвъзмездните средства.
2. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити може да приеме вноски в натура като съфинансиране, ако прецени, че е необходимо или целесъобразно. Когато съфинансирането в натура се предлага в подкрепа на безвъзмездни средства с ниска стойност и отговорният разпоредител с бюджетни кредити е решил да го откаже, той обосновава защо това е ненужно или нецелесъобразно.
Тези вноски не надвишават:
а)
размера на фактически извършените разходи от трети лица, надлежно удостоверени от счетоводна документация;
б)
или, при липса на подобни документи, разходите, които съответстват на общоприетите разходи на въпросния пазар.
Вноските в натура се представят отделно в прогнозния бюджет, така че да се отразят общите средства, заделени за тази дейност. Единичната стойност на тези вноски се оценява в предварителния бюджет и не подлежи на по-нататъшна промяна.
Вноските в натура зачитат националните правила в данъчната област и в областта на социалната сигурност.
Член 128
Прозрачност
1. Безвъзмездните средства са предмет на работна програма, която се публикува, преди да започне изпълнението й.
Тази работна програма се изпълнява чрез публикуването на покани за представяне на предложения, освен в надлежно обосновани извънредни случаи на спешност или когато характеристиките на бенефициера или на дейността го налагат като единствена възможност за определена дейност, или когато бенефициерът е посочен в основен акт.
Първата алинея не се прилага за помощ за управление на кризи, операции за гражданска защита или операции за предоставяне на хуманитарна помощ.
2. В поканите за представяне на предложения се посочва планираната дата, до която всички заявители ще бъдат информирани за резултатите от оценката на техните заявления и индикативната дата за подписване на споразумения за отпускане на безвъзмездни средства или уведомяване за решенията за отпускане на безвъзмездни средства.
Тези дати се определят въз основа на следните периоди:
а)
за информиране на всички заявители за резултатите от оценката на техните заявления - максимум шест месеца, считано от крайната дата за подаване на пълните предложения;
б)
за подписване със заявителите на споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства или за уведомяването им за такива решения - максимум три месеца, считано от датата на информиране на успешните заявители.
Тези срокове може да бъдат адаптирани, за да се вземе предвид времето, необходимо за съобразяване със специфичните процедури, които могат да бъдат изисквани в основния акт в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (22) и може да бъдат надхвърлени в изключителни, надлежно обосновани случаи, по-специално за сложни дейности, когато е налице голям брой предложения или закъснения по вина на заявителите.
Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити докладва в годишния си отчет за дейността за средната продължителност на сроковете, използвани за информиране на заявителите, за подписване на споразумения за отпускане на безвъзмездни средства или за уведомяване за решенията за отпускане на безвъзмездни средства. В случай на надхвърляне на сроковете, посочени във втората алинея, оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити посочва причините за това и ако липсва надлежна обосновка в съответствие с трета алинея, предлага коригиращо действие.
3. Всички безвъзмездни средства, отпуснати през финансовата година, се публикуват ежегодно в съответствие с член 35, параграфи 2 и 3.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за изискванията за работната програма, съдържанието на поканите за представяне на предложения, изключенията от тези покани, информацията за заявителите и последващото публикуване.
Член 129
Принцип на некумулативно отпускане
1. Всяка дейност може да води до отпускането само на една сума безвъзмездни средства от бюджета за един бенефициер, освен ако е разрешено друго в съответните основни актове.
На един бенефициер може да бъде отпусната само една сума безвъзмездни средства за оперативни разходи от бюджета за финансовата година.
Заявителят незабавно информира разпоредителите с бюджетни кредити за всякакви многократни заявления и многократни плащания на безвъзмездни средства, свързани с една и съща дейност или с една и съща работна програма.
При никакви обстоятелства едни и същи разходи не може да се финансират два пъти от бюджета.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за принципа на некумулативно отпускане на безвъзмездни средства.
Член 130
Принцип на забрана за отпускане със задна дата
1. Безвъзмездни средства може да бъдат отпуснати за дейност, която вече е започнала, ако заявителят може да обоснове необходимостта от започване на дейността преди подписването на споразумението за отпускане на безвъзмездни средства или преди уведомлението за решението за отпускане на безвъзмездни средства.
В такива случаи допустимите за финансиране разходи не предхождат датата на подаване на заявлението за безвъзмездни средства, освен в надлежно обосновани извънредни случаи, предвидени в основния акт, или в случай на изключителна спешност за помощ за управление на кризи, операции за гражданска защита и операции за хуманитарна помощ или в ситуации на предстояща или непосредствена опасност, която заплашва да ескалира във въоръжен конфликт или да дестабилизира дадена държава, когато включването на Съюза на ранен етап би било от голямо значение за предотвратяване на конфликта.
Безвъзмездни средства не може да бъдат отпускани със задна дата за вече приключени дейности.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила относно принципа за неотпускането на безвъзмездни средства със задна дата.
2. В случай на безвъзмездни средства за оперативни разходи, споразумението за отпускане на безвъзмездни средства се подписва или решението за отпускане на безвъзмездни средства се обявява в срок от шест месеца след началото на бюджетната година на бенефициера. Допустимите за финансиране разходи не може да бъдат направени преди подаването на заявлението или преди началото на финансовата година на бенефициера.
ГЛАВА 3
Процедура за отпускане
Член 131
Заявления за безвъзмездни средства
1. Заявленията за безвъзмездни средства се представят в писмена форма, включително, по целесъобразност, в защитен електронен формат.
Когато счита това за осъществимо, Комисията предоставя възможността за подаване на заявления за безвъзмездни средства онлайн.
2. Заявленията за безвъзмездни средства са допустими, ако са подадени от следните лица:
а)
юридически лица; или
б)
физически лица, доколкото това се изисква от естеството или характеристиките на дейността или целта, преследвана от заявителя.
За целите на първа алинея, буква а) заявленията за безвъзмездни средства може да бъдат допустими, ако са подадени от субекти, които нямат правосубектност съгласно приложимото национално право, при условие че техните представители имат способността да поемат правни задължения от името на субекта и предоставят гаранции за защитата на финансовите интереси на Съюза, които са равностойни на гаранциите, предоставени от юридическите лица.
3. В заявлението се посочва правният статут на заявителя и се показва неговият финансов и оперативен капацитет да изпълни предложената дейност или работна програма.
За целта заявителят подава клетвена декларация и - освен ако безвъзмездните средства не са с ниска стойност, всички оправдателни документи, изисквани от отговорния разпоредител с бюджетни кредити въз основа на оценка на риска. Предварително изискуемите документи се посочват в поканата за представяне на предложения.
Проверката на финансовия капацитет не се прилага към физически лица стипендианти, към физически лица, които са сред най-нуждаещите се и получават пряка помощ, към публични органи или към международни организации. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити може, в зависимост от оценка на риска, да отмени задължението за проверка на оперативния капацитет на публични органи или международни организации.
4. Член 106, параграф 1 и членове 107, 108 и 109 се прилагат и по отношение на заявителите за безвъзмездни средства. Заявителите удостоверяват, че не се намират в някое от положенията, посочени в тези членове. Въпреки това, отговорният разпоредител с бюджетни кредити не изисква това удостоверяване:
а)
за безвъзмездни средства с ниска стойност;
б)
когато такова удостоверение е предоставено наскоро в рамките на друга процедура за отпускане.
5. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити може да налага на заявителите административни и финансови санкции, които са ефективни, пропорционални и възпиращи, при условията на член 109.
Тези санкции може да се налагат също и на бенефициери, които в момента на представяне на заявлението или по време на изпълнението на безвъзмездните средства са представили декларации с невярно съдържание при предоставянето на информацията, изисквана от отговорния разпоредител с бюджетни кредити, или не са предоставили тази информация.
6. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за организацията, свързана със заявленията за безвъзмездни средства, доказателствата за непопадане в положение за отстраняване, заявителите без юридическа правосубектност, юридическите лица, формиращи един заявител, финансовите и административните санкции, критериите за допустимост и безвъзмездните средства с ниска стойност.
Член 132
Критерии за подбор и за отпускане на безвъзмездни средства
1. Критериите за подбор, обявени предварително в поканата за оферти трябва да дават възможност за оценка на способността на заявителя да осъществи предложената дейност или работна програма.
2. Критериите за отпускане на безвъзмездни средства, обявени предварително в поканата за представяне на предложения, дават възможност да се оцени качеството на представените предложения спрямо набелязаните цели и приоритети.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за критериите за подбор и за отпускане на безвъзмездни средства.
Член 133
Процедура за оценяване
1. Предложенията се оценяват въз основа на предварително обявени критерии за подбор и за отпускане на средствата, за да се определят предложенията, които може да бъдат финансирани.
2. След това въз основа на оценката, предвидена в параграф 1, отговорният разпоредител с бюджетни кредити съставя списък на одобрените бенефициери и суми.
3. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити информира писмено заявителите за решенията по техните заявления. В случай че заявената сума не е отпусната, съответната институция посочва основанията за отхвърляне на заявлението, с конкретно позоваване на критериите за подбор и отпускане на средствата.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за оценката и отпускането на безвъзмездните средства и информирането на заявителите.
ГЛАВА 4
Плащане и контрол
Член 134
Гаранция за предварителното финансиране
1. Ако счете за уместно и пропорционално, отговорният разпоредител с бюджетни кредити може, индивидуално за всеки отделен случай и при извършен анализ на риска, да изиска от бенефициера да предостави предварително гаранция с цел да се ограничат финансовите рискове, свързани с плащането на предварителното финансиране.
2. Независимо от параграф 1 не се изискват гаранции в случай на безвъзмездни средства с ниска стойност.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за гаранцията за предварителното финансиране.
Член 135
Плащане на безвъзмездните средства и контрол
1. Размерът на безвъзмездните средства става окончателен едва след като отговорният разпоредител с бюджетни кредити приеме окончателните доклади и отчети, без това да засяга последващите проверки от съответната институция, които се извършват своевременно.
2. Ако се установи, че процедурата за отпускане на безвъзмездните средства е опорочена поради съществени грешки, нередности или измами, отговорният разпоредител с бюджетни кредити спира временно процедурата и може да предприеме всички необходими мерки, включително отмяна на процедурата. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити информира незабавно OLAF за предполагаемите случаи на измама.
3. Ако след отпускане на безвъзмездните средства бъде установено, че процедурата по отпускането или усвояването на безвъзмездните средства са опорочени от съществени грешки, нередности, измами или неизпълнение на задължения, отговорният разпоредител с бюджетни кредити може, в зависимост от достигнатия етап в процедурата и при условия че на заявителя или бенефициера е дадена възможност да представи своите забележки:
а)
да откаже да сключи споразумението за отпускане на безвъзмездни средства или да откаже да изпрати уведомление за решението за отпускане на безвъзмездни средства;
б)
да спре временно изпълнението на безвъзмездните средства; или
в)
по целесъобразност да прекрати споразумението или решението за отпускане на безвъзмездни средства.
4. Когато такива грешки, нередности или измами се дължат на бенефициера или бенефициерът не изпълни задълженията си по споразумение или решение за отпускане на безвъзмездни средства, отговорният разпоредител с бюджетни кредити може, в допълнение, да намали безвъзмездните средства или да събере суми, изплатени недължимо съгласно споразумението или решението за отпускане на безвъзмездни средства, пропорционално на тежестта на грешките, нередностите или измамите или на неизпълнението на задълженията, при условие че на бенефициера е дадена възможност да представи своите забележки.
5. Когато при контрола или одитите се установят системни или повтарящи се грешки, нередности, измами или неизпълнение на задълженията, които се дължат на бенефициера и имат съществени последици за повече от една безвъзмездна помощ, отпусната на този бенефициер при сходни условия, отговорният разпоредител с бюджетни кредити може да преустанови временно изпълнението на всички засегнати безвъзмездни средства или по целесъобразност да прекрати съответните споразумения или решения за отпускане на безвъзмездни средства с въпросния бенефициер, пропорционално на тежестта на грешките, нередностите, измамите или неизпълнението на задълженията, след като на бенефициера е дадена възможност да представи своите забележки.
След провеждане на процедура по преглед на доказателствата отговорният разпоредител с бюджетни кредити може, в допълнение, да намали безвъзмездните средства или да събере сумите, изплатени недължимо по всички безвъзмездни средства, засегнати от посочените в първата алинея системни или повтарящи се грешки, нередности, измами или неизпълнение на задълженията, които може да бъдат одитирани съгласно споразуменията или решенията за отпускане на безвъзмездни средства.
6. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити определя сумите, които да бъдат приспаднати или събрани, когато е възможно и практически осъществимо, на основата на разходите, които са недължимо декларирани като допустими за всяка съответна безвъзмездна помощ, след приемане на преразгледаните финансови обосновки, представени от бенефициера.
7. Когато не е възможно или практически осъществимо да се определи точно размерът на недопустимите разходи за всяка съответна безвъзмездна помощ, сумите, които трябва да бъдат приспаднати или събрани, може да се определят чрез екстраполиране на процента намаление или събиране, който се прилага по отношение на безвъзмездни средства, за които е било доказано наличието на системни или повтарящи се грешки или нередности, а когато недопустимите разходи не може да служат като основа за определяне на сумите, които да бъдат приспаднати или събрани, чрез прилагането на единна ставка, при спазване на принципа на пропорционалност. На бенефициера се дава възможност да представи своите забележки относно метода на екстраполиране или приложимата единна ставка и да предложи надлежно обоснован алтернативен метод или ставка преди намалението или събирането.
8. Комисията гарантира равно третиране на бенефициерите по дадена програма, по-специално когато тя се изпълнява от няколко отговорни разпоредители с бюджетни кредити.
На бенефициерите се предоставя информация за начините на оспорване на решенията, взети съгласно параграфи 3, 4, 5, 6 и б7 от настоящия член, в съответствие с член 97.
9. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила за плащането на безвъзмездните средства и контрола, включително правила относно оправдателните документи и спирането и намаляването на безвъзмездните средства.
Член 136
Срокове за съхраняване на документация
1. Бенефициерите съхраняват документация, оправдателни документи, статистически данни и други записи във връзка с отпуснати безвъзмездни средства за период от пет години след плащането на остатъка и за период от три години в случай на безвъзмездни средства с ниска стойност.
2. Документация във връзка с одити, обжалвания, съдебни дела или подадени искове за вземания, възникнали от изпълнението на проекта, се съхранява до приключването на тези одити, обжалвания, съдебни дела или искове.
ГЛАВА 5
Изпълнение
Член 137
Договори за изпълнение и финансова подкрепа за трети лица
1. Когато изпълнението на дейност или на работна програма изисква предоставянето на финансова подкрепа на трети лица, бенефициерът може да предостави такава финансова подкрепа, при условие че са спазени следните условия:
а)
преди да отпусне безвъзмездните средства, отговорният разпоредител с бюджетни кредити е проверил, че бенефициерът дава адекватни гаранции по отношение на събирането на сумите, дължими на Комисията;
б)
условията за предоставяне на такава подкрепа са строго определени в решението за отпускане на безвъзмездни средства или в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства между бенефициера и Комисията, за да се избегне възможността бенефициерът да действа по своя преценка;
в)
съответните суми са малки, с изключение на случаите, когато финансовата подкрепа е основна цел на дейността.
2. Във всяко решение или споразумение за отпускане на безвъзмездни средства се предвижда изрично правото на Комисията и на Сметната палата да упражняват правомощията си на контрол по отношение на документи, помещения и информация, включително съхраняваната на електронни носители, спрямо всички трети лица, които са получили средства на Съюза.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210относно подробните правила във връзка с договорите за изпълнение и финансовата подкрепа за трети лица.
ДЯЛ VII
НАГРАДИ
Член 138
Общи правила
1. Наградите се дават при спазване на принципите на прозрачност и равно третиране. Наградите насърчават постигането на целите на политиките на Съюза.
2. За тази цел наградите са предмет на работна програма, която се публикува преди да започне нейното изпълнение. Работната програма се изпълнява чрез обявяване на конкурси.
Конкурсите за награди с единична стойност 1 000 000 EUR или повече може да се публикуват само ако са предвидени в справките или друг съответен документ, посочен в член 38, параграф 3, буква д).
В правилата на конкурса се определят най-малко условията за участие, в това число критериите за изключване съгласно член 106, параграф 1 и членове 107, 108 и 109, критериите за присъждане, размерът на наградата и условията на плащане.
Наградите не може да се присъждат пряко без конкурс и се публикуват ежегодно в съответствие с член 35, параграфи 2 и 3.
3. Участията в конкурси се оценяват от орган от експерти въз основа на публикуваните конкурсни правила.
Наградите се присъждат след това от отговорния разпоредител с бюджетни кредити въз основа на оценката на органа от експерти, които имат свободата да решат дали да препоръчат присъждането на награди в зависимост от направената от тях оценка на качеството на участващите проекти.
4. Размерът на наградата не се обвързва с извършените от победителя разходи.
5. Когато изпълнението на дадено действие или работна програма изисква присъждането на награди на трети лица от бенефициер на безвъзмездни средства на Съюза, бенефициерът може да присъжда такива награди, при условие че минималното съдържание на правилата на конкурса, посочени в параграф 2, е строго определено в решението за отпускане на безвъзмездни средства или в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства между бенефициера и Комисията, без възможности за действия по собствена преценка.
6. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за наградите, включително програмиране, правила на конкурса, последващо публикуване, оценка, информация и уведомяване на победителите.
ДЯЛ VIII
ФИНАНСОВИ ИНСТРУМЕНТИ
Член 139
Обхват
1. Финансовите инструменти се разрешават с основен акт.
Без да се засяга първата алинея, финансови инструменти може да бъдат създавани, в надлежно обосновани случаи, без да се разрешават с основен акт, при условие че тези инструменти са включени в бюджета в съответствие с член 49, параграф 1, буква д).
2. Когато помощта на Съюза се предоставя чрез финансови инструменти и комбинирано в една единна мярка с елементите, които са пряко свързани с финансовите инструменти, насочени към същите крайни получатели, включително техническата помощ, отстъпките по лихвените проценти и субсидиите за гаранционни такси, за всички елементи на тази мярка се прилага настоящият дял.
3. Когато финансовите инструменти са комбинирани с безвъзмездни средства, които се финансират от бюджета по дял VI на първа част за елементи, които не са пряко свързани с финансовите инструменти, се водят отделни записи за всеки източник на финансиране.
4. Комисията може да изпълнява финансовите инструменти чрез пряко управление или чрез непряко управление, според предвиденото в основния акт, чрез възлагане на задачи по изпълнението на субектите съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточки ii), iii), v) и vi).
Когато изпълняват финансови инструменти, субектите, на които са възложени задачи по изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточки ii), iii), v) и vi), може допълнително да възложат, на своя отговорност, част от изпълнението на финансови посредници, при условие че тези субекти гарантират, че финансовите посредници отговарят на критериите, посочени в член 140, параграфи 1, 3 и 5. Финансовите посредници се избират въз основа на открити, прозрачни, пропорционални и недискриминационни процедури, като се избягват конфликти на интереси.
Комисията продължава да носи отговорност за съответствието на рамката за изпълнение за финансовите инструменти с принципа на доброто финансово управление и подкрепя постигането в срок на определените цели на политиките, с измерими постижения и резултати. Комисията носи отговорност за изпълнението на финансовите инструменти, без да се засяга правната и договорната отговорност на субектите, на които е възложено изпълнението, в съответствие с приложимото право.
5. Когато финансовите инструменти се изпълняват чрез споделено управление с държавите-членки, приложимите спрямо тези инструменти разпоредби, включително правилата за вноските за финансовите инструменти, управлявани пряко или непряко в съответствие с настоящия дял, се определят в регламентите, посочени в член 175.
6. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за финансовите инструменти, включително избора на субектите, на които е възложено изпълнението на финансовите инструменти, съдържанието на споразуменията за възлагане, разноските и таксите за управление, специфичните правила за доверителните сметки, прякото изпълнение на финансовите инструменти и избора на ръководство, на финансови посредници и на крайни получатели.
Член 140
Принципи и условия, приложими за финансовите инструменти
1. Финансовите инструменти се използват в съответствие с принципите на добро финансово управление, прозрачност, пропорционалност, недискриминация, равно третиране и субсидиарност и съгласно техните цели и по целесъобразност, срок, определени в основния акт относно тези финансови инструменти.
2. Финансовите инструменти отговарят на следното:
а)
служат за преодоляване на неефективност на пазара или неоптимални инвестиционни ситуации, които са доказано жизнеспособни, но не могат да привлекат достатъчно финансиране от пазарни източници;
б)
допълняемост: финансовите инструменти нямат за цел да бъдат заместител на финансовите инструменти на дадена държава-членка, на частното финансиране или друга финансова намеса на Съюза;
в)
ненарушаване на конкуренцията на вътрешния пазар и съвместимост с правилата за държавна помощ;
г)
ефект на лоста: участието на Съюза във финансов инструмент има за цел мобилизирането на обща инвестиция, чийто размер е по-голям от участието на Съюза съобразно предварително определените показатели;
д)
хармонизиране на интересите: при изпълнението на финансови инструменти Комисията гарантира, че съществува общ интерес от постигане на целите на политиките, определени за даден финансов инструмент, който може да бъде подкрепен с разпоредби, като например изисквания за съвместни инвестиции и поделяне на риска или финансови стимули, като същевременно се предотвратяват конфликти на интереси с други дейности на субектите, на които е възложено изпълнението;
е)
финансовите инструменти се създават въз основа на предварителна оценка, в това число оценка на възможното повторно усвояване на допълнителните ресурси, посочени в параграф 8, буква е).
3. Бюджетните разходи, свързани с даден финансов инструмент, и финансовата отговорност на Съюза в никакъв случай не надвишават размера на съответното бюджетно задължение, поето за този финансов инструмент, като по този начин се изключва възможността за генериране на условни пасиви за бюджета.
4. Субектите, на които са възложени задачи по изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточки ii), iii), v)и vi) и всички финансови посредници, които са избрани да участват в извършването на финансови операции по даден финансов инструмент, спазват приложимите стандарти и законодателство относно предотвратяването на изпирането на пари, борбата с тероризма и данъчните измами. За изпълнението на финансовите инструменти в съответствие с настоящия дял, субектите, на които са възложени задачи по изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточки ii), iii), v) и vi) не може да бъдат установени на територия, чиито съдебни органи не си сътрудничат със Съюза по отношение на прилагането на международно възприетите данъчни стандарти, нито може да поддържат делови взаимоотношения със субекти, регистрирани на такава територия, като транспонират тези изисквания в своите договори с избраните финансови посредници.
5. Субектите, на които са възложени задачи по изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточки ii), iii), v)и vi), финансовите посредници, посочени в параграф 3 от настоящия член, които участват в управлението на финансови инструменти на Съюза, и крайните получатели на помощ от Съюза съгласно настоящия дял осигуряват на Сметната палата всички условия и й предоставят цялата информация, която Сметната палата счита за необходима за изпълнение на задачата си съгласно член 161.
По отношение на помощта от Съюза съгласно настоящия дял се прилагат Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета и Регламент (ЕО) № 1073/1999 на Европейския Парламент и на Съвета от 25 май 1999 г. относно разследванията, провеждани от Европейската служба за борба с измамите (OLAF) (23).
6. Сумите, които са поне в същия размер като вноската на Съюза или, където това е приложимо, са нейни кратни, се използват за постигането на конкретните цели на политиките, преследвани чрез финансовия инструмент, и не пораждат неправомерни предимства, по-специално под формата на неправомерни дивиденти или печалби за трети лица.
Без да се засягат специфичните за сектора правила относно споделеното управление, приходите, в това число дивиденти, прираст на капитала, гаранционни такси и лихви по заеми и върху суми по доверителни сметки, изплащани на Комисията или доверителни сметки, които са открити за финансовите инструменти и могат да бъдат отнесени към подкрепата от бюджета в рамките на финансов инструмент, се записват в бюджета след приспадане на разноските и таксите за управление.
Годишните вноски за изплащане, в това число капиталови изплащания, освободени гаранции и погашения на главницата, изплатени на Комисията или по доверителните сметки, които са открити за финансовите инструменти и могат да бъдат отнесени към подкрепата от бюджета в рамките на финансов инструмент, са вътрешен целеви приход в съответствие с член 21 и се използват за същия финансов инструмент, без да се засяга параграф 9 от настоящия член, за период не по-дълъг от периода, за който са разпределени бюджетните кредити плюс две години, освен ако е посочено друго в основния акт.
7. Плащанията към доверителни сметки се изпълняват от Комисията въз основа на заявки за плащане, които са надлежно обосновани с прогнози за отпусканите суми, като се взема предвид наличното салдо по доверителните сметки и необходимостта да се избягват прекомерно големите салда по такива сметки. В случай че сумите по доверителните сметки са достатъчни, за да покрият определения по договор минимален резерв по доверителните сметки, към който е прибавена прогнозата за отпусканите суми за текущата финансова година и да покрият сумите, които са необходими, за да се изключат условните пасиви във връзка със задълженията за плащане във валути различни от еврото, не се изпълняват други плащания към доверителните сметки. Прогнозите за отпусканите суми следва да се осигуряват за годината или по целесъобразност, за шестмесечие.
8. Комисията докладва ежегодно на Европейския парламент и на Съвета относно дейностите, които са свързани с финансовите инструменти. За всеки получаващ подкрепа финансов инструмент докладът включва:
а)
посочване на финансовия инструмент и основния акт;
б)
описание на финансовия инструмент, реда и условията за неговото изпълнение и добавената стойност на участието на Съюза;
в)
участващите в изпълнението финансови институции, в това число всички въпроси, свързани с прилагането на параграф 5;
г)
общия размер на бюджетните задължения и плащания от бюджета за всеки финансов инструмент;
д)
резултатите от изпълнението на финансовия инструмент, включително извършените инвестиции;
е)
оценка на използването на сумите, които са постъпили обратно във финансовия инструмент под формата на вътрешни целеви приходи по параграф 6;
ж)
салдото по доверителната сметка;
з)
приходи и плащания по параграф 6;
и)
стойността на инвестициите в собствен капитал спрямо предходни години;
й)
общите цифри за обезценката на активите на инструменти за дялово участие или за поделяне на риска и гаранциите, по които са подадени искания за плащане по линия на инструментите с гаранция;
к)
целевия ефект на лоста и постигнатия ефект на лоста;
л)
приноса му за постигането на целите на съответната програма, измерен чрез установените показатели, включително, когато е приложимо, географската диверсификация.
9. Когато Европейският парламент или Съветът считат, че даден финансов инструмент не е постигнал ефективно своите цели, те може да поискат от Комисията да внесе предложение за преразгледан основен акт с цел постепенно приключване на инструмента. В случай на постепенно приключване на финансов инструмент всички нови плащания по този инструмент по параграф 6, трета алинея се считат за общ приход.
10. Целите на финансовите инструменти и по целесъобразност, тяхната специфична правна форма и място на регистрация се публикуват на уебсайта на Комисията.
11. За финансовите инструменти отговорният разпоредител с бюджетни кредити гарантира, че финансовите отчети за периода от 1 януари до 31 декември и в съответствие със счетоводните правила, посочени в член 143 и Международните счетоводни стандарти за публичния сектор (IPSAS), както и всяка информация, която е необходима за изготвянето на финансовите отчети съгласно член 68, параграф 3, се предоставят от субектите, на които са възложени задачи по изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточки ii), iii), v) и vi) до 15 февруари следващата година. Отговорният разпоредител с бюджетни кредити гарантира също, че одитираните финансови отчети за финансовите инструменти се предоставят от тези субектите до 15 май следващата година.
12. Комисията гарантира хармонизирано управление на финансовите инструменти, по-специално в областта на счетоводството, отчетността, наблюдението и управлението на финансовия риск.
13. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за изпълнението на финансовите инструменти, в това число условията за тяхното използване, ефекта на лоста, предварителната оценка, наблюдението и обработката на вноските от фондовете, посочени в член 175.
ДЯЛ IX
ПРЕДСТАВЯНЕ НА ОТЧЕТИТЕ И СЧЕТОВОДНА ОТЧЕТНОСТ
ГЛАВА 1
Представяне на отчетите
Член 141
Устройство на отчетите
Отчетите включват:
а)
консолидираните финансови отчети, в които се представя консолидирането на финансовата информация, съдържаща се във финансовите отчети на институциите, финансирани от бюджета, тези на органите, посочени в член 208, и на други органи, чиито отчети се изисква да бъдат консолидирани съгласно счетоводните правила, посочени в член 143;
б)
агрегираните бюджетни отчети, в които се представя информацията, съдържаща се в бюджетните отчети на институциите.
Член 142
Доклад за бюджетното и финансовото управление
1. Всяка институция и орган, посочени в член 141, изготвят доклад за бюджетното и финансовото управление през финансовата година.
Те изпращат доклада на Европейския парламент, на Съвета и на Сметната палата до 31 март, следващ финансовата година.
2. Докладът, посочен в параграф 1, отчита както в абсолютно, така и в процентно изражение най-малко степента на изпълнение на бюджетните кредити и дава обобщена информация относно трансфера на бюджетни кредити между различните бюджетни позиции.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за доклада за бюджетното и финансовото управление.
Член 143
Правила относно отчетите
1. Счетоводителят на Комисията приема правилата, въз основа на международно възприетите счетоводни стандарти в публичния сектор. Счетоводителят може да се отклони от тези стандарти, ако според него това е необходимо, за да се даде вярна и точна представа за активите и пасивите, разходите, приходите и паричните потоци. Когато дадено счетоводно правило се отклонява съществено от тези стандарти, това следва да бъде отразено в бележките към финансовите отчети, наред с основанията за отклонението.
2. Бюджетните отчети, посочени в член 141, спазват бюджетните принципи, определени в настоящия регламент. Те дават вярна и точна представа за бюджетните приходни и разходни операции.
Член 144
Счетоводни принципи
1. Финансовите отчети, посочени в член 141, представят информацията, включително информацията относно счетоводните политики, по начин, който гарантира, че тя е релевантна, надеждна, сравнима и разбираема. Финансовите отчети се съставят в съответствие с общоприетите счетоводни принципи, изложени в счетоводните правила, посочени в член 143.
2. На Комисията се предоставят правомощията да приема делегирани актове относно определянето на рамката за изпълнението от страна на счетоводителя на неговите задачи съгласно настоящия член и членове 145, 146, 148, 151, 154, 156 и 157.
Член 145
Финансови отчети
1. Финансовите отчети се представят в милиони евро и се състоят от:
а)
счетоводния баланс и отчета за финансовия резултат, които представят всички активи и пасиви, финансовото състояние и финансовия резултат към 31 декември на предходната година; те се представят в съответствие със счетоводните правила, посочени в член 143;
б)
отчета за паричните потоци, в който се посочват събраните и отпуснатите суми през годината и крайното салдо на касата;
в)
отчета за промените в нетните активи, в който се представя общ преглед на движенията през годината в резервите и натрупаните резултати.
2. Чрез бележките към финансовите отчети се допълва и пояснява информацията, представена в посочените в параграф 1 отчети, и се предоставя цялата допълнителна информация, утвърдена от международно възприетата счетоводна практика, когато тази информация има отношение към дейностите на Съюза.
Член 146
Отчети за изпълнението на бюджета
1. Отчетите за изпълнението на бюджета се представят в милиони евро. Те се състоят от:
а)
отчетите, в които се агрегират всички бюджетни операции за годината като приходи и разходи;
б)
бележките, с които се допълва и пояснява информацията, представена в отчетите.
2. Отчетите за изпълнението на бюджета имат същото устройство като това на самия бюджет.
Член 147
Междинни отчети
1. Счетоводителите на другите институции и на органите, посочени в член 141, изпращат своите междинни отчети на счетоводителя на Комисията и на Сметната палата до 1 март на следващата година.
2. Счетоводителите на другите институции и на органите, посочени в член 141, изпращат на счетоводителя на Комисията също така пакет от отчети в стандартен формат, определен от счетоводителя на Комисията за целите на консолидирането, до 1 март на следващата година.
3. Счетоводителят на Комисията консолидира тези междинни отчети с междинните отчети на Комисията и до 31 март на следващата година изпраща на Сметната палата междинните отчети на Комисията и консолидираните междинни отчети на Съюза.
Член 148
Одобряване на окончателните консолидирани отчети
1. До 1 юни Сметната палата представя своите забележки по междинните отчети на другите институции и на всеки орган, посочени в член 141, а до 15 юни представя своите забележки по междинните отчети на Комисията и консолидираните междинни отчети.
2. Институциите, различни от Комисията, и всеки от органите, посочени в член 141, изготвят своите окончателни отчети и ги изпращат до 1 юли на счетоводителя на Комисията, на Сметната палата, на Европейския парламент и на Съвета с оглед на изготвянето на окончателните консолидирани отчети.
Счетоводителите на другите институции и на органите, посочени в член 141, изпращат на счетоводителя на Комисията също така пакет от отчети в стандартен формат, определен от счетоводителя на Комисията за целите на консолидирането, до 1 юли.
3. На същата дата, на която предава своите окончателни отчети, счетоводителят на всяка институция и на всеки орган, посочени в член 141, изпраща на Сметната палата с копие до счетоводителя на Комисията също така представително писмо относно тези окончателни отчети.
Окончателните отчети се придружават от бележка, съставена от счетоводителя, в която той декларира, че окончателните отчети са изготвени в съответствие с настоящия дял и приложимите счетоводни принципи, правила и методи.
4. Счетоводителят на Комисията изготвя окончателните консолидирани отчети въз основа на информацията, представена съгласно параграф 2 от настоящия член от институциите различни от Комисията и органите, посочени в член 141. Окончателните консолидирани отчети се придружават от бележка, съставена от счетоводителя на Комисията, в която той декларира, че окончателните консолидирани отчети са изготвени в съответствие с настоящия дял и със счетоводните принципи, правила и методи, изложени в бележките към финансовите отчети.
5. След като одобри окончателните консолидирани отчети и своите собствени окончателни отчети, Комисията ги изпраща на Европейския парламент, на Съвета и на Сметната палата до 31 юли.
До същата дата счетоводителят на Комисията предава на Сметната палата представително писмо относно окончателните консолидирани отчети.
6. В срок до 15 ноември окончателните консолидирани отчети се публикуват в Официален вестник на Европейския съюз заедно с декларацията за достоверност, предоставена от Сметната палата в съответствие с член 287 от ДФЕС и член 106а от Договора за Евратом.
ГЛАВА 2
Информация за изпълнението на бюджета
Член 149
Отчет за бюджетните гаранции и рискове
В допълнение към отчетите и докладите, предвидени в членове 145 и 146, Комисията се отчита пред Европейския парламент и пред Съвета веднъж годишно за бюджетните гаранции, посочени в член 49, параграф 1, буква г), и съответните рискове.
Тази информация се изпраща същевременно и на Сметната палата.
Член 150
Информация за изпълнението на бюджета
1. Освен отчетите и докладите, предвидени в членове 145 и 146, счетоводителят на Комисията изпраща веднъж месечно на Европейския парламент и на Съвета цифрите, агрегирани най-малко на ниво глави, за изпълнението на бюджета както за приходите, така и за разходите спрямо всички бюджетни кредити.
С тези данни се дават и подробности за усвояването на пренесените бюджетни кредити.
Данните се изпращат в срок от десет дни от края на всеки месец.
2. Три пъти годишно в рамките на 30 работни дни, считано от 31 май, 31 август и 31 декември счетоводителят на Комисията изпраща на Европейския парламент и на Съвета отчет за изпълнението на бюджета, който обхваща както приходите, така и разходите, разбити по глави, статии и позиции.
В тези отчети се дават и подробности за усвояването на бюджетните кредити, пренесени от предходни финансови години.
3. Едновременно с това цифрите и отчетът за изпълнението на бюджета се изпращат на Сметната палата и се публикуват на уебсайта на Комисията.
4. До 15 септември всяка година счетоводителят изпраща на Европейския парламент и на Съвета доклад с информация относно забелязаните текущи рискове, наблюдаваните общи тенденции, срещнатите нови счетоводни проблеми, напредъка по въпросите в областта на счетоводството, в това число повдигнатите от Сметната палата, и информация за събирането на вземания.
ГЛАВА 3
Счетоводна отчетност
Раздел 1
Общи разпоредби
Член 151
Счетоводна система
1. Счетоводната система на институциите служи за организиране на бюджетната и финансовата информация така, че цифрите да могат да се записват, архивират и регистрират.
2. Счетоводната система включва общи сметки и бюджетни сметки. Сметките се водят в евро на база календарна година.
3. Оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити може да води и аналитични сметки.
Член 152
Обща разпоредба за счетоводната система на институциите
След съгласуване със счетоводителите на останалите институции и на органите, посочени в член 141, счетоводителят на Комисията приема в съответствие с член 143 счетоводните правила и хармонизирания сметкоплан, които ще се прилагат от всички институции, от службите, посочени в дял V на втора част, и от всички органи, посочени в член 141.
Раздел 2
Общи сметки
Член 153
Общи сметки
В общите сметки се записват в хронологичен ред чрез прилагане на метода на двустранно записване всички събития и операции, които влияят на икономическото и финансовото състояние, както и на активите и пасивите на институциите и органите, посочени в член 141.
Член 154
Записвания в общите сметки
1. Салдата и движенията по общите сметки се записват в счетоводните книги.
2. Всички счетоводни записвания, включително корекциите по сметките, се основават на оправдателни документи, на които записванията се позовават.
3. Счетоводната система е такава, че оставя ясна одитна следа за всички счетоводни записвания.
Член 155
Счетоводни корекции
След приключване на финансовата година и до датата на представяне на общите сметки счетоводителят извършва корекции, които, без да водят до отпускане или събиране на суми за тази година, са необходими за вярното и точно представяне на тези сметки. Корекциите спазват правилата за счетоводна отчетност, посочени в член 143.
Раздел 3
Бюджетни сметки
Член 156
Бюджетно счетоводство
1. В бюджетните сметки се отразява подробно изпълнението на бюджета.
2. За целите на параграф 1 в бюджетните сметки се записват всички бюджетни приходни и разходни операции, предвидени в дял IV на първа част.
ГЛАВА 4
Инвентаризационни описи
Член 157
Инвентарен опис
1. Всяка институция и орган, посочени в член 141, водят инвентарен опис, в който се отразяват количеството и стойността на всички материални, нематериални и финансови активи на Съюза в съответствие с образец, изготвен от счетоводителя на Комисията.
Всяка институция и орган, посочени в член 141, проверяват дали записванията в инвентарния опис отговарят на действителното състояние.
2. Продажбата на материални активи на Съюза се обявява по подходящ начин.
ДЯЛ X
ВЪНШЕН ОДИТ И ОСВОБОЖДАВАНЕ ОТ ОТГОВОРНОСТ ВЪВ ВРЪЗКА С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА БЮДЖЕТА
ГЛАВА 1
Външен одит
Член 158
Външен одит от Сметната палата
Европейският парламент, Съветът и Комисията информират Сметната палата във възможно най-кратки срокове за всички решения и правила, приети съгласно членове 13, 16, 21, 25, 26, 29 и 40.
Член 159
Правила и процедура по отношение на одита
1. Проверката на Сметната палата за това дали всички приходи са постъпили и всички разходи са извършени по законосъобразен и редовен начин се извършва по отношение на Договорите, бюджета, настоящия регламент, делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент, и всички останали актове, приети съгласно Договорите.
2. При изпълнението на своята задача Сметната палата има право да разглежда, по начина, указан в член 161, всички документи и информация, свързани с финансовото управление на службите или органите по отношение на операциите, финансирани или съфинансирани от Съюза. Сметната палата има право да разпитва всички длъжностни лица, отговорни за определена приходна или разходна операция, както и да използва всички приложими за горепосочените служби или органи процедури за одит. Одитът в държавите-членки се извършва във връзка с националните институции за одит или, когато те не разполагат с необходимите правомощия, с компетентните национални служби. Сметната палата и националните одитни институции на държавите-членки си сътрудничат в дух на доверие, като запазват своята независимост.
За да получи цялата необходима информация за изпълнение на задачата, поверена й по силата на Договорите или на актовете, приети съгласно тях, Сметната палата може да присъства, по свое искане, по време на одита, извършван в рамките на изпълнението на бюджета от или от името на която и да е институция.
По искане на Сметната палата, всяка институция издава разрешение на финансовите институции, които държат депозити на Съюза, да дадат възможност на Сметната палата да се увери, че външните данни съответстват на счетоводните сметки.
3. За да изпълни своята задача, Сметната палата уведомява институциите и органите, за които се прилага настоящият регламент, за имената на своите служители, които са оправомощени да ги одитират.
Член 160
Проверки на ценни книжа и парични средства
Сметната палата гарантира, че всички ценни книжа и парични средства по депозити или в наличност са сверени с подписани от депозитарите бордера или с официални удостоверения за държаните парични средства и ценни книжа. Сметната палата може да извършва такива проверки.
Член 161
Право на достъп на Сметната палата
1. Комисията, останалите институции, органите, които се разпореждат с приходи и разходи от името на Съюза, както и получателите осигуряват на Сметната палата всички материални условия и й предоставят цялата информация, която Сметната палата счита за необходима за изпълнение на своята задача. Те предоставят на разположение на Сметната палата всички документи, които се отнасят до възлагането и изпълнението на финансирани от бюджета поръчки, всички отчети за парични средства или материали, цялата счетоводна документация или оправдателни документи, както и свързаните с това административни документи, всички документи за приходи и разходи, всички инвентарни описи, всички органиграми на отдели, които Сметната палата счита за необходими за извършване на одит, по документи или на място, на отчета за бюджетния и финансовия резултат, и за същите цели - всички документи и данни, създадени или съхранявани на електронен носител.
Органите за вътрешен одит и другите служби на съответните национални администрации осигуряват на Сметната палата всички материални условия, които тя прецени за необходими за изпълнение на своята задача.
2. Служителите, чиято работа се проверява от Сметната палата, са длъжни:
а)
да покажат своята документация за паричните средства в наличност, за всички останали парични средства, за всички ценни книжа и материали от всякакъв вид, както и оправдателните документи за тяхното разпореждане с поверените им средства, а също и всички свързани с тях счетоводни книги, регистри и други документи;
б)
да представят кореспонденцията и всички останали документи, необходими за цялостното извършване на одита, посочен в член 159, параграф 1.
Информацията, предоставена съгласно първа алинея, буква б), може да бъде поискана единствено от Сметната палата.
3. Сметната палата се оправомощава да извършва одит на документите за приходите и разходите на Съюза, които се държат от службите на институциите, и по-специално от службите, отговорни за решенията за тези приходи и разходи, от органите, които се разпореждат с приходите и разходите от името на Съюза, както и от физическите или юридически лица, които получават плащания от бюджета.
4. Задачата по проверката на законосъобразното и редовно постъпване на приходите и извършване на разходите, както и на доброто финансово управление обхваща и усвояването на средства на Съюза от органи извън институциите, които са получили тези вноски.
5. Финансирането от Съюза, изплатено на получатели извън институциите, подлежи на даването на писмено съгласие от тези получатели, а при липса на такова съгласие от тяхна страна - на писмено съгласие от изпълнителите или подизпълнителите, за извършване на одит от Сметната палата относно използването на предоставеното финансиране.
6. Комисията предоставя на Сметната палата, по нейно искане, всякаква информация за операциите по получаване и отпускане на заеми.
7. Използването на интегрирани компютърни системи не води до ограничаване на достъпа на Сметната палата до оправдателните документи.
Член 162
Годишен доклад на Сметната палата
1. До 30 юни Сметната палата предава на Комисията и на съответните институции всички забележки, които по нейно мнение са от такова естество, че следва да бъдат включени в годишния доклад. Тези забележки запазват поверителния си характер и подлежат на състезателна процедура. До 15 октомври всяка институция изпраща своя отговор на Сметната палата. Отговорите на останалите институции, различни от Комисията, се изпращат същевременно и на Комисията.
2. Годишният доклад съдържа оценка на доброто финансово управление.
3. Годишният доклад съдържа раздел за всяка институция. Сметната палата може да добави всякакви кратки отчети или общи забележки, каквито прецени за уместни.
Сметната палата предприема всички необходими мерки, за да гарантира, че отговорите от всички институции на нейните забележки се публикуват до или след всяка забележка, за която се отнасят.
4. Сметната палата предава до 15 ноември на органите, отговарящи за освобождаването от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, и на другите институции своя годишен доклад, придружен от отговорите на институциите, и осигурява публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
5. След като Сметната палата предаде годишния доклад, Комисията информира незабавно съответните държави-членки за подробностите от този доклад, касаещи управлението на средствата, за които те отговарят съгласно приложимите правила.
След получаване на тази информация, държавите-членки отговарят на Комисията в срок от 60 дни. Комисията предава обобщение на тази информация на Сметната палата, Европейския парламент и Съвета до 28 февруари.
Член 163
Специални доклади на Сметната палата
1. Сметната палата предава на съответната институция или орган всички забележки, които по нейно мнение следва да бъдат включени в специален доклад. Тези забележки запазват поверителния си характер и подлежат на състезателна процедура.
Съответната институция или орган информира Сметната палата в срок от два месеца и половина от предаването на забележките за всички отговори, които желае да направи във връзка с тези забележки.
През месеца след получаването на отговорите на съответната институция или орган Сметната палата приема окончателен вариант на специалния доклад.
Специалните доклади, заедно с отговорите на съответните институции или органи, се предават незабавно на Европейския парламент и на Съвета, като всеки от тях решава, при необходимост съгласувано с Комисията, какви последващи действия да предприеме спрямо тях.
Сметната палата предприема всички необходими мерки, за да гарантира, че отговорите на нейните забележки от всяка съответна институция или орган се публикуват заедно със специалния доклад.
2. Становищата, посочени в член 287, параграф 4, втора алинея от ДФЕС, които не се отнасят до предложения или проекти, попадащи в обхвата на процедурата по законодателни консултации, може да се публикуват от Сметната палата в Официален вестник на Европейския съюз. Сметната палата взема решението си за публикуване след консултация с институцията, която е поискала становището или която има отношение към него. Към публикуваните становища се прилагат всички пояснения от съответните институции.
ГЛАВА 2
Освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета
Член 164
График на процедурата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета
1. Преди 15 май на година n + 2 по препоръка на Съвета и с квалифицирано мнозинство Европейският парламент освобождава Комисията от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета за година n.
2. В случай че датата, посочена в параграф 1, не може да бъде спазена, Европейският парламент или Съветът информират Комисията за причините за отлагането.
3. В случай че Европейският парламент отложи решението за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, Комисията полага всички усилия за възможно най-бързо предприемане на мерки за отстраняване или улесняване на отстраняването на препятствията пред това решение.
Член 165
Процедура по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета
1. Решението за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета обхваща отчетите за всички приходи и разходи на Съюза, крайното салдо по тях, както и активите и пасивите на Съюза, отразени в счетоводния баланс.
2. С оглед на освобождаването от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета Европейският парламент, след като Съветът е извършил същото, проверява отчетите, финансовите отчети и доклада за оценка, посочени в член 318 от ДФЕС. Той проверява и изготвения от Сметната палата годишен доклад заедно с отговорите на институциите, предмет на одит, всички съществени специални доклади на Сметната палата във връзка със съответната финансова година, както и декларацията за достоверност на Сметната палата относно надеждността и точността на отчетите, както и законосъобразността и редовността на свързаните с тях операции.
3. Комисията представя на Европейския парламент, по негово искане, всякаква информация, необходима за безпроблемното протичане на процедурата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета за съответната финансова година, в съответствие с член 319 от ДФЕС.
Член 166
Последващи мерки
1. В съответствие с член 319 от ДФЕС и член 106а от Договора за Евратом Комисията и останалите институции правят всичко необходимо за предприемане на действия по забележките, придружаващи решението на Европейския парламент за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, както и по коментарите, придружаващи препоръката за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, приета от Съвета.
2. По искане на Европейския парламент или Съвета институциите докладват за мерките, предприети с оглед на тези забележки и коментари, и по-специално за указанията, които са дали на своите служби, отговарящи за изпълнението на бюджета. Държавите-членки сътрудничат на Комисията, като я информират за мерките, които са предприели по тези забележки, така че Комисията да ги вземе предвид при изготвянето на собствения си отчет. Отчетите на институциите се предават и на Сметната палата.
Член 167
Специални разпоредби относно ЕСВД
Спрямо ЕСВД се прилагат процедурите, предвидени в член 319 от ДФЕС и в членове 164, 165 и 166 от настоящия регламент. ЕСВД сътрудничи изцяло с институциите, които участват в процедурата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, и осигурява, по целесъобразност, всяка необходима допълнителна информация, включително чрез присъствие на заседания на съответните органи.
ВТОРА ЧАСТ
СПЕЦИАЛНИ РАЗПОРЕДБИ
ДЯЛ I
ЕВРОПЕЙСКИ ФОНД ЗА ГАРАНТИРАНЕ НА ЗЕМЕДЕЛИЕТО
Член 168
Специални разпоредби относно Европейския фонд за гарантиране на земеделието
1. Първа и трета част се прилагат за разходите, направени от органите и структурите, посочени в правилата относно Европейския фонд за гарантиране на земеделието (ЕФГЗ), както и за приходите, освен ако в настоящия дял е предвидено друго.
2. Управляваните пряко от Комисията дейности се изпълняват в съответствие с правилата, предвидени в първа и трета част.
Член 169
Поемане на задължения за бюджетните кредити за ЕФГЗ
1. За всяка финансова година бюджетните кредити за ЕФГЗ включват едногодишни бюджетни кредити, с изключение на разходите, свързани с мерките, посочени в член 3, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1290/2005, които се покриват с многогодишни бюджетни кредити.
2. Пренесените, но неусвоени до края на финансовата година бюджетни кредити за плащания се анулират.
3. Бюджетните кредити, които се отнасят до дейностите, посочени в член 3, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1290/2005, и за които няма поети задължения, може да се пренасят само за следващата финансова година.
Като се спазва ограничение от 2 % от първоначалните бюджетни кредити, такъв пренос не надвишава размера на корекцията на преките плащания, посочена в член 11 от Регламент (ЕО) № 73/2009 на Съвета от 19 януари 2009 г. за установяване на общи правила за схеми за директно подпомагане в рамките на Общата селскостопанска политика и за установяване на някои схеми за подпомагане на земеделски стопани (24) и който се прилага през предходната финансова година.
Пренесените бюджетни кредити се включват изключително в бюджетните редове, обхващащи посочените в член 3, параграф 1, буква в) от Регламент (ЕО) № 1290/2005 дейности.
Такъв пренос може да доведе до допълнителни плащания само за крайните получатели, по отношение на които през предходната финансова година е била направена корекцията на преките плащания, посочена в член 11 от Регламент (ЕО) № 73/2009.
Решението за пренос се взема до 15 февруари през годината, към която се прави преносът, от Комисията, която информира Европейския парламент и Съвета за това.
Член 170
Глобални временни задължения за бюджетните кредити за ЕФГЗ
1. Комисията възстановява разходите за ЕФГЗ, извършени от държавите-членки.
2. Решенията на Комисията, с които се определя размерът на възстановяване на такива разходи, представляват глобални временни задължения, които не може да надвишават общия размер на бюджетните кредити, записани за ЕФГЗ.
3. Считано от 15 ноември на финансовата година задължения за обичайните разходи за управление на ЕФГЗ може да се поемат авансово за сметка на бюджетните кредити, предвидени за следващата финансова година. Независимо от това тези задължения не може да надвишават три четвърти от съответните общи бюджетни кредити за финансова година. Те се прилагат единствено за разходи, принципът за които е установен в действащ основен акт.
Член 171
График на бюджетните задължения за ЕФГЗ
1. В срок от два месеца от получаване на отчетите, подадени от държавите-членки, разходите, направени от органите и структурите, посочени в правилата относно ЕФГЗ, са предмет на поемане на задължение по глави, статии и позиции. Такива задължения може да се поемат след изтичането на този двумесечен срок когато е необходима процедура за трансфер на бюджетни кредити по отношение на съответните бюджетни редове. Освен когато плащането още не е извършено от държавите-членки или когато е поставена под въпрос допустимостта, сумите се начисляват като плащания в същия двумесечен срок.
Задълженията, посочени в първата алинея, се приспадат от глобалното временно бюджетно задължение, посочено в член 170.
2. Глобалните временни задължения, които са поети за дадена финансова година и които до 1 февруари на следващата финансова година не са довели до задължение по конкретни редове в бюджетната номенклатура, се анулират за съответната финансова година.
3. Параграфи 1 и 2 се прилагат при спазване на процедурата за проверката и приемането на отчетите.
Член 172
Осчетоводяване на разходите по ЕФГЗ
При бюджетното счетоводство разходите се отразяват за определена финансова година въз основа на средствата, възстановени на държавите-членки от Комисията, до 31 декември на същата финансова година, при условие че платежното нареждане е получено от счетоводителя до 31 януари на следващата финансова година.
Член 173
Трансфер на бюджетни кредити по ЕФГЗ
1. Когато Комисията трансферира бюджетни кредити съгласно член 26, параграф 1, тя взема решението си до 31 януари на следващата финансова година и информира Европейския парламент и Съвета в съответствие с член 26, параграф 1.
2. В случаите, различни от посочените в параграф 1, Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета предложения за трансфери най-късно до 10 януари на следващата финансова година.
Европейският парламент и Съветът вземат решения по тези трансфери в съответствие с процедурата по член 27, но за целите на настоящия член приложимият срок е три седмици.
Член 174
Целеви приходи по ЕФГЗ
1. Предназначението на целевите приходи по настоящия дял се определя в зависимост от произхода на приходите в съответствие с член 21, параграф 3.
2 Резултатът от решенията, посочени в член 30 от Регламент (ЕО) № 1290/2005, се записва в една статия.
ДЯЛ II
СТРУКТУРНИ ФОНДОВЕ, КОХЕЗИОНЕН ФОНД, ЕВРОПЕЙСКИ ФОНД ЗА РИБАРСТВО, ЕВРОПЕЙСКИ ЗЕМЕДЕЛСКИ ФОНД ЗА РАЗВИТИЕ НА СЕЛСКИТЕ РАЙОНИ И ФОНДОВЕ В ОБЛАСТТА НА СВОБОДАТА, СИГУРНОСТТА И ПРАВОСЪДИЕТО, УПРАВЛЯВАНИ ЧРЕЗ СПОДЕЛЕНО УПРАВЛЕНИЕ
Член 175
Специални разпоредби
1. Първа и трета част се прилагат за разходите, направени от органите и структурите, посочени в Регламент (ЕО) № 1698/2005 на Съвета от 20 септември 2005 г. относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) (25), Регламент (ЕО) № 1080/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 5 юли 2006 г. относно Европейския фонд за регионално развитие (26), Регламент (ЕО) № 1081/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 5 юли 2006 г. относно Европейския социален фонд (27), Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета от 11 юли 2006 г. за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд и Кохезионния фонд (28), Регламент (ЕО) № 1084/2006 на Съвета от 11 юли 2006 г. за създаване на Кохезионен фонд (29), Регламент (ЕО) № 1198/2006 на Съвета от 27 юли 2006 г. за Европейския фонд за рибарство (30), и фондовете в областта на свободата, сигурността и правосъдието, включително фондовете в рамките на програмата „Солидарност и управление на миграционните потоци“, които се управляват чрез споделено управление съгласно член 59 („фондовете“), както и за техните приходи, освен ако в настоящия дял е предвидено друго.
2. Управляваните пряко от Комисията дейности се изпълняват и в съответствие с правилата, предвидени в първа и трета част.
Член 176
Спазване на разпределението на бюджетните кредити за поети задължения
Европейският парламент и Съветът спазват разпределението на бюджетните кредити за поети задължения, предвидени в съответните основни актове за структурни операции, развитие на селските райони и Европейския фонд за рибарство.
Член 177
Плащания на финансови участия, междинни плащания и възстановявания на средства
1. Плащането от Комисията на финансовите участия по фондовете се извършва в съответствие с регламентите, посочени в член 175.
2. Срокът за междинните плащания от Комисията се установява в съответствие с регламентите, посочени в член 175.
3. В съответствие с регламентите, посочени в член 175, пълното или частично възстановяване на плащания по предварително финансиране във връзка с дадена операция не може да води до намаляване на финансовото участие по фондовете в съответната операция.
Възстановените суми представляват вътрешни целеви приходи съгласно член 21, параграф 3, буква в).
Третирането на възстановяванията на средства от държавите-членки и отраженията на това третиране върху размера на финансовите участия по фондовете се уреждат от регламентите, посочени в член 175.
4. Чрез дерогация от член 14 наличните на 31 декември бюджетни кредити за поети задължения, които произтичат от възстановявания на плащания по предварително финансиране, може да се пренасят до приключването на програмата и да се използват, когато това е необходимо, при условие че вече не са налични други бюджетни кредити за поети задължения.
5. При бюджетното счетоводство разходите се отразяват за определена финансова година въз основа на средствата, възстановени на държавите-членки от Комисията до 31 декември на тази година, включително разходите, които до 31 януари на следващата финансова година са отнесени към бюджетните кредити, предоставени през месеца след извършване на трансферите, посочени в член 179.
Член 178
Отмяна на бюджетни кредити
1. Комисията служебно отменя бюджетните кредити, за които е поето задължение, в съответствие с регламентите, посочени в член 175.
2. Отменените бюджетни кредити може да се предоставят отново в случай на явна грешка, която се дължи изцяло на Комисията.
За тази цел, до 15 февруари на текущата финансова година, Комисията проверява отменените бюджетни кредити през предходната финансова година, за да установи, въз основа на потребностите, дали е необходимо отново да се предоставят съответните бюджетни кредити.
Член 179
Трансфер на бюджетни кредити
1. По отношение на оперативните разходи, посочени в настоящия дял, Комисията може, освен по отношение на Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони, да извършва трансфери от един бюджетен дял в друг, при условие че съответните бюджетни кредити са предназначени за същата цел по смисъла на регламентите, посочени в член 175, или са за разходи за техническа помощ. Комисията взема решенията си до 31 януари на следващата финансова година.
2. В случаите, различни от посочените в параграф 1, Комисията може да представи на Европейския парламент и на Съвета предложения за трансфери на бюджетни кредити за плащания към фондовете най-късно до 10 януари на следващата финансова година. Трансферът на бюджетни кредити за плащания може да бъде извършен от всяка позиция в бюджета. Европейският парламент и Съветът вземат решения по тези трансфери в съответствие с процедурата по член 27, но за целите на настоящия член приложимият срок е три седмици.
3. Ако трансферът не бъде одобрен или бъде одобрен само частично от Европейския парламент и Съвета, съответната част от разходите, посочени в член 177, параграф 5, се отнася към бюджетните кредити за следващата финансова година.
Член 180
Управление, подбор и одит
Управлението и подбора на проекти и техния одит, се уреждат от регламентите, посочени в член 175.
ДЯЛ III
НАУЧНИ ИЗСЛЕДВАНИЯ
Член 181
Фондове за научни изследвания
1. Първа и трета част се прилагат за бюджетните кредити за научни изследвания и технологично развитие, освен ако в настоящия дял е предвидено друго.
Тези бюджетни кредити се записват или в един от дяловете на бюджета относно областите на политиката свързани с „Непреки научни изследвания“ или „Преки научни изследвания“, или в глава, касаеща научноизследователските дейности, от друг дял.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за видовете операции в рамките на научните изследвания.
2. Бюджетните кредити, свързани с приходите, генерирани от Изследователския фонд за въглища и стомана, създаден с Протокол № 37 относно финансовите последици от изтичането на срока на Договора за ЕОВС и Изследователския фонд за въглища и стомана, приложен към ДЕС и ДФЕС се третират като целеви приходи по смисъла на член 21. Бюджетните кредити за поети задължения, породени от тези приходи, възникват с изчисляване на размера на вземането, а бюджетните кредити за плащания - с получаване на прихода.
3. По отношение на оперативните разходи, посочени в настоящия дял, Комисията може да извършва трансфер на бюджетни кредити от един дял в друг, при условие че бюджетните кредити се използват за същата цел.
4. Експертите, на които се заплаща възнаграждение от бюджетните кредити за научни изследвания и технологично развитие, се наемат в съответствие с процедурите, установени от Европейския парламент и от Съвета, когато те приемат всяка рамкова програма за научни изследвания или в съответствие със съответните правила за участие на предприятия, изследователски центрове и университети.
Член 182
Поемане на задължения за фондовете за научни изследвания
1. Бюджетните кредити за поети задължения, отговарящи на размера на поето задължение, отменено в резултат на пълно или частично неизпълнение на научноизследователските проекти, за които са били заделени, може по изключение и в надлежно обосновани случаи да бъдат предоставени отново, когато това е от основно значение за осъществяването на първоначално планираната програма, освен ако в бюджета за съответната финансова година (година n) има средства, предвидени за тази цел.
2. За целите на параграф 1 в началото на всяка финансова година Комисията проучва отменянията на бюджетни кредити, извършени през предходната финансова година (година n - 1), и преценява въз основа на потребностите дали е необходимо бюджетните кредити да се предоставят отново.
Въз основа на тази преценка до 15 февруари на всяка финансова година Комисията може да представи на Европейския парламент и на Съвета подходящи предложения, в които посочва за всяка бюджетна позиция причините за повторното предоставяне на тези бюджетни кредити.
3. Европейският парламент и Съветът вземат решение по предложенията на Комисията в срок от шест седмици. Когато не бъде взето решение в този срок, предложенията се считат за одобрени.
Размерът на бюджетните кредити за поети задължения, които се предоставят отново през година n, в никакъв случай не надвишава 25 % от общата сума на отменените кредити по същия бюджетен ред през година n - 1.
4. Предоставените отново бюджетни кредити за поети задължения не се пренасят.
Правните задължения, отнасящи се до предоставените отново бюджетни кредити за поети задължения, се сключват до 31 декември на година n.
В края на година n неизползваният остатък от предоставените отново бюджетни кредити за поети задължения се отменя окончателно от отговорния разпоредител с бюджетни кредити.
Член 183
Съвместен изследователски център
1. Съвместният изследователски център (СИЦ) може да получава финансиране за сметка на бюджетни кредити, записани извън дяловете и главите, посочени в член 181, параграф 1, за своето участие в процедурите за възлагане на поръчки и за отпускане на безвъзмездни средства съгласно дялове V и VI на първа част, финансирани изцяло или частично от бюджета.
За целите на участието в процедурите за възлагане на поръчки и за отпускане на безвъзмездни средства СИЦ се разглежда като юридическо лице, установено в държава-членка.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за СИЦ.
2. Бюджетните кредити, свързани със следното се третират като целеви приходи по смисъла на член 21, параграф 2:
а)
процедурите за възлагане на поръчки и за отпускане на безвъзмездни средства, в които СИЦ участва,
б)
дейностите на СИЦ от името на трети лица, или
в)
дейностите, предприети съгласно административно споразумение с други институции или други служби на Комисията за предоставяне на научно-технически услуги.
Бюджетните кредити за поети задължения, генерирани от посочените в първа алинея, букви а) и в) приходи, се предоставят в момента на изготвяне на прогнозата за вземането.
По отношение на дейностите, посочени в първа алинея, буква в), неизползваните в срок от пет години бюджетни кредити се анулират.
3. Използването на бюджетни кредити се отразява в набор от аналитични сметки в отчета за изпълнението на бюджета за всяка категория дейности, за които се отнася; то е отделено от приходите, възникнали от финансиране от трети лица (публични или частни), и от приходите от други услуги, извършени от Комисията за трети лица.
4. Когато участва в процедури за отпускане на безвъзмездни средства или за в процедури за възлагане на поръчки в съответствие с параграф 1 от настоящия член, за СИЦ не се прилагат условията, определени в член 106, член 107, параграф 1, букви б) и в), членове 108 и 109 и член 131, параграфи 4 и 5, относно разпоредбите за отстраняването и за санкциите във връзка с възлагането на поръчки и отпускането на безвъзмездни средства.
Освен това се приема по презумпция, че СИЦ отговаря на изискванията за икономически и финансов капацитет.
СИЦ се освобождава от изискването за внасяне на гаранции, посочено в членове 115 и 134.
5. Правилата за възлагане на поръчки по дял V на първа част, не се прилагат за дейностите на СИЦ от името на трети лица.
6. Чрез дерогация от член 26 Комисията може, в рамките на дела на бюджета, свързан с областта от политиката „Преки научни изследвания“, да извършва трансфери между главите в размер до 15 % от бюджетните кредити в реда, от който се извършва трансферът.
ДЯЛ IV
ВЪНШНИ ДЕЙНОСТИ
ГЛАВА 1
Общи разпоредби
Член 184
Външни дейности
1. Първа и трета част се прилагат за външните дейности, финансирани от бюджета, освен ако в настоящия дял е предвидено друго.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за дейностите, които може да бъдат финансирани в рамките на външните дейности.
2. Бюджетните кредити за дейностите, посочени в параграф 1, се използват от Комисията:
а)
в рамките на помощи, предоставени на автономни начала; или
б)
в партньорство с трета държава, посочена в член 55, параграф 1, буква в), подточка i), чрез подписване на споразумение за финансиране.
3. Когато външните дейности се съфинансират посредством бюджетни кредити от бюджета и посредством външни целеви приходи, посочени в член 21, параграф 2, буква б), средствата, които не са разпределени след изтичането на определения срок, посочен в член 189, параграф 2, за съответната дейност се възстановяват пропорционално след приспадане на еднократна сума за одит, оценка и непредвидени разходи, които може да възникнат в по-късен момент.
4. За дейностите, посочени в настоящия дял, не се прилага член 90, параграф 4, втора алинея.
За безвъзмездните средства в режим на пряко управление за сума над 5 000 000 EUR, финансиращи външни дейности, за целия срок на изпълнение на дейността може да останат неизравнени не повече от две плащания по предварително финансиране.
ГЛАВА 2
Изпълнение на дейностите
Раздел 1
Общи разпоредби
Член 185
Осъществяване на външните дейности
Дейностите, посочени в настоящия дял, може да се осъществяват пряко от Комисията съгласно член 58, параграф 1, буква а), в режим на споделено управление съгласно член 58, параграф 1, буква б) или непряко от който и да е субект или лице, на което са възложени задачи по изпълнението съгласно член 58, параграф 1, буква в), в съответствие с приложимите разпоредби на членове 58-63. Бюджетните кредити за външни дейности може да се съчетават със средства от други източници за постигане на дадена съвместна цел.
Раздел 2
Бюджетна подкрепа и доверителни фондове с няколко донора
Член 186
Използване на бюджетна подкрепа
1. Когато това е предвидено в съответните основни актове, Комисията може да предостави бюджетна подкрепа на трета държава бенефициер, ако управлението на публичните финанси в същата държава е достатъчно прозрачно, надеждно и ефективно.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за използването на бюджетна подкрепа и за задълженията на получателите.
2. Решението за финансиране, посочено в член 84, посочва целите и очакваните резултати от предоставената на трета държава бенефициер бюджетна подкрепа. Вноската на Съюза се плаща въз основа на изпълнението на условията, посочени в параграф 1, включително подобряването на управлението на публичните финанси, както и на ясни и обективни показатели за изпълнението, съставляващи основата за измерване на напредъка във времето в съответния сектор.
3. Комисията включва в съответното споразумение за финансиране, сключено в съответствие с член 184, параграф 2, буква б), целесъобразни разпоредби, съгласно които засегнатата трета държава бенефициер се задължава незабавно да възстанови изцяло или частично финансирането на съответната операция, ако бъде установено, че плащането на съответните средства на Съюза е било опорочено от сериозни нередности, дължащи се на тази държава.
За обработката на възстановяването, посочено в първа алинея, може да се приложи член 80, параграф 1, втора алинея.
4. Комисията подкрепя в трети държави бенефициери развитието на парламентарния контрол и капацитета за одит, както и повишаването на прозрачността и достъпа на широката общественост до информация.
Член 187
Доверителни фондове на Съюза за външни дейности
1. За спешните ситуации, действията след спешна ситуация или тематичните действия Комисията може да създава доверителни фондове съобразно сключено с други донори споразумение. В акта за учредяване на всеки доверителен фонд се определят целите на този фонд.
2. Доверителните фондове на Съюза се изпълняват в съответствие с принципите на добро финансово управление, прозрачност, пропорционалност, недискриминация и равно третиране, както и съобразно специфичните цели, определени във всеки отделен акт за учредяване.
Доверителните фондове на Съюза се изпълняват пряко от Комисията съгласно член 58, параграф 1, буква а), с изключение на доверителните фондове на Съюза за спешна ситуация или действие след спешна ситуация, които може също да се прилагат непряко чрез възлагане на задачите по изпълнението на бюджета на субекти съгласно член 58, параграф 1, буква в), подточки i), ii), v) и vi).
3. Доверителните фондове на Съюза отговарят на следните условия:
а)
намесата на Съюза да има добавена стойност: доверителните фондове се създават и изпълняват на равнището на Съюза само когато техните цели, по-специално поради своя обхват и потенциални последици, могат да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза, отколкото на национално равнище;
б)
доверителните фондове на Съюза носят ясна политическа видимост на Съюза и управленски преимущества, както и по-добър контрол от страна на Съюза върху рисковете и плащанията на вноските на Съюза и на другите донори. Те не следва да се създават, ако само дублират други действащи канали за финансиране или сходни инструменти, без да добавят нищо ново.
4. За всеки доверителен фонд на Съюза се създава управителен съвет, председателстван от Комисията, с цел да се осигури представителството на донорите и - в качеството на наблюдатели - на неучастващите държави-членки, както и с цел да се вземат решения за използването на средствата.
5. Доверителните фондове на Съюза се създават за ограничен срок на съществуване, определен в акта за тяхното учредяване. Този срок може да бъде удължен с решение на Комисията по искане на управителния съвет на съответния доверителен фонд.
Европейският парламент и/или Съветът може да изискат от Комисията да спре бюджетните кредити за въпросния доверителен фонд или да преразгледа акта за учредяване с цел ликвидация на доверителния фонд, по целесъобразност. В такъв случай неусвоените средства се възстановяват пропорционално в бюджета като общ приход и на участващите държави-членки и другите донори.
6. Вноските на Съюза и на донорите постъпват в специална банкова сметка. Вноските на Съюза се прехвърлят по тази сметка въз основа на заявките за плащане, които са надлежно обосновани с прогнози за отпусканите суми, като се взема предвид наличното салдо по сметката и произтичащата необходимост от допълнителни плащания. Прогнозите за отпусканите суми се осигуряват за годината или по целесъобразност, за шестмесечие.
Вноските не се включват в бюджета и се управляват от Комисията под отговорността на оправомощения разпоредител с бюджетни кредити.
Счетоводителят на доверителен фонд на Съюза е счетоводителят на Комисията. Той отговаря за съставяне на счетоводните процедури и сметкоплана, които да се спазват от всички доверителни фондове на Съюза.
Вътрешният одитор на Комисията и Сметната палата упражняват спрямо доверителния фонд същите правомощия като правомощията, които упражняват спрямо останалите извършвани от Комисията дейности.
Специалната банкова сметка на доверителния фонд се открива и закрива от счетоводителя.
Комисията осигурява строго разделение на функциите между счетоводителя и разпоредителите с бюджетни кредити.
Поемането на задължения за средствата и плащането на средствата се извършват от финансовите участници от Комисията , както е посочено в глава 3 на дял IV на първа част .
7. Комисията се оправомощава да изтегля до 5 % от сумите в доверителния фонд, за да покрие разходите си за управление през годините, в които е започнато използването на вноските, посочени в параграф 6 . За срока на съществуване на доверителния фонд тези такси за управлението се приравняват на целеви приходи по смисъла на член 21, параграф 2, буква б).
Счетоводителят предприема действия по нарежданията за събиране, които се отнасят до дейностите, финансирани от доверителния фонд. Приходите от възстановяванията по тези нареждания за събиране се връщат в специалната банкова сметка на доверителния фонд. Отменянето на нареждания за събиране и отказът от тях се извършват съгласно правилата, посочени в член 80.
8. Комисията представя своите проекторешения относно създаването, продължаването и ликвидацията на доверителен фонд на Съюза на компетентния комитет, предвиден в основния акт, съгласно който вноската от Съюза се предоставя на доверителния фонд на Съюза.
9. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за управлението, отчетната дейност и ръководството на доверителните фондове за външни дейности.
10. Всяка година Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета всеобхватен и подробен доклад относно дейностите, подкрепяни чрез доверителни фондове на Съюза, относно тяхното изпълнение и резултати, както и относно тяхното счетоводно отчитане. Комисията прилага своя доклад към обобщението на годишните отчети, посочено в член 66, параграф 9, трета алинея.
Раздел 3
Други режими на управление
Член 188
Осъществяване на външни дейности чрез непряко управление
1. Осъществяването на дейности чрез непряко управление, съгласно член 58, параграф 1, буква в) подлежи на контрол от Комисията и от делегациите на Съюза в съответствие с член 56, параграф 2. Този контрол се извършва чрез предварително одобряване, последващи проверки или комбинирана процедура.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за осъществяването на външните дейности чрез непряко управление.
Член 189
Споразумения за финансиране относно осъществяването на външни дейности
1. Осъществяваните външни дейности водят до създаването на един или повече от следните инструменти:
а)
споразумение за финансиране между Комисията и субект или лице, посочено в член 185;
б)
договор или споразумение за отпускане на безвъзмездни средства между Комисията и физически или юридически лица, отговарящи за осъществяването на дейностите.
Условията, при които се предоставя външната помощ, се определят в инструмента, съгласно който се управляват споразуменията за финансиране, договорите или споразуменията за безвъзмездните средства, предвидени в първа алинея, букви а) и б).
2. Споразуменията за финансиране със субектите, посочени в параграф 1, първа алинея, буква а), се сключват до 31 декември на година n + 1, като година n е годината, през която е поето бюджетното задължение.
В споразуменията за финансиране се определя срокът, в рамките на който посочените в параграф 1, първа алинея, буква а) субекти сключват всички отделни договори и споразумения за безвъзмездни средства, с които се осъществява дейността. Този срок не надхвърля три години след датата на сключване на споразумението за финансиране, с изключение на:
а)
дейности с няколко донора;
б)
отделни договори, свързани с одит и оценка;
в)
при следните извънредни обстоятелства:
i)
допълнителни клаузи се добавят към вече сключени договори;
ii)
отделни договори, които трябва да се сключат след предсрочно прекратяване на действащ договор;
iii)
промени на субект с възложени задачи.
3. Параграф 2 не се прилага по отношение на многогодишните програми, изпълнявани чрез разделени на части поети задължения, в следните случаи:
а)
Инструмента за предприсъединителна помощ,
б)
Инструмента за европейско съседство и партньорство.
В тези случаи бюджетните кредити се отменят автоматично от Комисията в съответствие със специфичните за отделните сектори правила.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за споразуменията за финансиране относно осъществяването на външни дейности.
ГЛАВА 3
Възлагане на обществени поръчки
Член 190
Възлагане на поръчки за външни дейности
1. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за възлагането на поръчки за външни дейности.
2. Разпоредбите на първа част, дял V, глава 1, свързани с общите разпоредби за възлагане на поръчки, се прилагат за поръчките, обхванати от настоящия дял, при спазване на специалните разпоредби за праговете и механизмите за възлагане на външни поръчки, установени в делегираните актове, приети съгласно настоящия регламент. За целите на настоящата глава възложители са:
а)
Комисията от името и за сметка на една или повече трети държави;
б)
субектите и лицата, посочени в член 185, на които са възложени съответните задачи по изпълнението на бюджета.
3. Процедурите за възлагане на поръчки се установяват в споразуменията за финансиране, предвидени в член 189.
4. Разпоредбите на настоящата глава не се прилагат за дейностите, извършвани съгласно специфичните за отделните сектори основни актове, които се отнасят до помощта за управление на кризи, до операциите за гражданска защита и до операциите за хуманитарна помощ.
Член 191
Правила за участие в процедури за възлагане на поръчки
1. В процедурите за възлагане на поръчки може да участват при равни условия всички лица, които попадат в обхвата на Договорите, както и всяко друго физическо или юридическо лице в съответствие с конкретните разпоредби на основните актове, с които се урежда съответният сектор на сътрудничество.
2. В случаите, посочени в член 54, параграф 2 при надлежно обосновани от отговорния разпоредител с бюджетни кредити извънредни обстоятелства може да бъде решено да се позволи на граждани на трети държави, различни от посочените в параграф 1, да участват в процедурите за възлагане на поръчки.
3. Когато се прилага споразумение за отваряне на пазара на стоки и услуги, по което Съюзът е страна, поръчките за възлагане, финансирани от бюджета, са отворени за участие и на граждани на трети държави, различни от посочените в параграфи 1 и 2, при условията, определени в това споразумение.
4. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за участие в процедури за възлагане на поръчки.
ГЛАВА 4
Безвъзмездни средства
Член 192
Цялостно финансиране на външна дейност
Определена дейност може да бъде финансирана изцяло от бюджета само ако това се окаже от съществено значение за нейното осъществяване.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за цялостното финансиране на външна дейност.
Член 193
Правила, приложими за безвъзмездните средства за външни дейности
Процедурите относно безвъзмездните средства, които се прилагат при непряко управление от субектите, посочени в член 185, се определят в споразуменията, сключени между Комисията и тези субекти.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за процедурите за отпускане на безвъзмездни средства, приложими в режим на непряко управление.
ГЛАВА 5
Одит на отчети
Член 194
Одит от Съюза на външните дейности
Всяко споразумение между Комисията и посочен в член 185 субект или споразумение или решение за отпускане на безвъзмездни средства изрично предвижда правото на Комисията и на Сметната палата да извършват одит по документи и на място на всички изпълнители и подизпълнители, които са получили средства на Съюза.
ДЯЛ V
ЕВРОПЕЙСКИ СЛУЖБИ
Член 195
Европейски служби
1. За целите на настоящия дял „европейски служби“ са административните структури, учредени от една или повече институции за изпълнение на конкретни хоризонтални задачи.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за обхвата на дейността на европейските служби и делегирането на права от страна на институциите на европейските служби.
2. Разпоредбите на настоящия дял се прилагат за функционирането на Европейската служба за борба с измамите (OLAF), с изключение на членове 198, 199 и 200.
3. Първа и трета част се прилагат за функционирането на европейските служби, освен ако в настоящия дял е предвидено друго.
Член 196
Бюджетни кредити, отнасящи се до европейските служби
1. Бюджетните кредити за всяка европейска служба, чийто общ размер се записва в конкретен бюджетен ред в бюджетния раздел за Комисията, се посочват подробно в приложение към този раздел.
Приложението е под формата на приходна и разходна част на бюджета, разделени по същия начин, както разделите на бюджета.
Бюджетните кредити, записани в това приложение, обхващат всички финансови потребности на всяка европейска служба при изпълнението на нейните задължения от името на институциите.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за бюджетните кредити за европейските служби, включително делегирането на определени задачи от счетоводителя, касата и банковите сметки.
2. Щатното разписание на всяка европейска служба се прилага към това на Комисията.
3. Директорът на всяка европейска служба взема решения за трансфер на бюджетни кредити в рамките на приложението, предвидено в параграф 1. Комисията уведомява Европейския парламент и Съвета за тези трансфери.
4. Отчетите на всяка европейска служба съставляват неразделна част от отчетите на Съюза, посочени в член 141.
Член 197
Разпоредител с бюджетни кредити на европейските служби
По отношение на бюджетните кредити, записани в приложението за всяка европейска служба, Комисията делегира правомощията на разпоредител с бюджетни кредити на директора на съответната европейска служба в съответствие с член 65.
Член 198
Сметки на междуинституционалните европейски служби
1. Всяка междуинституционална европейска служба съставя аналитични сметки за своите разходи, които дават възможност за определяне на частта от услугите, които службата е предоставила на всяка от институциите. Директорът на съответната европейска служба приема критериите, на които се основава счетоводната система, след одобряването им от управителния комитет на службата.
2. В забележките по конкретния бюджетен ред, в който е записан общият размер на бюджетните кредити за всяка междуинституционална европейска служба, се посочва прогнозна оценка на стойността на услугите, предоставени от тази служба на всяка от институциите. Тази оценка се основава на аналитичните сметки, предвидени в параграф 1.
3. Всяка междуинституционална европейска служба уведомява съответните институции за резултатите от аналитичните сметки.
Член 199
Делегиране на правомощия на разпоредител с бюджетни кредити за междуинституционалните европейски служби
1. Всяка институция може да делегира правомощията на разпоредител с бюджетни кредити на директора на междуинституционална европейска служба за управлението на бюджетните кредити, записани в нейния раздел, и определя границите и условията на това делегиране.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за делегирането на права на разпоредител с бюджетни кредити на директора на междуинституционална европейска служба.
2. Вътрешният одитор на Комисията изпълнява всички задачи, предвидени в първа част, дял IV, глава 9.
Член 200
Услуги, предоставяни на трети лица
Ако изпълнението на задълженията на европейска служба предполагат възмездни доставки за трети лица, нейният директор, след одобрение от управителния комитет, установява конкретните разпоредби, с които се урежда извършването на тези доставки и воденето на съответната отчетност.
ДЯЛ VI
БЮДЖЕТНИ КРЕДИТИ ЗА АДМИНИСТРАТИВНИ РАЗХОДИ
Член 201
Общи разпоредби
1. Първа и трета част се прилагат за бюджетните кредити за административни разходи, освен ако в настоящия дял е предвидено друго.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за обхвата на бюджетните кредити за административни разходи и гаранциите по договори за наем.
Член 202
Поети задължения
1. От 15 октомври на всяка година задължения за обичайните административни разходи може да се поемат авансово по бюджетните кредити, предвидени за следващата финансова година. Тези поети задължения обаче не може да надвишават една четвърт от бюджетните кредити, определени с решение на Европейския парламент и на Съвета по съответния бюджетен ред за текущата финансова година. Те не може да се прилагат за нови разходи от естество, което все още не е принципно одобрено с последния надлежно приет бюджет.
2. Разходите, които се плащат авансово по силата на правни разпоредби или договорни клаузи, например наемите, могат да породят плащания от 1 декември нататък, които са за сметка на бюджетните кредити за следващата финансова година. В такъв случай ограничението, посочено в параграф 1, не се прилага.
Член 203
Специални разпоредби относно бюджетните кредити за административни разходи
1. Бюджетните кредити за административни разходи са едногодишни бюджетни кредити.
На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за специалните бюджетни кредити за административни разходи, включително за недвижими имоти и за аванси на служителите на институциите.
2. Административните разходи, произтичащи от договори за периоди, които надхвърлят финансовата година или в съответствие с местната практика, или поради това, че са свързани с доставката на оборудване, са за сметка на бюджета за финансовата година, в която се извършват.
3. Всяка институция предоставя на Европейския парламент и на Съвета до 1 юни всяка година работен документ относно своята политика по сградния фонд, в който се включва следната информация:
а)
за всеки недвижим имот - разходи и площ, които се покриват от бюджетните кредити от съответните бюджетни редове;
б)
очаквана промяна в глобалното планиране на площите и местоположенията през идните години с описание на вече идентифицираните проекти за недвижими имоти, които са на етап планиране;
в)
окончателни условия и разходи, както и съответната информация относно изпълнението на новите проекти за недвижими имоти, които преди това са били представени на Европейския парламент и на Съвета в рамките на процедурата, установена в параграфи 4 и 5, но не са били включени в работните документи за предходната година.
4. За всички проекти за недвижими имоти, които биха могли да имат значително финансово отражение върху бюджета, институцията информира Европейския парламент и Съвета във възможно най-кратки срокове относно необходимата строителна площ и предварителното планиране, преди да започне проучването на местните пазари, в случай на договори за недвижими имоти, или преди публикуването на поканите за участие в процедура за възлагане на поръчка или нейното провеждане, в случай на строителни работи.
5. За всички проекти за недвижими имоти, които биха могли да имат значително финансово отражение върху бюджета, институцията представя проекта за недвижим имот, включително подробна прогноза за разходите по него и финансирането му, както и списък на проектодоговорите, които се планира да бъдат използвани, и изисква одобрението на Европейския парламент и на Съвета преди сключването на договорите. По искане на институцията документите, представени във връзка с проекти за недвижими имоти, се третират като поверителни.
Освен при форсмажорни обстоятелства Европейският парламент и Съветът обсъждат проекта за недвижим имот в срок от четири седмици от от получаването му от двете институции.
Проектът за недвижим имот се счита за одобрен при изтичане на четириседмичния срок, освен ако в рамките на този срок Европейският парламент или Съветът вземат решение, с което се противопоставят на предложението.
Ако в рамките на четириседмичния срок Европейският парламент и/или Съветът изразят надлежно обоснована загриженост, срокът се удължава еднократно с две седмици.
Ако Европейският парламент или Съветът вземат решение, с което се противопоставят на проекта за недвижим имот, съответната институция оттегля предложението си и може да представи ново предложение.
6. При форсмажорни обстоятелства предвидената в параграф 4 информация може да се предаде заедно с проекта за недвижим имот. Европейският парламент и Съветът обсъждат проекта за недвижим имот в срок от две седмици от получаването му от двете институции. Проектът за недвижим имот се счита за одобрен при изтичане на двуседмичния срок, освен ако в рамките на този срок Европейският парламент и/или Съветът вземат решение, с което се противопоставят на предложението.
7. Следното се счита за проекти за недвижими имоти, които биха могли да имат съществени финансови последици за бюджета:
i)
придобиването на земя;
ii)
придобиването, продажбата, структурния ремонт, изграждането на сгради или проекти, които съчетават тези елементи и трябва да бъдат изпълнени в рамките на същия срок, за сума над 3 000 000 EUR;
iii)
новите договори за недвижими имоти (включително плодоползване, дългосрочно наемане и подновяването на действащи договори за недвижими имоти при по-неблагоприятни условия), които не попадат в обхвата на подточка ii), с годишни разходи в размер на най-малко 750 000 EUR;
iv)
удължаването или подновяването на действащи договори за недвижими имоти (включително плодоползване и дългосрочно наемане) при същите или по-благоприятни условия, с годишни разходи в размер на най-малко 3 000 000 EUR.
Настоящият параграф се прилага и по отношение на проекти за недвижими имоти с междуинституционален характер, както и по отношение на делегациите на Съюза.
8. Без да се засяга член 17, проект за придобиването на недвижим имот може да се финансира чрез заем само след като бъде предварително одобрен от Европейския парламент и Съвета.
Заемите се сключват и изплащат в съответствие с принципа на добро финансово управление и при надлежно спазване на финансовите интереси на Съюза.
Когато институцията предложи да финансира придобиването със заем, в плана за финансиране, който трябва да се представи, заедно с искането за предварително одобрение от съответната институция, се посочват по-конкретно максималният размер на финансиране, срокът на финансиране, видът финансиране, условията на финансиране и икономиите в сравнение с други видове договорни условия.
Европейският парламент и Съветът обсъждат искането за предварително одобрение в срок от четири седмици, който може да бъде удължен еднократно с две седмици, от получаването му от двете институции. Придобиването чрез заем се счита за отхвърлено, ако Европейският парламент и Съветът не са го одобрили изрично в рамките на крайния срок.
ДЯЛ VII
ЕКСПЕРТИ
Член 204
Външни експерти, получаващи възнаграждение
На Комисията се предоставят правомощията да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за външните експерти, полу чаващи възнаграждение, които включват специална процедура за избор на физически лица като външни експерти, получаващи възнаграждение, които да подпомагат институциите при оценяване на заявленията за безвъзмездни средства, проектите и офертите и да предоставят становища и съвети в специфични случаи.
Такива експерти получават възнаграждение въз основа на предварително обявена фиксирана сума и се избират въз основа на професионалните си качества. Подборът се извършва въз основа на критерии за подбор, които са в съответствие с принципите на недискриминация, равно третиране и отсъствие на конфликт на интереси.
ТРЕТА ЧАСТ
ПРЕХОДНИ И ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 205
Преходни разпоредби
1. По отношение на фондовете, посочени в член 175, параграф 1, за които основните актове са отменени преди 1 януари 2013 г., бюджетните кредити, които са отменени съгласно член 178, може да бъдат предоставени отново в случай на явна грешка, която се дължи изцяло на Комисията, или в случай на непреодолима сила, която има сериозни последици за изпълнението на дейностите, подпомагани от тези фондове.
2. По отношение на трансферите на бюджетни кредити за оперативни разходи, посочени в Регламенти (ЕО) № 1260/1999, (ЕО) № 1290/2005, (ЕО) № 1080/2006, (ЕО) № 1081/2006, (ЕО) № 1083/2006, (ЕО) № 1084/2006 и (ЕО) № 1198/2006, по които все още не са извършени плащанията от Съюза за финансово уреждане на неизпълнените поети задължения на Съюза до приключването на подпомагането, Комисията може да извършва трансфери от един дял в друг, при условие че съответните бюджетни кредити са за същата цел или се отнасят до инициативи на Съюза или до техническа помощ и иновационни мерки и се прехвърлят за мерки от същото естество.
3. На Комисията се предоставят правомощията да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно подробните правила за преходните разпоредби.
Член 206
Искания за информация, отправени от Европейския парламент и Съвета
Европейският парламент и Съветът имат право да получават всякаква информация или пояснения по въпроси на бюджета в рамките на своите области на компетентност.
Член 207
Прагове и суми
На Комисията се предоставят правомощията да приема делегирани актове в съответствие с член 210 относно всички прагове и суми, посочени в настоящия регламент, без да се засяга член 118.
Член 208
Рамков финансов регламент за органите, създадени по силата на ДФЕС и Договора за Евратом
1. На Комисията се предоставят правомощия да приеме рамков финансов регламент чрез делегиран акт в съответствие с член 210 за създадените по силата на ДФЕС и Договора за Евратом органи, които имат правосубектност и получават средства за сметка на бюджета.
Рамковият финансов регламент се основава на принципите и правилата, установени в настоящия регламент.
Финансовите правила за тези органи не може да се отклоняват от рамковия финансов регламент, освен когато това се налага поради техните специфични нужди и с предварителното съгласие на Комисията.
2. Органите, посочени в параграф 1, се освобождават от отговорност във връзка с изпълнението на бюджетите си от Европейския парламент по препоръка на Съвета. Органите, посочени в параграф 1, си сътрудничат изцяло с институциите, които участват в процедурата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, и осигуряват, по целесъобразност, всяка необходима допълнителна информация, включително чрез присъствие на заседания на съответните органи.
3. Вътрешният одитор на Комисията упражнява спрямо посочените в параграф 1 органи същите правомощия като тези, които упражнява спрямо Комисията.
4. Независим външен одитор проверява дали годишните отчети на всеки от органите, посочени в параграф 1 отразяват правилно приходите, разходите и финансовото състояние на съответния орган преди консолидацията в окончателните отчети на Комисията. Освен когато е предвидено друго в основния акт, посочен в параграф 1, Сметната палата изготвя специфичен годишен доклад за всеки орган в съответствие с изискванията на член 287, параграф 1 от ДФЕС. При изготвянето на доклада Палатата взема предвид одита на независимия външен одитор и мерките, които са предприети в отговор на неговите констатации.
Член 209
Примерен финансов регламент за органите, осъществяващи публично-частно партньорство
Имащите правосубектност органи, които са създадени с основен акт и на които е възложено осъществяването на публично-частно партньорство, приемат свои финансови правила.
Тези правила включват набор от принципи, необходими за осигуряване на добро финансово управление на средствата на Съюза.
На Комисията се предоставят правомощия да приеме примерен финансов регламент чрез делегиран акт в съответствие с член 210, който установява необходимите принципи за осигуряване на добро финансово управление и който се основава на член 60.
Финансовите правила за тези органи не може да се отклоняват от примерния финансов регламент, освен когато това се налага поради техните специфични потребности и с предварителното съгласие на Комисията.
Член 210
Упражняване на делегирането
1. Правомощията да приема делегирани актове се предоставят на Комисията при спазване на установените в настоящия член условия.
2. Делегирането на правомощия, посочено в членове 8, 11, 13, 19, 21, 22, 23, 25, 26, 29, 30, 31, 34, 35, 38, 41, 44, 49, 53, 54, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 83, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 92, 93, 98, 99, 100, 101, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135,, 137, 138,139, 140, 142, 144, 181, 183, 184, 186, 187, 188, 189, 190, 191, 192, 193, 195, 196, 199, 201, 203, 204, 205, 207, 208 и 209 се предоставя на Комисията до края на първата многогодишната финансова рамка за периода след 2013 г., посочена в член 312 от ДФЕС. Комисията изготвя доклад относно делегирането на правомощия не по-късно от две години преди края на първата многогодишната финансова рамка за периода след 2013 г. Делегирането на правомощия се продължава мълчаливо за срокове, съответстващи на последващите многогодишни финансови рамки, освен ако Европейският парламент или Съветът не възразят срещу подобно продължаване не по-късно от три месеца преди изтичането на всеки срок на действителност на съответната многогодишна финансова рамка.
3. Делегирането на правомощия, посочено в членове 8, 11, 13, 19, 21, 22, 23, 25, 26, 29, 30, 31, 34, 35, 38, 41, 44, 49, 53, 54, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 83, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 92, 93, 98, 99, 100, 101, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 137, 138, 139, 140, 142, 144, 181, 183, 184, 186, 187, 188, 189, 190, 191, 192, 193, 195, 196, 199, 201, 203, 204, 205, 207, 208 и 209, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и на Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно членове 8, 11, 13, 19, 21, 22, 23, 25, 26, 29, 30, 31, 34, 35, 38, 41, 44, 49, 53, 54, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 83, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 92, 93, 98, 99, 100, 101, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 137, 138, 139, 140, 142, 144, 181, 183, 184, 186, 187, 188, 189, 190, 191, 192, 193, 195, 196, 199, 201, 203, 204, 205, 207, 208 and 209, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и на Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 211
Преразглеждане
Настоящият регламент се преразглежда винаги когато това се окаже необходимо и във всеки случай най-късно две години преди края на първата многогодишната финансова рамка за периода след 2013 г.
В преразглеждането се включва, наред с другото, изпълнението на разпоредбите в дял VIII на първа част.
Член 212
Отменяне
Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 се отменя, считано от 1 януари 2013 г., с изключение на:
а)
членове 53-57, които продължават да се прилагат за всички задължения, поети до 31 декември 2013 г.;
б)
член 166, параграф 3, буква а), която продължава да се прилага за всички задължения, поети до 31 декември 2012 г.; и
в)
член 166, параграф 3, буква б), която продължава да се прилага за всички задължения, поети между 1 януари и 31 декември 2013 г.
Дял VI на първа част от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 може да продължи да се прилага за споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства, които са подписани, и решенията за отпускане на безвъзмездни средства, за които е изпратено уведомление до 31 декември 2013 г. в рамките на глобалните задължения съгласно бюджета за 2012 г. или предходни години, ако отговорният разпоредител с бюджетни кредити реши това и при надлежно спазване на принципите на равно третиране и прозрачност.
Позоваванията на отменения регламент се тълкуват като позовавания на настоящия регламент и се четат съгласно таблицата на съответствие в приложението.
Член 213
Преразглеждане относно ЕСВД
Член 68, параграф 1, трета алинея и член 98, параграф 2, втора алинея ще бъдат преразгледани през 2013 г., като се отчетат надлежно специфичността на ЕСВД, и по-специално на делегациите на Съюза, и по целесъобразност, достатъчният капацитет за финансово управление на ЕСВД.
Член 214
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 януари 2013 г., с изключение на:
а)
членове 58-63, които се прилагат само за задълженията, поети от 1 януари 2014 г.
б)
член 50, параграф 1, буква в) и членове 82, 139 и 140, които се прилагат от 1 януари 2014 г.
в)
членове 177, 179 и 210, които се прилагат от 27 октомври 2012 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Страсбург на 25 октомври 2012 година.
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL, EURATOM) nr 966/2012,
25. oktoober 2012,
mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002
SISUKORD
ESIMENE OSA
ÜLDSÄTTED
I JAOTIS
REGULEERIMISESE, REGULEERIMISALA JA MÕISTED
Artikkel 1
Reguleerimisese
Artikkel 2
Mõisted
Artikkel 3
Teiseste õigusaktide kooskõla käesoleva määrusega
Artikkel 4
Ajavahemikud, kuupäevad ja tähtajad
Artikkel 5
Isikuandmete kaitse
II JAOTIS
EELARVEPÕHIMÕTTED
Artikkel 6
Eelarvepõhimõtete austamine
1. peatükk
Ühtsuse ja eelarve õigsuse põhimõtted
Artikkel 7
Eelarve sisu
Artikkel 8
Ühtsuse ja eelarve õigsuse põhimõtteid käsitlevad erieeskirjad
2. peatükk
Aastasuse põhimõte
Artikkel 9
Määratlus
Artikkel 10
Assigneeringute liik
Artikkel 11
Tulude ja assigneeringutega seotud raamatupidamine
Artikkel 12
Assigneeringute sidumine kulukohustustega
Artikkel 13
Assigneeringute tühistamine ja järgmisse eelarveaastasse ülekandmine
Artikkel 14
Sihtotstarbelise tulu järgmisse eelarveaastasse ülekandmise eeskirjad
Artikkel 15
Assigneeringute vabastamine
Artikkel 16
Eelarve vastuvõtmise hilinemise korral kohaldatavad eeskirjad
3. peatükk
Tasakaalu põhimõte
Artikkel 17
Määratlus ja reguleerimisala
Artikkel 18
Eelarveaasta saldo
4. peatükk
Arvestusühiku põhimõte
Artikkel 19
Euro kasutamine
5. peatükk
Kõikehõlmavuse põhimõte
Artikkel 20
Määratlus ja reguleerimisala
Artikkel 21
Sihtotstarbeline tulu
Artikkel 22
Annetused
Artikkel 23
Mahaarvamist ja vahetuskursierinevuste korrigeerimist käsitlevad eeskirjad
6. peatükk
Sihtotstarbelisuse põhimõte
Artikkel 24
Üldsätted
Artikkel 25
Muude institutsioonide kui komisjoni ümberpaigutused
Artikkel 26
Komisjoni ümberpaigutused
Artikkel 27
Institutsiooni ümberpaigutusettepanekud Euroopa Parlamendile ja nõukogule
Artikkel 28
Erisätted ümberpaigutamiste kohta
Artikkel 29
Erisätete alusel toimuv ümberpaigutamine
7. peatükk
Usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõte
Artikkel 30
Säästlikkuse, tõhususe ja tulemuslikkuse põhimõte
Artikkel 31
Kohustuslik finantsselgitus
Artikkel 32
Eelarve täitmise sisekontroll
Artikkel 33
Kulutõhusad kontrollisüsteemid
8. peatükk
Läbipaistvuse põhimõte
Artikkel 34
Raamatupidamise aastaaruande, eelarve ja aruannete avaldamine
Artikkel 35
Vahendite saajaid käsitleva ja muu teabe avaldamine
III JAOTIS
EELARVE KOOSTAMINE JA STRUKTUUR
1. peatükk
Eelarve koostamine
Artikkel 36
Tulude ja kulude eelarvestus
Artikkel 37
Artiklis 200 osutatud asutuste eelarve prognoos
Artikkel 38
Eelarveprojekt
Artikkel 39
Eelarveprojekti kirjalik muutmisettepanek
Artikkel 40
Eelarve vastuvõtmisest tulenevad liikmesriikide kohustused
Artikkel 41
Paranduseelarve projektid
Artikkel 42
Eelarvestuste ja eelarveprojektide varane edastamine
2. peatükk
Eelarve struktuur ja esitusviis
Artikkel 43
Eelarve struktuur
Artikkel 44
Eelarve liigendus
Artikkel 45
Negatiivsete tulude kajastamise keeld
Artikkel 46
Eraldised
Artikkel 47
Negatiivreserv
Artikkel 48
Hädaabireserv
Artikkel 49
Eelarve esitusviis
Artikkel 50
Ametikohtade loetelu käsitlevad eeskirjad
3. peatükk
Eelarvedistsipliin
Artikkel 51
Kooskõla mitmeaastase finantsraamistikuga
Artikkel 52
Liidu õigusaktide kooskõla eelarvega
IV JAOTIS
EELARVE TÄITMINE
1. peatükk
Üldsätted
Artikkel 53
Eelarve täitmine usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt
Artikkel 54
Alusakt ja erandid
Artikkel 55
Eelarve täitmine muude institutsioonide kui komisjoni poolt
Artikkel 56
Eelarve täitmise volituste delegeerimine
Artikkel 57
Huvide konflikt
2. peatükk
Eelarve täitmise viisid
Artikkel 58
Eelarve täitmise viisid
Artikkel 59
Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega
Artikkel 60
Kaudne eelarve täitmine
Artikkel 61
Eelkontrollid ja delegeerimislepingud
Artikkel 62
Rakendusametid
Artikkel 63
Volituste delegeerimise piirangud
3. peatükk
Finantsjuhtimises osalejad
1. jagu
Ülesannete lahususe põhimõte
Artikkel 64
Ülesannete lahus
2. jagu
Eelarvevahendite käsutaja
Artikkel 65
Eelarvevahendite käsutaja
Artikkel 66
Eelarvevahendite käsutaja volitused ja ülesanded
Artikkel 67
Liidu delegatsioonide juhtide volitused ja ülesanded
3. jagu
Peaarvepidaja
Artikkel 68
Peaarvepidaja volitused ja ülesanded
Artikkel 69
Volitused, mida peaarvepidaja võib delegeerida
4. jagu
Avansikontode haldaja
Artikkel 70
Avansikontod
4. peatükk
Finantsjuhtimises osalejate vastutus
1. jagu
Üldeeskirjad
Artikkel 71
Finantsjuhtimises osalejate volituste tagasivõtmine ja kohustuste peatamine
Artikkel 72
Eelarvevahendite käsutaja vastutus ebaseadusliku tegevuse, pettuse või korruptsiooni korral
2. jagu
Vastutavate eelarvevahendite käsutajate suhtes kohaldatavad eeskirjad
Artikkel 73
Eelarvevahendite käsutajate suhtes kohaldatavad eeskirjad
3. jagu
Peaarvepidajate ja avansikontode haldajate suhtes kohaldatavad eeskirjad
Artikkel 74
Peaarvepidajate suhtes kohaldatavad eeskirjad
Artikkel 75
Avansikontode haldajate suhtes kohaldatavad eeskirjad
5. peatükk
Tulutoimingud
1. jagu
Omavahendite kättesaadavaks tegemine
Artikkel 76
Omavahendid
2. jagu
Saadaolevate summade eelarvestus
Artikkel 77
Saadaolevate summade eelarvestus
3. jagu
Saadaolevate summade kindlaksmääramine
Artikkel 78
Saadaolevate summade kindlaksmääramine
4. jagu
Sissenõudmise kinnitamine
Artikkel 79
Sissenõudmise kinnitamine
5. jagu
Sissenõudmine
Artikkel 80
Sissenõudmise eeskirjad
Artikkel 81
Aegumistähtaeg
Artikkel 82
Liidu nõuete käsitlemine liikmesriikides
Artikkel 83
Komisjoni määratud trahvid, rahalised karistused ja kogunenud intressid
6. peatükk
Kulutoimingud
Artikkel 84
Rahastamisotsus
1. jagu
Kulukohustuste võtmine
Artikkel 85
Kohustuste liigid
Artikkel 86
Kohustuste suhtes kohaldatavad eeskirjad
Artikkel 87
Kohustuste suhtes kohaldatavad kontrollid
2. jagu
Kulude tõendamine
Artikkel 88
Kulude tõendamine
3. jagu
Kulude kinnitamine
Artikkel 89
Kulude kinnitamine
4. jagu
Kulude maksmine
Artikkel 90
Maksete liigid
Artikkel 91
Maksete tegemine kättesaadavate vahendite piires
5. jagu
Kulutoimingute tähtajad
Artikkel 92
Tähtajad
7. peatükk
IT-süsteemid ja e-haldus
Artikkel 93
Toimingute elektrooniline haldamine
Artikkel 94
Dokumentide edastamine
Artikkel 95
e-haldus
8. peatükk
Halduspõhimõtted
Artikkel 96
Hea haldus
Artikkel 97
Õiguskaitsevahenditele osutamine
9. peatükk
Siseaudiitor
Artikkel 98
Siseaudiitori ametisse nimetamine
Artikkel 99
Siseaudiitori volitused ja ülesanded
Artikkel 100
Siseaudiitori sõltumatus
V JAOTIS
AVALIKUD HANKED
1. peatükk
Üldsätted
1. jagu
Reguleerimisala ja lepingute sõlmimise põhimõtted
Artikkel 101
Avaliku hanke lepingute määratlus
Artikkel 102
Avaliku hanke lepingute suhtes kohaldatavad põhimõtted
2. jagu
Avalikustamine
Artikkel 103
Avaliku hanke lepingute avalikustamine
3. jagu
Hankemenetlused
Artikkel 104
Hankemenetlused
Artikkel 105
Hankedokumentide sisu
Artikkel 106
Hankemenetluses osalemisest kõrvalejätmise kriteeriumid
Artikkel 107
Hankemenetlusest kõrvalejätmise kriteeriumid
Artikkel 108
Menetlusest kõrvalejätmise juhtumeid käsitlev keskandmebaas
Artikkel 109
Haldus- ja rahalised karistused
Artikkel 110
Lepingu sõlmimisel kohaldatavad hindamiskriteeriumid
Artikkel 111
Pakkumuste esitamine
Artikkel 112
Võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse põhimõte
Artikkel 113
Lepingu sõlmimise otsus
Artikkel 114
Hankemenetluse tühistamine
4. jagu
Tagatised ja parandusmeetmed
Artikkel 115
Tagatised
Artikkel 116
Vigade, eeskirjade eiramiste ja pettuse esinemine menetluses
2. peatükk
Institutsioonide poolt nende endi arvel sõlmitavate lepingute suhtes kohaldatavad sätted
Artikkel 117
Hankija
Artikkel 118
Kohaldatavad piirmäärad
Artikkel 119
Hankemenetluses osalemise kord
Artikkel 120
Maailma Kaubandusorganisatsiooni hankelepingute sõlmimise kord
VI JAOTIS
TOETUSED
1. peatükk
Toetuste ulatus ja vorm
Artikkel 121
Toetuste ulatus
Artikkel 122
Toetusesaajad
Artikkel 123
Toetuste vorm
Artikkel 124
Ühekordsed maksed, ühikuhinnad ja kindlamääralised maksed
2. peatükk
Põhimõtted
Artikkel 125
Toetuste suhtes kohaldatavad üldpõhimõtted
Artikkel 126
Rahastamiskõlblikud kulud
Artikkel 127
Mitterahaline kaasrahastamine
Artikkel 128
Läbipaistvus
Artikkel 129
Toetuste mittekumuleerumise põhimõte
Artikkel 130
Tagasiulatuva jõu puudumise põhimõte
3. peatükk
Toetuse andmise menetlus
Artikkel 131
Toetustaotlused
Artikkel 132
Valiku- ja hindamiskriteeriumid
Artikkel 133
Hindamismenetlus
4. peatükk
Maksmine ja järelevalve
Artikkel 134
Eelmaksetagatis
Artikkel 135
Toetuste maksmine ja järelevalve
Artikkel 136
Andmete säilitamise tähtajad
5. peatükk
Rakendamine
Artikkel 137
Rakenduslepingud ja rahaline toetus kolmandatele isikutele
VII JAOTIS
AUHINNAD
Artikkel 138
Üldeeskirjad
VIII JAOTIS
RAHASTAMISVAHENDID
Artikkel 139
Reguleerimisala
Artikkel 140
Rahastamisvahendite suhtes kohaldatavad põhimõtted ja tingimused
IX JAOTIS
RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE ESITAMINE JA RAAMATUPIDAMISARVESTUS
1. peatükk
Raamatupidamise aruande esitamine
Artikkel 141
Raamatupidamise aastaaruande struktuur
Artikkel 142
Eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanne
Artikkel 143
Raamatupidamise aastaaruannet reguleerivad eeskirjad
Artikkel 144
Raamatupidamispõhimõtted
Artikkel 145
Finantsaruanded
Artikkel 146
Eelarve täitmise aruanded
Artikkel 147
Esialgne raamatupidamise aastaaruanne
Artikkel 148
Lõpliku konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande heakskiitmine
2. peatükk
Teave eelarve täitmise kohta
Artikkel 149
Eelarveliste tagatiste ja riskide aruanne
Artikkel 150
Teave eelarve täitmise kohta
3. peatükk
Raamatupidamisarvestus
1. jagu
Üldsätted
Artikkel 151
Raamatupidamissüsteem
Artikkel 152
Ühised nõuded institutsioonide raamatupidamissüsteemi kohta
2. jagu
Üldine raamatupidamisarvestus
Artikkel 153
Üldine raamatupidamisarvestus
Artikkel 154
Üldise raamatupidamisarvestuse kirjed
Artikkel 155
Raamatupidamisarvestuse korrigeerimised
3. jagu
Eelarve raamatupidamisarvestus
Artikkel 156
Eelarve raamatupidamisarvestus
4. peatükk
Vara inventarinimestikud
Artikkel 157
Inventarinimestikud
X JAOTIS
VÄLISAUDIT JA EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE
1. peatükk
Välisaudit
Artikkel 158
Kontrollikoja tehtav välisaudit
Artikkel 159
Auditeerimiseeskirjad ja -menetlused
Artikkel 160
Väärtpaberite ja raha kontrollimine
Artikkel 161
Kontrollikoja juurdepääsuõigus
Artikkel 162
Kontrollikoja aastaaruanne
Artikkel 163
Kontrollikoja eriaruanded
2. peatükk
Eelarve täitmisele heakskiidu andmine
Artikkel 164
Eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse ajakava
Artikkel 165
Eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlus
Artikkel 166
Järelmeetmed
Artikkel 167
Euroopa välisteenistust käsitlevad erisätted
TEINE OSA
ERISÄTTED
I JAOTIS
EUROOPA PÕLLUMAJANDUSE TAGATISFOND
Artikkel 168
Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi käsitlevad erisätted
Artikkel 169
EAGFi eraldistega seotud kulukohustused
Artikkel 170
EAGFi assigneeringutega seotud üldised esialgsed kulukohustused
Artikkel 171
EAGFiga seotud eelarveliste kulukohustuste võtmise ajakava
Artikkel 172
EAGFi kulude kajastamine raamatupidamisarvestuses
Artikkel 173
EAGFi assigneeringute ümberpaigutamine
Artikkel 174
EAGFiga seotud sihtotstarbelised tulud
II JAOTIS
STRUKTUURIFONDID, ÜHTEKUULUVUSFOND, EUROOPA KALANDUSFOND, EUROOPA MAAELU ARENGU PÕLLUMAJANDUSFOND NING VABADUSEL, TURVALISUSEL JA ÕIGUSEL RAJANEVA ALA FONDID, MILLE PUHUL EELARVE TÄITMINE TOIMUB KOOSTÖÖS LIIKMESRIIKIDEGA
Artikkel 175
Erisätted
Artikkel 176
Kulukohustuste assigneeringute jaotusest kinnipidamine
Artikkel 177
Rahaliste toetuste maksmine ning vahemaksete ja tagasimaksete tegemine
Artikkel 178
Assigneeringute vabastamine
Artikkel 179
Assigneeringute ümberpaigutamine
Artikkel 180
Projektide juhtimine, valik ja auditeerimine
III JAOTIS
TEADUSUURINGUD
Artikkel 181
Teadusuuringuteks ettenähtud vahendid
Artikkel 182
Teadusuuringuteks ettenähtud vahenditega seotud kulukohustused
Artikkel 183
Teadusuuringute Ühiskeskus
IV JAOTIS
VÄLISTEGEVUS
1. peatükk
Üldsätted
Artikkel 184
Välistegevus
2. peatükk
Meetmete rakendamine
1. jagu
Üldsätted
Artikkel 185
Välismeetmete rakendamine
2. jagu
Eelarvetoetus ja mitme rahastajaga usaldusfondid
Artikkel 186
Eelarvetoetuse kasutamine
Artikkel 187
Liidu välistegevuse usaldusfondid
3. jagu
Muud eelarve täitmise viisid
Artikkel 188
Välismeetmete rakendamine kaudse eelarve täitmise raames
Artikkel 189
Välismeetmete rakendamist käsitlevad rahastamislepingud
3. peatükk
Hanked
Artikkel 190
Välistegevuse valdkonna hanked
Artikkel 191
Hankemenetluses osalemise eeskirjad
4. peatükk
Toetused
Artikkel 192
Välistegevuse täies ulatuses rahastamine
Artikkel 193
Välistegevuse toetuste suhtes kohaldatavad eeskirjad
5. peatükk
Raamatupidamise aastaaruande auditeerimine
Artikkel 194
Välistegevuse auditeerimine liidu tasandil
V JAOTIS
EUROOPA AMETID
Artikkel 195
Euroopa ametid
Artikkel 196
Euroopa ametite assigneeringud
Artikkel 197
Euroopa ametite eelarvevahendite käsutaja
Artikkel 198
Institutsioonidevaheliste Euroopa ametite raamatupidamisarvestus
Artikkel 199
Volituste delegeerimine institutsioonidevahelistele Euroopa ametitele
Artikkel 200
Teenuste osutamine kolmandatele isikutele
VI JAOTIS
HALDUSASSIGNEERINGUD
Artikkel 201
Üldsätted
Artikkel 202
Kulukohustused
Artikkel 203
Haldusassigneeringuid käsitlevad erisätted
VII JAOTIS
EKSPERDID
Artikkel 204
Tasustatud väliseksperdid
KOLMAS OSA
LÕPP- JA ÜLEMINEKUSÄTTED
Artikkel 205
Üleminekusätted
Artikkel 206
Euroopa Parlamendi ja nõukogu teabenõuded
Artikkel 207
Piirmäärad ja summad
Artikkel 208
Raamfinantsmäärus ELi toimimise lepingu ja Euratomi asutamislepingu alusel asutatud asutustele
Artikkel 209
Näidisfinantsmäärus asutustele, mis põhinevad avaliku ja erasektori partnerlusel
Artikkel 210
Delegeeritud volituste rakendamine
Artikkel 211
Läbivaatamine
Artikkel 212
Kehtetuks tunnistamine
Artikkel 213
Läbivaatamine seoses Euroopa välisteenistusega
Artikkel 214
Jõustumine
LISA
VASTAVUSTABEL
Ühisavaldus mitmeaastase finantsraamistikuga seotud küsimustes
Ühisavaldus hoonetega seotud kulude kohta seoses artikliga 203
Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldus artikli 203 lõike 3 kohta
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 322, koostoimes Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga, eriti selle artikliga 106a,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse kontrollikoja arvamust (1),
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)
ning arvestades järgmist:
(1)
Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse kohta) (3) on mitu korda oluliselt muudetud. Kuna sellesse tuleb teha uusi muudatusi, sealhulgas selleks, et võtta arvesse Lissaboni lepingu jõustumist, tuleks määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 selguse huvides kehtetuks tunnistada ja asendada käesoleva määrusega.
(2)
Määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 sätestati kõigis õigusaktides ja kõigi institutsioonide poolt järgitavad eelarvepõhimõtted ja finantseeskirjad, millega reguleeritakse liidu üldeelarve (edaspidi "eelarve") koostamist ja täitmist, tagatakse usaldusväärne ja tõhus eelarve täitmine, kontroll ja liidu finantshuvide kaitse ning suurendatakse läbipaistvust. Kõnealuse määruse aluspõhimõtted, kontseptsioon ja struktuur, samuti eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aluspõhimõtted tuleks säilitada. Neist aluspõhimõtetest tehtavad erandid tuleks läbi vaadata ja neid kus vähegi võimalik lihtsustada, võttes arvesse seda, kas need on endiselt asjakohased ja annavad eelarve jaoks lisaväärtust, samuti seda, millist koormust need sidusrühmade jaoks põhjustavad. Finantseeskirjade põhielemendid, milleks on finantsjuhtimises osalejate roll, kontrollide integreerimine tegevtalituste tasandil, siseaudiitorid, tegevuspõhine eelarvestamine, raamatupidamispõhimõtete ja -eeskirjade moderniseerimine ning toetuste aluspõhimõtted, on vaja säilitada ja neid tugevdada.
(3)
Kui käesoleva määrusega ei ole sätestatud teisiti, tuleks Euroopa Keskpank (EKP) käesoleva määruse reguleerimisalast välja jätta, arvestades tema eripära ja ülesandeid, eelkõige aga seda, et ta haldab oma rahalisi vahendeid iseseisvalt.
(4)
Praktilisi kogemusi arvestades tuleks käesolevasse määrusesse lisada teatavad eeskirjad, et kaasas käia eelarve täitmise muutuvate vajadustega, nagu kaasrahastamine koos teiste rahastajatega, et suurendada välisabi tõhusust ning hõlbustada teatavate rahastamisvahendite, sealhulgas Euroopa Investeerimispangaga (EIP) kokkulepitute kasutamist, ning et soodustada avaliku ja erasektori partnerluste kaudu eelarve täitmist.
(5)
Määruses (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 piirduti aluslepingutega hõlmatud eelarve üldpõhimõtete ja finantseeskirjade sätestamisega, samal ajal kui rakendussätted sätestati komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruses (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (4), et õigusnormide tähtsuse järjekord oleks selgem ja et määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 oleks hõlpsamini loetav. ELi toimimise lepingu artikli 290 kohaselt võidakse komisjonile seadusandliku aktiga delegeerida õigus võtta vastu muid kui seadusandlikke akte, mis ainult täiendavad või muudavad selle seadusandliku akti teatavaid mitteolemuslikke osi. Seda arvestades peaks mõned määrusega (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 kehtestatud sätted inkorporeerima käesolevasse määrusesse.
(6)
Kriminaalasjades tehtav politseikoostöö ja õigusalane koostöö on muudetud teiste liidu poliitikavaldkondade ja sisemeetmete lahutamatuks osaks. Seetõttu ei ole enam alust kohaldada selles poliitikavaldkonnas spetsiifilisi finantssätteid ja need tuleks käesolevast määrusest välja jätta.
(7)
Läbipaistvuse tagamiseks tuleks eelarvesse kanda liidu poolt sõlmitud laenutehingutega, seal hulgas Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi ja maksebilansi toetamise mehhanismiga tehtud tehingutega seotud tagatised.
(8)
Eelmaksetelt kogunenud intresse käsitlevaid olemasolevaid eeskirju tuleks lihtsustada, sest need tekitavad ülemäärast halduskoormust nii vahendite saajatele kui ka komisjoni talitustele ja põhjustavad komisjoni talituste ning vahendite saajate vahel arusaamatusi. Selleks et eeskirju eelkõige toetusesaajate jaoks lihtsustada ja viia need kooskõlla usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega, tuleks kaotada kohustus eelmaksetelt intresse arvestada ja need sisse nõuda. Siiski peaks olema võimalik lisada see kohustus delegeerimislepingusse, et eelmaksetelt kogunenud intresse saaks programmide jaoks uuesti kasutusse võtta, et neid intresse saaks maksetaotlustest maha arvata või et need intressid saaks sisse nõuda.
(9)
Sihtotstarbelise tulu järgmisse eelarveaastasse ülekandmist käsitlevates eeskirjades tuleks võtta arvesse sihtotstarbelise välis- ja sisetulu erinevust. Selleks et pidada kinni rahastaja seatud eesmärgist, tuleks sihtotstarbeline välistulu automaatselt järgmisse eelarveaastasse üle kanda ja enne asjaomase programmi või meetmega seotud tegevuse lõpuleviimist ära kasutada. Kui sihtotstarbeline välistulu on saadud programmi või meetme rakendamise viimasel aastal, peaks saama seda kasutada ka jätkuprogrammi või -meetme rakendamise esimesel aastal. Sihtotstarbelist sisetulu peaks olema võimalik kanda järgmisse eelarveaastasse üle ainult üks kord, kui käesolevast määrusest ei tulene teisiti.
(10)
Ajutiste kaheteistkümnendikega seoses seotud sätted tuleks eeskirjadega selgemalt reguleerida nii nende täiendavate kaheteistkümnendike arvu osas, mida võib taotleda, kui ka juhul, kui Euroopa Parlament otsustab vähendada ajutisi kaheteistkümnendikke ületavateks täiendavateks kuludeks ettenähtud ja nõukogu vastu võetud summasid.
(11)
Sihtotstarbelise tulu suhtes kohaldatavat universaalsuspõhimõttest kõrvale kalduvat erandit tuleks muuta, et eristada ühelt poolt sihtotstarbelist sisetulu, mis tuleneb Euroopa Parlamendi ja nõukogu heakskiidetud assigneeringutest, ning teiselt poolt sihtotstarbelist välistulu, mis on kogutud rahastajatelt või eraldatud nende poolt teatava programmi või meetme jaoks. Välisrahastajatel peaks samuti olema võimalik kaasrahastada välistegevust, eriti humanitaarabioperatsioone, isegi juhul, kui alusaktis ei ole selline kaasrahastamine selgesõnaliselt ette nähtud.
(12)
Selleks et sihtotstarbeline tulu oleks eelarveprojektis kajastatud läbipaistvamalt, tuleks ette näha, et eelarveprojekti tuleb kanda sellised sihtotstarbelise tulu summad, mille suurus on eelarveprojekti koostamise kuupäeva seisuga kindel.
(13)
Sihtotstarbelisuse põhimõttega seoses tuleks assigneeringute ümberpaigutusi käsitlevaid sätteid vastavalt muuta, kuna enam ei eristata kohustuslikke ja mittekohustuslikke kulusid.
(14)
Assigneeringute ümberpaigutamist reguleerivaid eeskirju tuleks kohandada ka muudatustega, mis tulenevad Lissaboni lepingu jõustumisest. Lisaks on hiljutised kogemused näidanud, et aasta lõpus toimuvat maksete assigneeringute ümberpaigutamist tuleb eelkõige struktuurifondide puhul paindlikumaks muuta. Eelarve täitmist on vaja parandada, eriti selliste maksete assigneeringute, sihtotstarbeliste tulude ja haldusassigneeringute puhul, mis jagunevad mitme jaotise vahel. Selleks tuleks ümberpaigutuste liigitust lihtsustada ja muuta teatavate ümberpaigutuste heakskiitmise menetlus paindlikumaks. Eelkõige on osutunud asjakohaseks ja tõhusaks säte, mis võimaldab komisjonil otsustada kasutamata assigneeringud rahvusvaheliste humanitaarkatastroofide ja -kriiside korral ümber paigutada. Nimetatud võimalust tuleks seepärast laiendada, nii et see hõlmaks ka pärast eelarveaasta 1. detsembrit toimuvaid samalaadseid sündmusi. Nimetatud juhtudel peaks komisjon läbipaistvuse huvides Euroopa Parlamenti ja nõukogu viivitamata teavitama oma otsusest kasutamata assigneeringud ümber paigutada.
(15)
Usaldusväärse finantsjuhtimise sätetega seoses peaks volitatud eelarvevahendite käsutaja võtma seadusandlike aktide eelnõude koostamisel ning vastavate juhtimis- ja kontrollisüsteemide loomisel arvesse kontrolliga kaasnevat oodatavat vigade riski ja kulu ning kontrollist saadavat kasu. Volitatud eelarvevahendite käsutaja peaks kontrollide tulemustest ja kulust ning kasust kord aastas iga-aastases tegevusaruandes aru andma. Riiklike juhtimis- ja kontrollisüsteemide tõhususe huvides tuleb asutustel, mille liikmesriigid on määranud liidu vahendite haldamise ja kontrolli eest vastutama, esitada nende süsteemide kohta liidu vahendite haldajate kinnitused.
(16)
ELi toimimise lepingu artiklis 15 sätestatud läbipaistvuse põhimõte, mille kohaselt peavad institutsioonid tegema oma tööd võimalikult avalikult, näeb liidu eelarve täitmise valdkonnas ette, et kodanikel peab olema võimalik teada saada, kus ja mis eesmärgil liidu rahalisi vahendeid kasutatakse. Selline teave soodustab demokraatlikku arutelu, aitab kodanikel osaleda liidu otsustusprotsessis ning tugevdab institutsioonilist kontrolli ja järelevalvet liidu kulude üle. Sellised eesmärgid tuleks saavutada, avaldades soovitatavalt moodsaid kommunikatsioonivahendeid kasutades asjakohase teabe lõplike töövõtjate ja liidu vahenditest toetust saavate lõplike toetusesaajate kohta, võttes arvesse nende töövõtjate ja toetusesaajate õiguspäraseid huve konfidentsiaalsuse ja turvalisusega seoses ning füüsiliste isikute puhul nende õigust eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele. Institutsioonid peaksid seetõttu kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega kohaldama teabe avaldamise suhtes valikulist lähenemisviisi. Avaldamisega seotud otsused peaksid põhinema asjakohastel kriteeriumidel, et anda sisulist teavet.
(17)
Kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 316 tuleks Euroopa Ülemkogu ja nõukogu vahendid ette näha ühes ja samas eelarvejaos.
(18)
Käesolevas määruses tuleks kajastada ELi toimimise lepingu kohast iga-aastast eelarvemenetlust.
(19)
Seoses eelarve koostamisega on oluline üheselt kindlaks määrata komisjoni koostatava eelarveprojekti struktuur ja esitusviis. Eelarveprojekti ette lisatava üldise sissejuhatuse sisu tuleks kirjeldada täpsemalt. Samuti on vajalik lisada säte, mis sisaldab järgnevate aastate finantsplaneeringut, ning säte, milles käsitletakse komisjoni võimalust esitada töödokumente eelarvetaotluste toetamiseks.
(20)
Seoses ühise välis- ja julgeolekupoliitika eripäradega tuleks ajakohastada seda, millises vormis võivad alusaktid ELi toimimise lepingu ja ELi lepingu V ja VI jaotise alusel esineda. Lisaks tuleks kohandada välistegevuse valdkonna ettevalmistavate meetmete vastuvõtmise menetlust nii, et see oleks kooskõlas ELi toimimise lepinguga.
(21)
Eelarve täitmise viiside suhtes kohaldatavad eeskirjad, mis eelkõige reguleerivad eelarve täitmise volituste delegeerimist kolmandatele isikutele, on muutunud aastate jooksul liiga keeruliseks ja neid peaks lihtsustama. Samal ajal peaks säilitama kolmandatele isikutele delegeerimise algse eesmärgi, nimelt et ükskõik millisel viisil eelarvet ka ei täidetaks, tagatakse kulude kandmisel komisjoni talitustelt oodatavaga samaväärne kontrolli ja läbipaistvuse tase.
(22)
Seetõttu peaks selgelt eristama olukordi, kus eelarvet täidetakse otseselt komisjoni või tema rakendusametite poolt, olukordadest, kus eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega, ja olukordadest, kus eelarvet täidetakse kaudselt kolmandate isikute kaudu. See peaks võimaldama ühtlustatud korra kehtestamist koostöös liikmesriikidega toimuva ja kaudse eelarve täitmise suhtes, mida võib kohandada kooskõlas valdkondlike eeskirjadega, eelkõige juhul, kui eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega. Sellise ühtlustatud korraga peaks eeskätt ette nägema aluspõhimõtted, mida komisjon järgib, kui ta otsustab eelarvet täita koostöös liikmesriikidega või kaudselt, ja aluspõhimõtted, mida järgivad isikud, kellele eelarve täitmisega seotud ülesanded on delegeeritud. Komisjonil peaks olema võimalik kohaldada liidu eeskirju ja menetlusi või aktsepteerida volitatud isikute ja üksuste eeskirjade ja menetluste kohaldamist, juhul kui viimane tagab liidu finantshuvide samaväärse kaitse. Osana komisjoni järelevalveülesannetest on samuti vaja ette näha kontrolli- ja auditikohustused, sealhulgas raamatupidamise aastaaruande kontrollimine ja heakskiitmine, kõigi eelarve täitmise viiside tarvis.
(23)
Eelhindamise eeskirju, mida kohaldatakse kaudse eelarve täitmise korral üksuste ja isikute suhtes, kellele on delegeeritud eelarve täitmisega seotud ülesanded, tuleks kohandada tagamaks, et kõik volitatud üksused ja isikud pakuksid liidu finantshuvidele kaitset, mis oleks käesoleva määruse kohaselt nõutavaga samaväärsel tasemel.
(24)
Määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 kohaselt liidu asutustena institutsionaliseeritud avaliku ja erasektori partnerlustega saadud kogemused näitavad, et vahendite valiku suurendamiseks tuleks sätestada lisakategooriaid, kaasates asutused, mille eeskirjad on liidu institutsioonide suhtes kohaldatavatest paindlikumad ja erasektori partnerite jaoks hõlpsamini täidetavad. Sellised lisakategooriad peaksid hõlmama liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutusi ja alusaktiga asutatud asutusi, mille finantsreeglid austavad liidu vahendite usaldusväärse finantsjuhtimise tagamiseks vajalikke põhimõtteid.
(25)
ELi toimimise lepingu artikli 317 kohaldamiseks peaks käesolev määrus tugevdama liikmesriikide põhilisi kontrolli- ja auditeerimiskohustusi, mida nad peavad järgima, kui eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega, kuna nimetatud kohustused on praegu ette nähtud üksnes valdkondlikes eeskirjades. Seetõttu on vaja lisada sätted, millega kehtestatakse ühtne raamistik kõigile asjaomastele poliitikavaldkondadele ja liikmesriigi tasandil ühtsed haldusstruktuurid. See raamistik ei peaks looma täiendavaid kontrollistruktuure, vaid peaks võimaldama liikmesriikidel määrata asutused, kellele delegeeritakse liidu rahaliste vahendite rakendamine ja kontrollimine. Lisaks peaksid käesolevas määruses sisalduma sätted nende struktuuride ühised juhtimis- ja kontrollikohustuste kohta, iga-aastane liidu vahendite haldaja kinnitus, millega juhid võtavad vastutuse neile delegeeritud liidu vahendite haldamise eest, raamatupidamise aastaaruande kontrollimine ja heakskiitmine ning komisjoni rakendatavad maksete peatamise ja parandusmeetmete mehhanismid, et luua ühtne õigusraamistik, millega parandatakse ka üldist õiguskindlust ning kontrolli- ja parandusmeetmete tõhusust, samuti liidu finantshuvide kaitset. Üksikasjalikud sätted peaksid jääma valdkondlikesse määrustesse. Ühtse auditi põhimõtte kohaselt ja mitmekordsete kontrollide tõttu tekkiva lisahalduskoormuse vähendamiseks võivad liikmesriigid esitada komisjonile kinnitusi, millele on vastavalt liikmesriikide põhiseadusest tulenevatele nõuetele alla kirjutatud nõuetekohasel riiklikul või piirkondlikul tasandil.
(26)
Tuleks täpsustada teatavate volitatud eelarvevahendite käsutaja ülesannetega seotud sätteid, eelkõige volitatud eelarvevahendite käsutaja kehtestavate eel- ja järelkontrolli ning tema aruandekohustustega seonduvaid sätteid. Seda silmas pidades tuleks ajakohastada volitatud eelarvevahendite käsutaja iga-aastase tegevusaruande sisu kooskõlas tavaga, mille kohaselt see peaks sisaldama nõutavat finants- ja haldusteavet, mis toetab volitatud eelarvevahendite käsutaja kinnitavat avaldust oma ülesannete täitmise kohta.
(27)
Selgitada tuleks komisjoni peaarvepidaja kohustusi, eelkõige tuleks täpsustada, et komisjoni peaarvepidaja on ainus isik, kellel on õigus kehtestada raamatupidamiseeskirjad ja ühtlustatud kontoplaan, samal ajal kui kõigi teiste institutsioonide peaarvepidajad kehtestavad oma institutsioonis kohaldatava raamatupidamisarvestuse korra.
(28)
Selleks et hõlbustada teatavate programmide ja meetmete rakendamist, mis on delegeeritud eelkõige finantseerimisasutustele, tuleks käesolevas määruses sätestada usalduskontode avamise võimalus. Sellised pangakontod tuleks avada komisjoni nimel ja eest finantseerimisasutuse arvepidamises. Kõnealune finantseerimisasutus peaks neid haldama eelarvevahendite käsutaja vastutusel ja neid peaks olema võimalik avada ka muudes vääringutes peale euro.
(29)
Seoses tulutoimingutega on vaja ühtlustada saadaolevate summade eelarvestuse suhtes kohaldatavaid eeskirju, et võtta arvesse eelarve vajadusi. Registreerimist peaks nõudma, kui tulu oodatakse teatava tõenäosuse astmega ja kui seda saab piisavalt ligilähedaselt numbriliselt väljendada. Lihtsustamise huvides tuleks lisada mõned erisätted saadaolevate summade eelarvestuse korrigeerimise või tühistamise korra kohta.
(30)
Sissenõudmise eeskirju tuleks muuta selgemaks ja rangemaks. Eelkõige tuleks täpsustada, et kindlaksmääratud saadaoleva summa tühistamine ei tähenda, et liit loobuks oma kindlaksmääratud nõudest. Lisaks sellele ei tohiks liikmesriigid liidu finantshuvide kaitse tugevdamiseks käsitleda liidu vahendite tagasimaksenõudeid ebasoodsamalt, kui käsitletakse nende territooriumil avalik-õiguslike üksuste nõudeid.
(31)
Võttes arvesse vajadust vähendada riske, mis on seotud trahvidest, karistustest ja sanktsioonidest laekunud esialgse iseloomuga summade ning neist tuleneva võimalikku tulu haldamisega, tuleks need summad eelarvetuluna kajastada niipea kui võimalik, ent kõige hiljem sellele aastale järgneval aastal, mil on ammendatud kõik õiguskaitsevahendid, mida saab nende määramise otsuste vastu rakendada.
(32)
Kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega tuleks lisada selgitus e eri liiki makset kohta. Lisaks peaks vastutav eelarvevahendite käsutaja eelmakseid korrapäraselt tasaarvestama kooskõlas komisjoni peaarvepidaja kehtestatud raamatupidamiseeskirjadega. Sel eesmärgil tuleks lepingutesse, toetuse andmise otsustesse, toetuslepingutesse ja delegeerimislepingutesse lisada asjakohased sätted.
(33)
Käesoleva määrusega tuleks toetada e-valitsuse eesmärki ning eelkõige institutsioonide ja kolmandate isikute vahelises teabevahetuses elektrooniliste andmete kasutamist.
(34)
Teatavatel tingimustel tuleks lubada korraldada Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) riikide või liidu kandidaatriikide ühiseid hankemenetlusi.
(35)
Menetlusest kõrvalejätmise, eelkõige avalikes hangetes osalemise menetlustest kõrvalejätmise eeskirju tuleks täiustada, et tugevdada liidu finantshuvide kaitset.
(36)
Et EKP ja EIP omavahendite kasutamine teenib liidu finantshuve, tuleks neile anda juurdepääs liidu finantshuvide kaitseks loodud menetlusest kõrvalejätmise juhtumeid käsitlevas keskandmebaasis sisalduvale teabele.
(37)
Haldus- ja rahaliste karistuste kohaldamist käsitlevate, eelkõige avalike hangetega seotud otsuste avaldamiseks tuleks luua kindel õiguslik alus kooskõlas andmekaitse nõuetega. Andmekaitse ja õiguskindluse huvides ei tohiks selliste otsuste avaldamine aga olla kohustuslik.
(38)
Tagatiste esitamist ei tohiks enam pakkujatelt automaatselt nõuda. See peaks põhinema riskianalüüsil.
(39)
Õiguskindluse huvides tuleks täpsustada toetuste ja rahastamisvahendite kohaldamisala. Ühelt poolt toetuste ning teiselt poolt rahastamisvahendite suhtes kohaldatavate eritingimuste täpne määratlemine aitab maksimaalselt tõhustada nimetatud kahte tüüpi rahalise abi mõju.
(40)
Spetsiaalselt mingi meetme jaoks loodud üksuste suhtes kohaldatavaid toetuste andmise eeskirju tuleks kohandada, et soodustada liidu rahastamise kättesaadavust ning võimaldada toetusi hallata taotlejatel ja toetusesaajatel, kes on otsustanud liikmesriigi asjaomase õigusakti alusel asutatud partnerluse või rühmituse raames koos töötada, eriti kui valitud õiguslik vorm pakub kindlat ja usaldusväärset koostöökeskkonda. Peale selle peaks, arvestades liidu piiratud finantsriske ning vajadust vältida täiendavate lepinguliste nõuete lisamist olemasolevatele struktuuriabinõudele, olema üksustel, kes on toetusesaajaga seotud põhikapitali või õiguslike sidemete kaudu, õigus esitada hüvitamiseks rahastamiskõlblikke kulusid, ilma et nad peaksid täitma kõiki toetusesaaja suhtes kohaldatavaid kohustusi.
(41)
Ühekordsete ja kindlamääralise maksete kasutamisel saadud kogemus näitab, et sellised rahastamisvormid lihtsustasid oluliselt haldusmenetlusi ning vähendasid suurel määral veariski. Lisaks on tulemuspõhine rahastamine osutunud teatud meetmete puhul asjakohaseks. Selles kontekstis tuleks ühekordsete maksete, ühikuhindade ja kindlamääraliste maksete alusel kindlaks määratud lihtsustatud vormis toetuse kasutamise tingimused paindlikumaks muuta. Eelkõige tuleks lubada iga toetusesaaja puhul eraldi kindlaks määratud summasid, seal hulgas summasid, mille toetusesaaja esitab hüvitamiseks vastavalt oma tavapärasele kuluarvestustavadele, et leevendada halduskoormust ning toetusesaaja kantavaid kulusid, mis on seotud liidule esitatavate finantsaruannetega.
(42)
Et kaotada tõkked selliste inimeste osalemisel liidu toetusprogrammides, kellel on vajalikud teadmised, kuid puudub palgatulu, nagu näiteks need, kes töötavad väikestes struktuurides, tuleks toetuse andmise eeskirjade puhul võtta arvesse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) poolt kohaldatavaid spetsiaalseid tasustamissüsteeme, mis on kindlaks määratud komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses 2003/361/EÜ, mis käsitleb mikroettevõtete, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratlust (5).
(43)
Kasumi taotlemise keelu ja kaasrahastamise põhimõtet tuleks nüüd kohandada praktiliste kogemuste põhjal ja selliste põhimõtete lahkneva tõlgendamise ning kohaldamise põhjal, mis tekitab vigu ning kohati vastupidiseid tulemusi. Selleks, et toetusesaajatel oleks lihtsam aru anda ja et innustada neid rahastamisallikaid mitmekesistama, peaks kasumi määratlus hõlmama eelkõige rahastamiskõlblikke kulusid ja just nende kulude katmiseks kasutatavaid tulusid. Peale selle ei tohiks komisjon eeldada, et muud rahastajad ei nõua oma rahaliselt osaluselt teenitud kasumit sisse, ja peaks seetõttu sisse nõudma ainult oma toetusega proportsionaalse kasumi. Samuti on ilmnenud, et kahanevuse põhimõte ei ole aidanud tõhusalt vähendada ohtu, et toetusesaajad sõltuvad liidu rahalistest vahenditest. Ühtlasi on kahanevuse põhimõtet pärast paljudes alusaktides vajalike erandite kohaldamist ja lihtsustatud vormis toetuste puhul märkimisväärselt harvem kasutatud. Nende puuduste tõttu tuleks tegevustoetuste suhtes kohaldatav kahanevuse nõue välja jätta.
(44)
Madala maksumusega toetuste suhtes kohaldatavat korda tuleks veelgi lihtsamaks muuta, et piiratud haldusvahenditega üksustel, kes võivad esindada teatud toetusskeemide eelistatud sihtrühma ning olla asendamatud liidu eesmärkide saavutamisel, oleksid suuremad võimalused liidu rahalisi vahendeid kasutada.
(45)
Õiguskindluse tagamiseks ning et kehtestada ühtne finantseeskirjade kogum, millele toetusesaajad võivad tugineda kõigi liidu programmide osas, tuleks käesolevas määruses sätestada rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid ja teatavate kulukategooriate suhtes kohaldatavad eritingimused ning nende ühetaoline kohaldamine.
(46)
Tingimused, mille kohaselt võib kolmandatel isikutel lubada kaasrahastamiseks kasutada mitterahalist osalust ja mille alusel määrata nimetatud mitterahalise osaluse maksumus, tuleks ühtlustada, et vähendada veariski ja kohtuvaidlusi.
(47)
Läbipaistvuse huvides ning selleks, et võtta arvesse neile omaseid planeerimispiiranguid, tuleks toetuse taotlejatele toetustaotluste esitamise kutses teada anda taotluse esitamisest toetuslepingu allkirjastamiseni või neile toetusotsuse teatavaks tegemiseni oodatavalt kuluv aeg. Samal eesmärgil peaks käesolev määrus kehtestama võrdlusaja, mis põhineb kogemusel ja kehtestatud lihtsustamismeetmete mõjul.
(48)
Kui tuvastatakse süsteemseid või korduvaid vigu, mis avaldavad olulist mõju paljudele toetustele, tuleks rangetel tingimustel lubada auditileidude laiendamist ka vigadest mõjutatud auditeerimata toetustele, et vähendada kohapealsete kontrollide ja auditite tekitatavat finants- ja halduskoormust. Komisjon peaks toetuste suhtes, mille puhul on kindlaks tehtud süsteemseid või korduvaid vigu, kasutama ainult vähendus- või tagasinõudmismäära ekstrapoleerimist ainult sel juhul, kui proportsionaalsete jõupingutustega ei ole võimalik ega mõistlik iga asjaomast toetust puudutavaid rahastamiskõlbmatuid kulusid täpselt kindlaks teha.
(49)
Käesoleva määrusega tuleks toetusesaajatele kehtestada ühtne ajavahemik, mille jooksul toetusesaajad peaksid liidu toetustega seotud dokumente säilitama, et vältida lahknevaid või ebaproportsionaalseid lepingulisi tingimusi, andes samas siiski komisjonile ja kontrollikojale piisavalt aega sellistele andmetele ja dokumentidele juurdepääsu saamiseks ning liidu finantshuvide kaitseks vajalike järelkontrollide ja auditite läbiviimiseks.
(50)
Teatavatel tingimustel tuleks laiendada toetusesaaja võimalust anda rahalist toetust kolmandatele isikutele, et hõlbustada selliste programmide nõuetekohast rakendamist, mis on suunatud muu hulgas suurele arvule füüsilistele isikutele, kelleni jõudmiseks on vaja mitmeastmelisi toetusi. Säilitada tuleks aga põhimõte, mille kohaselt ei tohi toetusesaaja kolmandatele isikutele rahalise toetuse andmisel kaalutlusõigust kasutada, eelkõige selleks, et vältida segadust toetusesaajatele antud võimaluse vahel kavandada ja rakendada omal vastutusel meetmeid, mis saavad rahastamiskõlbulike tegevustena finantsabi ning võimaluse vahel anda eelarve täitmisega seotud ülesanded jagatult või kaudselt teatud organitele, üksustele või isikutele.
(51)
Kuna auhinnad kujutavad endast hinnalist rahalise toetuse liiki, tuleks nende kasutamist hõlbustada ja nende suhtes kohaldatavaid eeskirju täpsustada, st auhinnad tuleks toetuste andmise korra alt välja jätta ning nende puhul tuleks kaotada side eeldatavate kuludega. Auhinnad ei sobi aga mitte kõigi liidu poliitiliste eesmärkide puhul ja seetõttu tuleks neid pidada muid rahastamisvahendeid, nagu toetusi, täiendavaks, mitte asendavaks vahendiks.
(52)
Liidu vahendite mõju mitmekordistamisel võib olla koht rahastamisvahenditel, kui neid kasutatakse koos muude vahenditega või finantsvõimendusena. Kuna nimetatud rahastamisvahendeid ei saa käsitada teenuste ega toetustena, tuleks ette näha uus asjaomane rahalise toetuse liik. Rahastamisvahendeid tuleks kasutada ainult rangetel tingimustel, et välistada eelarvega seonduvad ohud ja riigiabieeskirjadega vastuolus olevate turumoonutuste oht.
(53)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt kindlale programmile vastavaks aastaks heaks kiidetud assigneeringute raames tuleks rahastamisvahendeid kasutada täiendavate vahenditena ning nende kasutamine peaks põhinema eelhindamisel, millega tõendatakse, et rahastamisvahendid on liidu poliitiliste eesmärkide saavutamiseks tõhusamad kui muud liidu rahastamisviisid, sh toetused.
(54)
Rahastamisvahendid tuleks heaks kiita alusaktiga, milles määratakse eelkõige kindlaks rahastamisvahendi eesmärgid ja kestus. Kui rahastamisvahendid on kehtestatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ilma alusaktita, peaks need eelarves heaks kiitma Euroopa Parlament ja nõukogu.
(55)
Esimese osa VIII jaotise alla võimalikult kuuluvad vahendid, nagu laenud, tagatised, omakapitaliinvesteeringud, kvaasiomakapitali investeeringud ja riskijagamisvahendid, peaksid olema määratletud. Riskijagamisvahendite määratlus peaks võimaldama hõlmata projektivõlakirjade krediidikvaliteedi parandamist, mis katab projekti võlateenindusega seotud riski ja leevendab võla või tagatise vormis võlakirjaomanike krediidiriski.
(56)
Iga-aastased tagasimaksed, seahulgas kapitali tagasimaksed, vabastatud tagatised ja laenu põhisumma tagasimaksed tuleks lugeda sihtotstarbeliseks sisetuluks. Tulu, sealhulgas dividendid, kapitalikasum, tagatistasud, laenudelt ja usalduskontodel olevatelt summadelt teenitud intressid tuleks pärast halduskulude ja -tasude mahaarvamist kanda üldeelarvesse. Käesolev määrus peaks sätestama rahastamisvahendite kasutamise põhimõtted ja tingimused ning eeskirjad liidu finantsvastutuse piiramise, pettuse ja rahapesu vastase võitluse, rahastamisvahendite kasutuselt kõrvaldamise ja aruandluse kohta.
(57)
Raamatupidamise aastaaruande esitamist tuleks lihtsustada, sätestades, et liidu raamatupidamise aastaaruanne koosneb ainult konsolideeritud finantsaruannetest ja eelarve täitmise koondaruannetest. Samuti tuleks selgitada, et konsolideerimismenetlus hõlmab üksnes eelarvest rahastatavaid institutsioone, ELi toimimise lepingu ja Euratomi asutamislepingu alusel asutatud asutusi, kellel on juriidilise isiku staatus ja kes saavad eelarvest rahalist toetust ning teisi asutusi, mille raamatupidamise aastaaruanded kuuluvad peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjade kohaselt konsolideerimisele.
(58)
Vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud raamatupidamisstandarditele, millel liidu raamatupidamiseeskirjad põhinevad, peaks pensionidega seotud kohustused ja muud töötajate õigustega seotud kohustused kajastuma liidu raamatupidamise aastaaruandes, need tuleks liidu bilansis eraldi välja tuua ning nende kohta tuleks finantsaruannete lisades esitada selgitused.
(59)
Komisjoni peaarvepidaja ülesannete ja vastutuse selgeks eristamiseks nende institutsioonide ja asutuste peaarvepidajate ülesannetest ja vastutusest, kes on asutatud ELi toimimise lepingu ja Euratomi asutamislepingu alusel ning kellel on juriidilise isiku staatus ja kes saavad eelarvest rahalist toetust ning teiste asutuste, mille raamatupidamise aastaaruanded kuuluvad peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjade kohaselt konsolideerimisele, peaks iga institutsioon ja asutus koostama eelarveaasta eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruande ning saatma selle järgneva eelarveaasta 31. märtsiks Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale.
(60)
Liidu raamatupidamiseeskirju ja -põhimõtteid on vaja ajakohastada, et tagada nende ühtsus rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamisstandardite eeskirjadega.
(61)
Kontrollikoda peaks tagama, et tema mis tahes leid, millel võiks olla mõju auditeeritava lõplikule raamatupidamise aastaaruandele või raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkusele ja/või korrektsusele, edastatakse asjaomasele institutsioonile või asutusele aegsasti, et anda auditeeritavatele piisavalt aega kontrollikoja leidude käsitlemiseks.
(62)
Esialgset ja lõplikku raamatupidamise aastaaruannet käsitlevaid sätteid peaks ajakohastama eelkõige selleks, et näha ette, milline aruandlusteave tuleb esitada koos komisjoni peaarvepidajale konsolideerimiseks saadetava raamatupidamise aastaaruandega.
(63)
Seoses teabega, mille komisjon peab esitama eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames, peaks komisjon vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 318 esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule eelkõige liidu rahanduse hindamisaruande
(64)
Seoses käesolevas määruses sisalduvate erisätetega, mis käsitlevad struktuurifonde, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Kalandusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevasse alasse kuuluvaid fonde, mille puhul eelarve täitmine toimub koostöös liikmesriikidega, tuleks säilitada eelmaksete tagasimaksmise ja assigneeringute uuesti kättesaadavaks tegemise võimalus, mis on sätestatud komisjoni deklaratsioonis, mis on lisatud nõukogu 21. juuni 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1260/1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta (6). Lisaks sellele tuleks erandina järgmisse eelarveaastasse ülekandmise eeskirjadest lubada komisjonil kuni programmi lõpetamiseni järgmisse eelarveaastasse üle kanda eelarveaasta lõpus kättesaadavad kulukohustuste assigneeringud, mis tulenevad eelmaksete tagasimaksmisest, ning neid kasutada, kui muud kulukohustuste assigneeringud ei ole enam kättesaadavad.
(65)
Teadusuuringute Ühiskeskuse osalemist hanke- ja toetuste andmise menetlustes tuleks selgitada. Et selliseid ülesandeid oleks võimalik tõhusalt täita, tuleks peale selle menetlustes osalemisega kaasnevat tulu käsitada erandkorras sihtotstarbelise välistuluna.
(66)
Välistegevuse rakendamist käsitlevaid erisätteid tuleks kohandada eelarve täitmise viiside puhul kavandatavate muudatustega ja nendega seoses tuleks kohaldada erinevat lähenemist olukordades, kus liidul tuleb võtta meetmeid seoses humanitaarhädaolukordade, rahvusvahelistele kriiside või kolmandate riikide vajadustega, kus on toimumas üleminek demokratiseerimisele.
(67)
Käesoleva määrusega tuleks kehtestada üldised tingimused, mille kohaselt võib eelarvetoetust kasutada välistegevuse vahendina. Tingimused peaksid olema seotud piisavalt läbipaistva, usaldusväärse ja tõhusa avaliku sektori raha haldamise tagamisega. Peale selle peaks komisjon määrama rahastamisotsuses kindlaks eesmärgid ja oodatavad tulemused, millega eelarvetoetuse maksmine peaks olema seotud. Toetust saava riigiga sõlmitud rahastamisleping peaks sisaldama neid elemente ja tingimusi, mille kohaselt eelarvetoetus tuleb tagasi maksta.
(68)
Liidu rahvusvahelise rolli tugevdamiseks välistegevuse ja arengu valdkonnas, samuti liidu tegevuse nähtavuse ja tõhususe suurendamiseks tuleks komisjonil lubada asutada ja hallata liidu usaldusfonde, millest rahastataks hädaolukorra aegseid, hädaolukorra järgseid või temaatilisi meetmeid. Ehkki usaldusfondide vahendeid ei integreerita eelarvesse, tuleks neid liidu vahendite kasutamise turvalisuse ja läbipaistvuse tagamiseks vajalikus ulatuses hallata kooskõlas käesoleva määrusega. Selleks peaks komisjon olema eesistujaks nõukogus, mis tuleks luua iga usaldusfondi juurde, et tagada rahastajate esindatus ja teha otsuseid vahendite kasutamise üle. Lisaks peaks komisjoni peaarvepidaja olema ühtlasi ka iga usaldusfondi peaarvepidaja.
(69)
Üksuste puhul, kellele on kaudse eelarve täitmise raames delegeeritud välismeetmete rakendamine, peaks tähtaeg, mille jooksul nad tohivad toetuse andmise üle otsustada või lepinguid sõlmida, piirduma kolme aastaga alates hetkest, mil nad kirjutavad alla delegeerimislepingule; kõnealusest tähtajast võib teha erandi vaid konkreetsete erandlike ja väliste asjaolude korral. Kõnealust tähtaega ei tohiks siiski kohaldada struktuurifondide menetluste alusel rakendatavate mitmeaastaste programmide suhtes. Selliste mitmeaastaste programmide puhul tuleks assigneeringute vabastamise üksikasjalikud eeskirjad sätestada valdkondlikes eeskirjades.
(70)
Välistegevuse valdkonna hankeid käsitleva hankelepingute sõlmimise erikorraga tuleks lubada toetust saavates riikides elavatel kolmanda riigi kodanikel hankemenetlustes osaleda, ka siis kui programmi rakendatakse alusaktita ja kui ilmnevad nõuetekohaselt põhjendatud erandlikud asjaolud.
(71)
Viisi, kuidas institutsioonid praegu Euroopa Parlamendile ja nõukogule oma kinnisvaraprojektidest aru annavad, tuleks parandada. Institutsioonid peaksid Euroopa Parlamenti ja nõukogu eelnevalt oma tulevastest kinnisvaraprojektidest ja projektide eri etappidest teavitama. Suure eelarvemõjuga kinnisvaraprojektide kohta peaks olema nõutav Euroopa Parlamendi ja nõukogu heakskiit, mitte lihtsalt arvamus.
(72)
Institutsioonidel tuleks võimaldada kujundada välja pikaajaline kinnisvarapoliitika ja saada kasu madalamatest intressimääradest, mis tulenevad liidu soodsast krediidireitingust finantsturul. Selleks tuleks neil lubada võtta kinnisvara ostmiseks laenu. Sellega võimaldatakse lihtsustada praegust keerulist süsteemi, vähendada kulusid ja saavutada suurem läbipaistvus.
(73)
Praktilistele kogemustele tuginedes leitakse, et määruses tuleks täpsustada ekspertideks valitud füüsiliste isikute tegevuse ulatust, nende valimise menetlust ja tasustamise tingimusi.
(74)
Selleks et täiendada ja muuta käesoleva määruse teatud aspekte, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte. Delegeerimise sisu ja ulatus sätestatakse asjaomastes artiklites. On eriti oluline, et komisjon viiks delegeeritud õigusaktidega seotud ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
(75)
Käesolev määrus tuleks läbi vaadata ainult vajaduse korral ja hiljemalt kaks aastat enne esimest 2013.aastaga algava mitmeaastase finantsraamistiku lõppu. Käesoleva määruse liiga sage läbivaatamine toob kaasa ebaproportsionaalselt suuri kulusid seoses haldusstruktuuride ja -menetluste kohandamisega uutele eeskirjadele. Lisaks sellele võib vahepealne aeg olla liiga lühike, et teha põhjendatud järeldusi kehtivate eeskirjade kohaldamise kohta.
(76)
Sätestada tuleks üleminekusätted. Käesolevat määrust tuleks kohaldada alles pärast kohaldamiseeskirju sisaldavate delegeeritud õigusaktide vastuvõtmist, mis jõustuvad eeldatavasti 2012. aasta detsembris. Et uut määrust ei hakataks kohaldama aasta viimasel kuul, tuleks selle kohaldamine edasi lükata 1. jaanuarile 2013. aastal. Et tagada sidusus valdkondlike eeskirjadega, tuleks peale selle sätteid, mis puudutavad eelarve täitmise viise ja rahastamisvahendeid, hakata kohaldama alles 1. jaanuarist 2014. aastal. Et neid oleks võimalik kohaldada juba 2012. aasta eelarves, tuleks tagada, et sätteid, mis puudutavad struktuurifondide maksete assigneeringute ümberpaigutamist aasta lõpus, hakatakse kohaldama käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.
(77)
Käesolev määrus peaks jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, et määruse kohased delegeeritud õigusaktid jõutaks õigel ajal vastu võtta, mis on oluline selleks, et delegeeritud õigusaktides sätestatud eeskirjad hakkaksid kehtima 1. jaanuaril 2013. aastal, et vältida probleeme, mis on seotud finantseeskirjade muutmisega eelarveaasta kestel.
(78)
Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteeriti vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (7) artikli 28 lõikele 2 ja ta esitas oma arvamuse 15. aprillil 2011 (8),
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
ESIMENE OSA
ÜLDSÄTTED
I JAOTIS
REGULEERIMISESE, REGULEERIMISALA JA MÕISTED
Artikkel 1
Reguleerimisese
1. Käesoleva määrusega kehtestatakse Euroopa Liidu üldeelarve koostamise ja täitmise ning raamatupidamise aastaaruande esitamise ja auditeerimise eeskirjad.
2. Käesolevat määrust kohaldatakse Euratomi Tarneagentuuri eelarve täitmise suhtes.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
a) „liit”- sõltuvalt kontekstist kas Euroopa Liit või Euroopa Aatomienergiaühendus või mõlemad;
b) „institutsioon”- Euroopa Parlament, Euroopa Ülemkogu, nõukogu, Euroopa Komisjon, Euroopa Liidu Kohus, Euroopa Kontrollikoda, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, Regioonide Komitee, Euroopa Ombudsman, Euroopa Andmekaitseinspektor ja Euroopa välisteenistus; Euroopa Keskpanka (EKP)ei käsitata liidu institutsioonina;
c) „eelarve”- vahend, milles prognoositakse ja kiidetakse heaks igaks eelarveaastaks kõik liidule vajalikuks peetavad tulud ja kulud;
d) „alusakt”- õigusakt, mis loob õigusliku aluse meetmele ja sellele vastavate eelarvesse kantud kulude kandmisele.
Alusakt võib olla mis tahes järgmises vormis:
Soovitused ega arvamused ei ole alusaktid;
e) „täitmise viis”- eelarve täitmise meetod, mida on kirjeldatud artiklites 58, 59 ja 60;
f) „delegeerimisleping”- eelarve täitmisega seotud ülesandeid täitvate isikute ja üksustega artikli 58 lõike 1 punkti c kohaselt sõlmitud leping;
g) „toetusesaaja”- füüsiline või juriidiline isik, kellega on sõlmitud toetusleping või kellele on toetuse andmise otsus teatavaks tehtud;
h) „töövõtja”- füüsiline või juriidiline isik, kellega on sõlmitud hankeleping;
i) „vahendite saaja”- toetusesaaja, töövõtja või mis tahes füüsiline või juriidiline isik, kes saab mõne rahastamisvahendi kaudu auhindu või rahalisi vahendeid;
j) „auhind”- konkursi tulemusena antav rahaline toetus;
k) „laen”- leping, mis kohustab laenuandjat andma laenuvõtja käsutusse kokkulepitud ajaks kokkulepitud rahasumma ning mille kohaselt on laenuvõtja kohustatud nimetatud summa kokkulepitud aja jooksul tagasi maksma;
l) „tagatis”- kirjalik kohustus vastutada täielikult või osaliselt kolmanda isiku võla, kohustuse või nimetatud kolmanda isiku kohustuse nõuetekohase täitmise eest sündmuse korral, mis tingib sellise tagatise realiseerimise, nt laenukohustuse täitmata jätmine;
m) "omakapitaliinvesteering"- investoripoolne otsene või kaudne kapitali andmine ettevõtte käsutusse ettevõtte täieliku või osalise omandiõiguse vastu, kusjuures omakapitaliinvestor võib lisaks osaleda teataval määral ka ettevõtte juhtimises ja tulevase kasumi jaotamises;
n) „kvaasiomakapitali investeering”- omakapitali ja võla vahepeale jääv rahastamisliik, mis on suurema riskiga kui kõrgema nõudeõiguse järguga võlad ja väiksema riskiga kui lihtaktsiakapital. Kvaasiomakapitali investeeringuid võib struktureerida võlana, nad on tavaliselt tagatiseta ja allutatud ning mõnel juhul omakapitaliks vahetatavad, või eelisaktsiakapitalina;
o) „riskijagamisvahend”- rahastamisvahend, mis võimaldab kindlaksmääratud riski jagamist ühe või mitme üksuse vahel, vajaduse korral kokkulepitud tasu eest;
p) „rahastamisvahendid”- liidu meetmed, millega antakse eelarvest liidu ühe või mitme konkreetse poliitikaeesmärgi saavutamiseks täiendavuse põhimõttel rahalist toetust. Sellised vahendid võivad olla omakapitali- või kvaasiomakapitali investeeringute, laenu, tagatise või muu riskijagamisvahendi vormis, mida võidakse vajaduse korral kombineerida toetusega;
q) „personalieeskirjad”- Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused, mis on sätestatud nõukogu määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (9);
r) „kontroll”- mis tahes meede, mis on võetud piisava kindluse tagamiseks tegevuse tulemuslikkuse, tõhususe ja säästlikkuse, aruandluse usaldusväärsuse, vara ja teabe säilimise, pettuse ja eeskirjade eiramiste ennetamise, tuvastamise ja kõrvaldamise ning järelmeetmete suhtes, ning raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega seotud riskide piisav juhtimine, võttes arvesse programmide mitmeaastast iseloomu ja asjaomaste maksete laadi. Kontroll võib hõlmata erinevaid kontrollimisi, samuti mis tahes poliitika või protseduuri rakendamist esimeses lauses kirjeldatud eesmärgi saavutamiseks;
s) „kontrollimine”- tulu- või kulutoimingu teatava aspekti kontrollimine.
Artikkel 3
Teiseste õigusaktide kooskõla käesoleva määrusega
1. Alusaktis sisalduvad sätted, mis käsitlevad eelarve täitmist tulude ja kuludena, peavad olema kooskõlas esimese osa II jaotises sätestatud eelarvepõhimõtetega.
2. Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, näidatakse igas seadusandjale esitatud ettepanekus või ettepaneku muudatuses, mis sisaldab erandeid esimese osa II jaotise sätetest või käesoleva määruse kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktidest, selgelt kõik sellised erandid ja nimetatakse ettepaneku põhjendustes ja seletuskirjas konkreetsed põhjused, mis neid õigustavad.
Artikkel 4
Ajavahemikud, kuupäevad ja tähtajad
Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesolevas määruses kindlaks määratud tähtaegade suhtes nõukogu 3. juuni 1971. aasta määrust (EMÜ, Euratom) nr 1182/71, millega määratakse kindlaks ajavahemike, kuupäevade ja tähtaegade suhtes kohaldatavad eeskirjad (10).
Artikkel 5
Isikuandmete kaitse
Käesolev määrus ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (11) ega Euroopa Parlamendi ja määruses (EÜ) nr 45/2001 sätestatud nõuete kohaldamist.
II JAOTIS
EELARVEPÕHIMÕTTED
Artikkel 6
Eelarvepõhimõtete austamine
Eelarve koostatakse ja seda täidetakse kooskõlas ühtsuse, eelarve õigsuse, aastasuse, tasakaalu, arvestusühiku, kõikehõlmavuse, sihtotstarbelisuse, tulemuslikku ja tõhusat sisekontrolli nõudva usaldusväärse finantsjuhtimise ning läbipaistvuse põhimõtetega, nagu need on sätestatud käesolevas määruses.
1. PEATÜKK
Ühtsuse ja eelarve õigsuse põhimõtted
Artikkel 7
Eelarve sisu
1. Eelarve koosneb:
a)
liidu tuludest ja kuludest, sealhulgas halduskuludest, mis tulenevad institutsioonidele ELi lepingu ühist välis- ja julgeolekupoliitikat käsitlevatest sätetest, ja nende sätete rakendamisest tulenevatest tegevuskuludest, kui need kulud kantakse eelarvest;
b)
Euroopa Aatomienergiaühenduse tuludest ja kuludest.
2. Vastavalt artikli 49 lõike 1 punktile d kantakse eelarvesse liidu poolt sõlmitud laenutehingutega, seal hulgas Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi ja maksebilansi toetamise mehhanismi raames tehtud tehingutega seotud tagatised.
Artikkel 8
Ühtsuse ja eelarve õigsuse põhimõtteid käsitlevad erieeskirjad
1. Ilma et see piiraks artikli 83 kohaldamist, ei nõuta tulusid sisse ega maksta kulusid, kui need ei ole kantud mõnele eelarvereale.
2. Kulukohustusi, mis ületavad heakskiidetud assigneeringuid, ei tohi võtta ega heaks kiita.
3. Eelarvesse võib kanda üksnes need assigneeringud, mis vastavad vajalikuks peetavatele kuludele.
4. Eelarvest tehtud eelmaksetelt kogunenud intressid ei kuulu liidule tasumisele, kui delegeerimislepingutest ei tulene teisiti. Juhtudel, mil intressid on ette nähtud, võetakse need uuesti asjaomase meetme jaoks kasutusse, arvatakse artikli 23 lõike 1 esimese lõigu punkti c kohaselt maksetaotlustest maha või nõutakse sisse.
Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte eelmaksetelt kogunenud intresside raamatupidamisarvestuse üksikasjalike eeskirjade kohta.
2. PEATÜKK
Aastasuse põhimõte
Artikkel 9
Määratlus
Eelarvesse kantud assigneeringud kiidetakse heaks eelarveaastaks, mis kestab 1. jaanuarist 31. detsembrini.
Artikkel 10
Assigneeringute liik
1. Eelarve sisaldab liigendatud assigneeringuid, mis koosnevad kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest, ning liigendamata assigneeringuid.
2. Kulukohustuste assigneeringud hõlmavad eelarveaastal võetud juriidiliste kohustuste koguväärtust, kui artikli 86 lõikest 4 ja artikli 189 lõikest 2 ei tulene teisiti.
3. Maksete assigneeringud hõlmavad makseid, mis tehakse eelarveaastal või eelnenud eelarveaastatel võetud juriidiliste kohustuste täitmiseks.
4. Käesoleva artikli lõiked 1 ja 2 ei piira teise osa I, IV ja VI jaotise erisätete kohaldamist ning ei takista assigneeringute üldist kulukohustustega sidumist ega eelarveliste kulukohustuste jaotamist mitme aasta peale.
Artikkel 11
Tulude ja assigneeringutega seotud raamatupidamine
1. Eelarveaasta tulud kirjendatakse eelarveaasta raamatupidamisarvestusse kõnealuse eelarveaasta jooksul laekunud summade alusel. Siiski võib järgneva eelarveaasta jaanuarikuu omavahendid teha kättesaadavaks ettemaksuna nõukogu 22. mai 2000. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 (millega rakendatakse otsus 2007/436/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta) (12) kohaselt.
2. Käibemaksupõhiseid omavahendeid, täiendavaid kogurahvatulu põhiseid vahendeid ja võimalikke rahalisi osalusi käsitlevaid kandeid võib korrigeerida määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 kohaselt.
3. Eelarveaastaks heakskiidetud assigneeringuid kasutatakse üksnes selliste kulukohustuste katmiseks, mis võetakse ja makstakse kõnealusel eelarveaastal, ja eelnenud eelarveaastate kulukohustustest tulenevate tasumisele kuuluvate summade katmiseks.
Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte eelarveaasta assigneeringuid käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta.
4. Kulukohustused kirjendatakse raamatupidamisarvestusse kuni 31. detsembrini võetud juriidiliste kohustuste põhjal. Erandina kirjendatakse artikli 86 lõikes 4 osutatud üldised eelarvelised kulukohustused ning artikli 189 lõikes 2 osutatud ja kolmandate riikidega sõlmitud rahastamislepingud raamatupidamisarvestusse 31. detsembrini võetud eelarveliste kulukohustuste põhjal.
5. Maksed kirjendatakse eelarveaasta raamatupidamisarvestusse maksete alusel, mille peaarvepidaja on teinud kõnealuse eelarveaasta 31. detsembriks.
6. Erandina lõigetest 3, 4 ja 5 kirjendatakse Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi kulud eelarveaasta raamatupidamisarvestusse teise osa I jaotises sätestatud eeskirjade kohaselt.
Artikkel 12
Assigneeringute sidumine kulukohustustega
Eelarvesse kantud assigneeringud võib kulukohustustega siduda alates 1. jaanuarist pärast seda, kui eelarve on lõplikult vastu võetud, v.a juhul kui teise osa I ja VI jaotises on sätestatud teisiti.
Artikkel 13
Assigneeringute tühistamine ja järgmisse eelarveaastasse ülekandmine
1. Assigneeringud, mida ei ole kasutatud selle eelarveaasta lõpuks, mille eelarvesse need on kantud, tühistatakse.
Need võib lõigete 2 ja 3 kohaselt asjaomase institutsiooni otsusega, mis on tehtud hiljemalt 15. veebruaril, siiski üle kanda, kuid üksnes järgmisse eelarveaastasse, või need võib kanda järgmisse eelarveaastasse üle automaatselt lõike 4 kohaselt.
2. Liigendatud kulukohustuste assigneeringutest ja liigendamata assigneeringutest, mis on jäänud eelarveaasta sulgemise järel veel kulukohustustega sidumata, võib järgmisse eelarveaastasse üle kanda:
a)
summad, mis vastavad kulukohustuste assigneeringutele või ehitusprojektidega seotud liigendamata assigneeringutele, mille puhul enamik kulukohustustega sidumise menetluse ettevalmistusjärkudest on 31. detsembriks läbitud. Seejärel tohib need summad kulukohustustega siduda järgneva eelarveaasta 31. märtsini või kinnisvaraprojektidega seotud summade korral järgneva eelarveaasta 31. detsembrini;
b)
summad, mida on tarvis juhul, kui seadusandja on eelarveaasta viimases kvartalis vastu võtnud alusakti, kuid komisjon ei ole jõudnud selleks ette nähtud assigneeringuid 31. detsembriks veel kulukohustustega siduda.
3. Maksete assigneeringutest võib järgmisse eelarveaastasse üle kanda summad, mida on vaja olemasolevate kulukohustuste või nende kulukohustuste katmiseks, mis on seotud järgmisse eelarveaastasse ülekantud kulukohustuste assigneeringutega, kui järgneva eelarveaasta asjaomastel eelarveridadel ettenähtud maksete assigneeringud ei ole vajaduste katmiseks piisavad.
Asjaomane institutsioon kasutab kõigepealt jooksvaks eelarveaastaks heakskiidetud assigneeringuid ega kasuta eelnevast eelarveaastast ülekantud assigneeringuid enne, kui esimesena nimetatud on ammendunud.
4. Liigendamata assigneeringud, mis vastavad eelarveaasta lõpu seisuga nõuetekohaselt lepingute alusel võetud kohustustele, kantakse automaatselt üle üksnes järgmisse eelarveaastasse.
5. Asjaomane institutsioon teatab Euroopa Parlamendile ja nõukogule 15. märtsiks oma otsusest assigneeringuid järgmisse eelarveaastasse üle kanda ja täpsustab iga eelarverea kohta, kuidas lõigetes 2 ja 3 sätestatud kriteeriume on iga järgmisse eelarveaastasse ülekandmise puhul kohaldatud.
6. Ilma et see piiraks artikli 14 kohaldamist, ei kanta reservi arvatud assigneeringuid ja personalikuludeks mõeldud assigneeringuid järgmisse eelarveaastasse üle. Käesoleva artikli tähenduses hõlmavad personalikulud institutsioonide nende liikmete ja töötajate töötasusid ja hüvitisi, kelle suhtes kohaldatakse personalieeskirju.
7. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte assigneeringute tühistamist ja järgmisse eelarveaastasse ülekandmist käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta.
Artikkel 14
Sihtotstarbelise tulu järgmisse eelarveaastasse ülekandmise eeskirjad
Artiklis 21 nimetatud sihtotstarbelise tulu ning sellisest tulust tulenevate kasutamata ja 31. detsembril kättesaadavate assigneeringute järgmisse eelarveaastasse ülekandmine toimub kooskõlas järgmiste eeskirjadega:
a)
sihtotstarbeline välistulu kantakse järgmisse eelarveaastasse üle automaatselt ja tuleb asjaomase programmi või meetmega seotud tegevuse lõpuleviimise hetkeks täielikult ära kasutada. Programmi või meetme viimasel aastal saadud sihtotstarbelist välistulu võib kasutada jätkuprogrammi või -meetme esimesel aastal;
b)
sihtotstarbeline sisetulu kantakse üle ainult järgmisse eelarveaastasse, v.a artikli 21 lõike 3 punktis g määratletud sihtotstarbeline sisetulu, mis kantakse üle automaatselt.
Artikkel 15
Assigneeringute vabastamine
Kui assigneeringud vabastatakse mis tahes eelarveaastal, mis järgneb eelarveaastale, mil assigneeringud eelarvesse kanti, nendest rahastatavate meetmete täieliku või osalise rakendamata jätmise tõttu, tühistatakse asjaomased assigneeringud, ilma et see piiraks artiklite 178 ja 182 kohaldamist.
Artikkel 16
Eelarve vastuvõtmise hilinemise korral kohaldatavad eeskirjad
1. Kui eelarvet ei ole eelarveaasta alguseks lõplikult vastu võetud, kohaldatakse ELi toimimise lepingu artikli 315 esimeses lõigus sätestatud menetlust (ajutiste kaheteistkümnendike kord). Kulukohustusi võib võtta ja makseid teha käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud piirides.
2. Kulukohustusi võib võtta iga peatüki kohta kõige rohkem ühe neljandiku piires eelnenud eelarveaastaks asjaomases peatükis heakskiidetud assigneeringute kogusummast pluss üks kaheteistkümnendik iga möödunud kuu eest.
Eelarveprojektis ettenähtud assigneeringuid ei tohi ületada.
Makseid võib teha igas kuus iga peatüki kohta kõige rohkem ühe kaheteistkümnendiku piires eelnenud eelarveaastaks asjaomases peatükis heakskiidetud assigneeringutest. Kõnealune summa ei või aga ületada üht kaheteistkümnendikku eelarveprojekti samas peatükis kavandatud assigneeringutest.
3. Eelnenud eelarveaastaks asjaomases peatükis heakskiidetud assigneeringuid, mis on sätestatud lõigetes 1 ja 2, tuleb mõista assigneeringutena, mis sisalduvad hääletusel vastuvõetud eelarves, sealhulgas paranduseelarvetes, pärast kõnealuse eelarveaasta jooksul tehtud ümberpaigutuste arvessevõtmiseks tehtud korrigeerimist.
4. Kui liidu tegevuse järjepidevus ja haldusvajadused seda nõuavad, võib nõukogu komisjoni ettepanekule tuginedes kiita kvalifitseeritud häälteenamusega heaks nii kulukohustuste kui ka maksete assigneeringute puhul ühte ajutist kaheteistkümnendikku ületavaid, kuid, v.a nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, kokku mitte rohkem kui nelja ajutise kaheteistkümnendiku suuruseid kulusid lisaks nendele assigneeringutele, mis muutuvad automaatselt kättesaadavaks vastavalt lõigetele 1 ja 2. Nõukogu edastab loa andmise otsuse viivitamata Euroopa Parlamendile.
Otsus jõustub 30 päeva pärast selle vastuvõtmist, kui Euroopa Parlament:
a)
ei ole selle aja jooksul oma liikmete häälteenamusega otsustanud asjaomast kulu vähendada; sellisel juhul esitab komisjon uue ettepaneku; või
b)
annab nõukogule ja komisjonile teada, et ta ei soovi seda kulu vähendada; sel juhul jõustub otsus enne 30 päeva möödumist.
Täiendavad kaheteistkümnendikud kiidetakse heaks tervikuna ja need ei ole jagatavad.
5. Kui teatava peatüki puhul ei piisa neljast lõike 3 kohaselt kinnitatud kaheteistkümnendikust selliste kulude katmiseks, mis on vajalikud, et vältida asjaomase peatükiga hõlmatud valdkonnas liidu tegevuse järjepidevuse katkemist, võib erandkorras anda loa ületada eelnenud eelarveaastal vastavasse eelarvepeatükki kantud assigneeringute summat. Euroopa Parlament ja nõukogu toimivad lõikes 3 sätestatud korras. Siiski ei või mingil juhul ületada eelnenud eelarveaasta eelarves ega esitatud eelarveprojekti kohaselt kättesaadavate assigneeringute kogusummat.
3. PEATÜKK
Tasakaalu põhimõte
Artikkel 17
Määratlus ja reguleerimisala
1. Tulud ja maksete assigneeringud peavad olema tasakaalus.
2. Eelarve raames ei või liit ega artiklis 208 osutatud asutused võtta laenu.
Artikkel 18
Eelarveaasta saldo
1. Iga eelarveaasta saldo kantakse järgneva eelarveaasta eelarvesse tuluna või maksete assigneeringuna olenevalt sellest, kas tegu on eelarve ülejäägi või puudujäägiga.
2. Selliste tulude ja maksete assigneeringute eelarvestused kantakse eelarvesse eelarvemenetluse käigus ja artikli 39 kohaselt esitatava kirjaliku muutmisettepaneku abil. Need koostatakse kooskõlas määrusega (EÜ, Euratom) nr 1150/2000.
3. Pärast esialgse raamatupidamise aastaaruande esitamist kantakse igal eelarveaastal kõik nimetatud aastaaruande ja eelarvestustega võrreldes tekkinud lahknevused järgmise eelarveaasta eelarvesse paranduseelarve abil, mis käsitleb üksnes neid lahknevusi. Sel juhul esitab komisjon samaaegselt Euroopa Parlamendile ja nõukogule paranduseelarve projekti 15 päeva jooksul esialgse raamatupidamise aastaaruande esitamisest arvates.
4. PEATÜKK
Arvestusühiku põhimõte
Artikkel 19
Euro kasutamine
1. Mitmeaastane finantsraamistik ja eelarve koostatakse ja neid täidetakse ning raamatupidamise aastaaruanne esitatakse eurodes. Artikli 65 lõikes 1 osutatud rahavoogude juhtimiseks lubatakse peaarvepidajal ja avansikontode puhul nende haldajatel ning komisjoni ja Euroopa välisteenistuse haldusjuhtimise vajaduste täitmiseks vastutaval eelarvevahendite käsutajal teha tehinguid muudes vääringutes, nagu on sätestatud käesoleva määruse kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktides.
2. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte euro ja muude vääringute vahelist vahetuskurssi käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta.
5. PEATÜKK
Kõikehõlmavuse põhimõte
Artikkel 20
Määratlus ja reguleerimisala
Ilma et see piiraks artikli 21 kohaldamist, katab kogutulu maksete assigneeringute kogusumma. Ilma et see piiraks artikli 23 kohaldamist, kajastatakse kõiki tulusid ja kulusid täies mahus neid vastastikku korrigeerimata.
Artikkel 21
Sihtotstarbeline tulu
1. Sihtotstarbelisi välis- ja sisetulusid kasutatakse teatavate kulukategooriate rahastamiseks.
2. Sihtotstarbeliste välistulude hulka kuuluvad:
a)
liikmesriikide rahaline osalus teatavates teadusprogrammides vastavalt määrusele (EÜ, Euratom) nr 1150/2000;
b)
liikmesriikide ja kolmandate riikide, sealhulgas mõlemal juhul nende avalik-õiguslike asutuste ning üksuste ja füüsiliste isikute rahaline osalus teatavates välisabiprojektides või -programmides, mida rahastab liit ja haldab komisjon nende nimel;
c)
intressid hoiustelt ja viivised trahvidelt, mis on ette nähtud nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 1467/97, mis käsitleb ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamist ja selgitamist (13);
d)
teatavad sihtotstarbelised tulud, nagu sihtkapitalina saadud tulu, toetused, kinked ja annakud, kaasa arvatud iga institutsiooni sihtotstarbelised tulud;
e)
kolmandate riikide ja liiduväliste asutuste rahaline osalus, mis ei ole hõlmatud punktiga b, liidu meetmetes;
f)
artikli 181 lõikes 2 ja artikli 183 lõikes 2 osutatud sihtotstarbeline tulu;
g)
lõikes 3 osutatud sihtotstarbeline sisetulu, kuivõrd see täiendab muud käesoleva lõike kohast tulu.
3. Sihtotstarbeliste sisetulude hulka kuuluvad:
a)
tulu kolmandatelt isikutelt, mis on saadud nende tellimusel tarnitud kaupade, osutatud teenuste või tehtud ehitustööde eest;
b)
tulu väljavahetatavate või mahakantavate sõidukite, seadmete, sisseseade, materjalide ning teadusliku ja tehnilise aparatuuri müügist, kui bilansiline väärtus on täielikult amortiseerunud;
c)
tulu ebaõigesti makstud summade tagasimaksmisest vastavalt artiklile 80;
d)
tulu eelmaksete intressidest, kui artikli 8 lõikest 4 ei tulene teisiti;
e)
tulu institutsiooni teistele talitustele või teistele institutsioonidele või asutustele tarnitud kaupade, osutatud teenuste ja tehtud ehitustööde eest, sealhulgas teiste institutsioonide või asutuste tagasimaksed päevaraha eest, mis on makstud nende nimel;
f)
laekunud kindlustusmaksed;
g)
üüritulu;
h)
väljaannete ja filmide, sealhulgas elektroonilisel andmekandjal olevate väljaannete ja filmide müügist saadud tulu;
i)
vastavalt artikli 140 lõikele 6 tehtud tagasimaksed rahastamisvahenditesse;
j)
tulu, mis tekib tagastatud maksudest vastavalt artikli 23 lõike 3 punktile b.
4. Alusaktiga võidakse samuti ette näha tulu, mida kasutatakse sihtotstarbeliselt teatavateks kuludeks. Selline tulu kuulub sihtotstarbelise sisetulu hulka, kui alusaktist ei tulene teisiti.
5. Eelarve sisaldab ridu, millele on kantud sihtotstarbelised välis- ja sisetulud ning võimaluse korral märgitud ka summad.
Eelarveprojekti võib kanda üksnes sellised sihtotstarbelise tulu summad, mille suurus on eelarveprojekti koostamise kuupäeva seisuga kindel.
6. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad sihtotstarbeliste välis- ja sisetulude eelarves esitamise struktuuri loomist ja vastavate assigneeringute eraldamist ning teadusprogrammides liikmesriikide rahalise osaluse korda. Peale selle antakse komisjonile õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 11 kohaselt kehtestatud sanktsioonidest saadud tulu ja sihtotstarbelise tulu kohta, mis tuleneb Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) riikide osalemisest teatavates liidu programmides.
Artikkel 22
Annetused
1. Komisjon võib vastu võtta kõik liidule tehtud annetused, nagu sihtkapital, toetused, kinked ja annakud.
2. Annetusi, mille väärtus on 50 000 eurot või üle selle ja millega kaasnevad rahalised kulud, sealhulgas järelkulud, mis ületavad 10 % tehtud annetuse väärtusest, võib komisjon vastu võtta ainult Euroopa Parlamendi ja nõukogu loal, kusjuures mõlemad teevad otsuse kahe kuu jooksul komisjoni taotluse saamisest arvates. Kui selle aja jooksul ei ole vastuväiteid esitatud, teeb komisjon annetuse vastuvõtmise kohta lõpliku otsuse.
3. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte liidule tehtud annetuste vastuvõtmist käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta.
Artikkel 23
Mahaarvamist ja vahetuskursierinevuste korrigeerimist käsitlevad eeskirjad
1. Maksetaotlustest, mis seejärel kinnitatakse maksmiseks netosummas, võib maha arvata:
a)
hankelepingu pooltele või toetusesaajatele määratud rahalised karistused;
b)
konkreetsetes arvetes ja kuluaruannetes sisalduvad allahindlused, tagasimaksed ja hinnavähendid;
c)
eelmaksetelt kogunenud intressid;
d)
alusetult makstud summade korrigeerimised.
Esimese lõigu punktis d nimetatud korrigeerimisi võib teha otsese mahaarvamisena samale maksesaajale tehtavast uuest vahemaksest või lõppmaksest, mis tehakse sellel eelarveaastal ning sellest peatükist ja artiklist, mille arvelt ülemäärane makse tehti.
Esimese lõigu punktides c ja d osutatud mahaarvamiste suhtes kohaldatakse liidu raamatupidamiseeskirju.
2. Liidule tarnitud toodete või osutatud teenuste maksumus, mis sisaldab maksusid, mille liikmesriigid Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli kohaselt tagastavad, kantakse eelarvesse maksudeta summadena.
3. Liidule tarnitud toodete või osutatud teenuste maksumuse, mis sisaldab maksusid, mille kolmandad riigid asjaomaste kokkulepete põhjal tagastavad, võib eelarvesse kanda:
a)
maksudeta summadena või;
b)
makse sisaldavate summadena. Sellisel juhul käsitatakse tagastatud makse hiljem sihtotstarbelise sisetuluna.
4. Eelarve täitmisel ilmnevate vahetuskursierinevustega seoses võib teha korrigeerimisi. Lõplik kasum või kahjum kajastatakse eelarveaasta saldos.
5. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte tagastatavate maksude kontosid käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta.
6. PEATÜKK
Sihtotstarbelisuse põhimõte
Artikkel 24
Üldsätted
Assigneeringud kantakse eelarvesse sihtotstarbelistena jaotiste ja peatükkide kaupa. Peatükid jaotatakse omakorda artikliteks ja punktideks.
Artikkel 25
Muude institutsioonide kui komisjoni ümberpaigutused
1. Iga institutsioon, välja arvatud komisjon, võib oma eelarvejao piires assigneeringuid ümber paigutada:
a)
ühest jaotisest teise maksimaalselt 10 % ulatuses eelarveaasta assigneeringutest, mis on kantud reale, kust ümberpaigutus tehakse;
b)
ühest peatükist teise ja ühest artiklist teise ilma piiranguteta.
2. Kolm nädalat enne lõikes 1 osutatud ümberpaigutuse tegemist teatab institutsioon Euroopa Parlamendile ja nõukogule oma vastavast kavatsustest. Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab kõnealuse aja jooksul nõuetekohaselt põhjendatud argumente, kohaldatakse artiklis 27 sätestatud korda.
3. Iga institutsioon, välja arvatud komisjon, võib Euroopa Parlamendile ja nõukogule teha ettepaneku ümberpaigutusteks oma eelarvejao piires ühest jaotisest teise, kui need ületavad ülemmäära, milleks on 10 % eelarveaasta assigneerinutest, mis on näidatud eelarvereal, millelt ümberpaigutus tehakse. Nende ümberpaigutuste suhtes kohaldatakse artiklis 27 sätestatud korda.
4. Iga institutsioon, välja arvatud komisjon, võib oma eelarvejao piires teha ümberpaigutusi artiklite sees ilma Euroopa Parlamenti ja nõukogu sellest eelnevalt teavitamata.
5. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mis käsitlevad muude institutsioonide kui komisjoni tehtavate ümberpaigutuste protsentide arvutamist.
Artikkel 26
Komisjoni ümberpaigutused
1. Komisjon võib oma eelarvejao piires iseseisvalt:
a)
assigneeringuid ümber paigutada iga peatüki piires;
b)
mitme jaotise vahel jagunevate personali- ja halduskulude puhul paigutada assigneeringud ümber ühest jaotisest teise kuni 10 % ulatuses eelarveaasta assigneerinutest, mis on näidatud eelarvereal, millelt ümberpaigutus tehakse, ning kuni 30 % ulatuses eelarveaasta assigneeringutest, mis on näidatud eelarvereal, millele ümberpaigutus tehakse;
c)
tegevuskulude puhul paigutada sama jaotise piires assigneeringuid ümber ühest peatükist teise kuni 10 % ulatuses eelarveaasta assigneeringutest, mis on näidatud eelarvereal, kust ümberpaigutus tehakse.
Kolm nädalat enne esimese lõigu punktis c osutatud ümberpaigutuste tegemist teatab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule oma vastavast kavatsusest. Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab kõnealuse aja jooksul nõuetekohaselt põhjendatud argumente, kohaldatakse artiklis 27 sätestatud korda.
Erandina teisest lõigust võib komisjon eelarveaasta viimase kahe kuu jooksul aga paigutada kokku kuni 5 % ulatuses eelarveaasta assigneeringutest iseseisvalt ühest jaotisest teise ümber personalile, koosseisuvälistele ja muudele töötajatele tehtavate kuludega seotud assigneeringuid. Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu kahe nädala jooksul pärast neid ümberpaigutusi käsitleva otsuse vastuvõtmist.
2. Tingimusel et ta teavitab sellest viivitamata Euroopa Parlamenti ja nõukogu, võib komisjon otsustada teha oma eelarvejao piires ühest jaotisest teise järgmisi ümberpaigutusi:
a)
paigutada ümber assigneeringuid artiklis 46 osutatud „eraldiste” jaotisest, kui assigneeringute reservist vabastamise ainsaks tingimuseks on alusakti vastuvõtmine ELi toimimise lepingu artiklis 294 kohaselt;
b)
nõuetekohaselt põhjendatud erijuhtudel, nagu rahvusvahelised humanitaarkatastroofid ja -kriisid, mis tekivad eelarveaastal pärast 1. detsembrit, paigutada mitmeaastase finantsraamistiku 4. rubriigile vastavates eelarvejaotistes veel kättesaadavad selle eelarveaasta kasutamata assigneeringud ümber eelarvejaotistesse, mis käsitlevad kriisi- ja humanitaarabi meetmeid.
3. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mis käsitlevad komisjoni oma eelarvejao piires tehtavate ümberpaigutuste protsentide arvutamist ja assigneeringute ümberpaigutamise taotluste põhjendamist.
Artikkel 27
Institutsiooni ümberpaigutusettepanekud Euroopa Parlamendile ja nõukogule
1. Iga institutsioon esitab oma ümberpaigutusettepanekud samaaegselt Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
2. Euroopa Parlament ja nõukogu teevad otsuse assigneeringute ümberpaigutamise kohta käesoleva artikli lõigete 3-6 kohaselt, v.a juhul kui teise osa I jaotises on sätestatud teisiti.
3. Otsuse ümberpaigutusettepaneku kohta teevad Euroopa Parlament ja nõukogu, viimane kvalifitseeritud häälteenamusega, kuue nädala jooksul alates iga mõlemale institutsioonile esitatud ümberpaigutusettepaneku kättesaamisest, välja arvatud kiireloomulistel juhtudel.
4. Ümberpaigutusettepanek kiidetakse heaks, kui kuue nädala jooksul leiab aset ükskõik milline järgnevatest sündmustest:
a)
Euroopa Parlament ja nõukogu kiidavad selle heaks;
b)
kas Euroopa Parlament või nõukogu kiidab selle heaks ja teine institutsioon ei tee selle kohta otsust;
c)
Euroopa Parlament ega nõukogu ei tee selle kohta otsust või ei tee otsust ümberpaigutusettepaneku muutmise ega tagasilükkamise kohta.
5. Kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei nõua teisiti, lühendatakse lõikes 3 osutatud kuuenädalane tähtaeg kolme nädalani ükskõik millisel järgmistest juhtudest:
a)
ümber paigutatakse vähem kui 10 % selle eelarverea assigneeringutest, millelt ümberpaigutus tehakse, ning ümberpaigutuse summa ei ületa 5 000 000 eurot;
b)
ümber paigutatakse üksnes maksete assigneeringuid ja ümberpaigutuse kogusumma ei ületa 100 000 000 eurot.
6. Kui kas Euroopa Parlament või nõukogu muudab ümberpaigutatavat summat, kuid teine institutsioon kiidab selle heaks või ei tee selle kohta otsust, või kui nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu ümberpaigutatavat summat muudavad, käsitatakse heaks kiidetuna väiksemat nendest summadest, välja arvatud juhul, kui asjaomane institutsioon võtab ümberpaigutusettepaneku tagasi.
Artikkel 28
Erisätted ümberpaigutamiste kohta
1. Assigneeringuid võib ümber paigutada ainult sellistele eelarveridadele, mis sisaldavad heakskiidetud assigneeringuid või on varustatud märkega „pro memoria”.
2. Sihtotstarbelisele tulule vastavaid assigneeringuid võib ümber paigutada üksnes juhul, kui sellist tulu kasutatakse sel otstarbel, milleks see ette on nähtud.
Artikkel 29
Erisätete alusel toimuv ümberpaigutamine
1. Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondile, struktuurifondidele, Ühtekuuluvusfondile, Euroopa Kalandusfondile, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondile ja teadusuuringute jaoks ettenähtud eelarvejaotiste piires toimub ümberpaigutamine teise osa I, II ja III jaotise erisätete alusel.
2. Ümberpaigutuste üle, mille eesmärk on võimaldada hädaabireservi kasutamist, otsustavad komisjoni ettepaneku põhjal Euroopa Parlament ja nõukogu. Iga hädaolukorra meetme kohta tuleb esitada eraldi ettepanek.
Käesoleva lõike kohaldamisel kohaldatakse artikli 27 lõigetes 3 ja 4 sätestatud korda. Kui Euroopa Parlament ja nõukogu ei ole komisjoni ettepanekuga nõus ja nad ei jõua selle reservi kasutamise suhtes ühisele seisukohale, ei tee nad komisjoni esitatud ümberpaigutusettepaneku kohta otsust.
3. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte assigneeringute hädaabireservist ümberpaigutamist käsitlevate taotluste üksikasjalike eeskirjade kohta.
7. PEATÜKK
Usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõte
Artikkel 30
Säästlikkuse, tõhususe ja tulemuslikkuse põhimõte
1. Assigneeringuid kasutatakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt, milleks on säästlikkus, tõhusus ja tulemuslikkus.
2. Säästlikkuse põhimõte tähendab, et vahendeid, mida institutsioon oma tegevuses kasutab, tehakse õigel ajal kättesaadavaks ning et nende kogus ja kvaliteet on sobivad ja nende hind võimalikult soodne.
Tõhususe põhimõte tähendab parimat võimalikku suhet kasutatud vahendite ja saavutatud tulemuste vahel.
Tulemuslikkuse põhimõte tähendab seatud eesmärkide ja kavandatud tulemuste saavutamist.
3. Kõikidele eelarvega hõlmatud tegevusvaldkondadele seatakse täpsed, mõõdetavad, saavutatavad, asjakohased ja ajaliselt piiritletud eesmärgid. Nende eesmärkide saavutamist jälgitakse iga tegevuse jaoks ettenähtud tulemusnäitajate abil ja kulude eest vastutavad asutused esitavad Euroopa Parlamendile ja nõukogule artikli 38 lõike 3 punktis e osutatud teabe. See teave esitatakse kord aastas ja hiljemalt eelarveprojektile lisatavates dokumentides.
4. Otsuste tegemise parandamiseks teevad institutsioonid nii eel- kui ka järelhindamisi komisjoni antud juhiste kohaselt. Selliseid hindamisi tehakse kõikide programmide ja tegevuste puhul, millega kaasnevad märkimisväärsed kulud, ja hindamistulemustest teatatakse Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kulude eest vastutavatele haldusasutustele.
5. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte eel-, vahe- ja järelhindamist käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta.
Artikkel 31
Kohustuslik finantsselgitus
1. Kõikidele ettepanekutele või algatustele, mille komisjon, Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja”) või liikmesriik esitab seadusandjale ja mis võivad mõjutada eelarvet, sealhulgas muuta ametikohtade arvu, lisatakse finantsselgitus ja artikli 30 lõikes 4 osutatud eelhindamine.
Kõikide seadusandjale esitatud ettepanekute või algatuste muudatustele, mis võivad eelarvet märgatavalt mõjutada, sealhulgas muuta ametikohtade arvu, lisatakse muudatusettepanekut esitava institutsiooni koostatud finantsselgitus.
Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte finantsselgitusele esitatavaid nõudeid käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta.
2. Eelarvemenetluse käigus esitab komisjon vajaliku teabe assigneeringute vajaduse muutumise võrdlemiseks finantsselgituses sisalduvate esialgsete prognoosidega, pidades silmas seadusandjale esitatud ettepanekut või algatust käsitlevate arutelude edenemist.
3. Pettuse ja eeskirjade eiramiste ohu vähendamiseks esitatakse lõikes 1 osutatud finantsselgituses teave loodud sisekontrollisüsteemi, kõnealuse süsteemiga kaasneva kontrolli kulude ja sellest saadava kasu hinnangu, oodatava vigade riski taseme hinnangu ning olemasolevate ja kavandatavate pettuse ärahoidmise ja kaitsemeetmete kohta.
Sellises analüüsis võetakse arvesse vigade tõenäolist ulatust ja liiki ning asjaomase poliitikavaldkonna eritingimusi ja selle suhtes kohaldatavaid eeskirju.
Artikkel 32
Eelarve täitmise sisekontroll
1. Eelarvet täidetakse iga täitmise viisi puhul asjakohast tulemuslikku ja tõhusat sisekontrolli rakendades ning vastavalt asjakohastele valdkondlikele eeskirjadele.
2. Eelarve täitmisel tähendab sisekontroll kõigil juhtimistasanditel rakendatavat protsessi ning see on loodud piisava kindluse tagamiseks järgnevate eesmärkide saavutamisel:
a)
tegevuse tulemuslikkus, tõhusus ja säästlikkus;
b)
aruandluse usaldusväärsus;
c)
varade ja teabe säilimine;
d)
pettuste ja eeskirjade eiramiste ennetamine, tuvastamine ja kõrvaldamine ning pettuste ja eeskirjade eiramiste kõrvaldamise suhtes võetavad järelmeetmed;
e)
raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega seotud riskide piisav juhtimine, võttes arvesse programmide mitmeaastast iseloomu ja asjaomaste maksete laadi.
3. Tulemuslik sisekontroll põhineb parimatel rahvusvahelistel tavadel ja hõlmab eelkõige järgmist:
a)
ülesannete lahusus;
b)
asjakohane riskijuhtimise ja kontrolli strateegia, sealhulgas kontroll vahendite saaja tasandil;
c)
huvide konfliktide vältimine;
d)
piisavad kontrolljäljed ja andmete terviklikkus andmesüsteemides;
e)
tuvastatud sisekontrolli puuduste suhtes võetud järelmeetmete ja tulemuste jälgimise kord ja erandid;
f)
sisekontrollisüsteemi sujuva toimimise regulaarne hindamine.
4. Tõhus sisekontroll põhineb järgneval:
a)
kontrolliahelasse kuuluvate asjaomaste isikute vahel koordineeritud asjakohase riskijuhtimise ja kontrolli strateegia rakendamine;
b)
läbiviidud kontrollide tulemuste kättesaadavus kõigi kontrollahelasse kuuluvate asjaomaste isikute jaoks;
c)
kui see on asjakohane, siis toetumine eelarvet täitvate partnerite kinnitusele ja sõltumatutele auditiarvamustele, tingimusel et nende aluseks oleva töö kvaliteet on piisav ja vastuvõetav ning töö on tehtud kooskõlas kokkulepitud standarditega;
d)
parandusmeetmete, sealhulgas vajaduse korral hoiatavate rahaliste karistuste õigeaegne rakendamine;
e)
poliitika aluseks olevad selged ja üheselt mõistetavad õigusaktid;
f)
mitmekordsete kontrollide kaotamine;
g)
kontrolli kulude ja sellest saadava kasu suhte parandamine.
5. Kui vigade esinemise määr on rakendamise jooksul püsivalt kõrge, tuvastab komisjon kontrollisüsteemide nõrkused, analüüsib võimalike parandusmeetmete kulu ja neist saadavat kasu ning võtab või teeb ettepaneku võtta sobivad meetmed, nt kohaldatavata sätete lihtsustamine, kontrollisüsteemide parandamine ja programmi või rakendussüsteemi ümberkorraldamine.
Artikkel 33
Kulutõhusad kontrollisüsteemid
Muudetud või uute ettepanekute esitamisel hindab komisjon kontrollisüsteemide kulusid ja neist saadavat kasu ning vigade esinemise riski taset, nagu on osutatud artikli 31 lõikes 3.
8. PEATÜKK
Läbipaistvuse põhimõte
Artikkel 34
Raamatupidamise aastaaruande, eelarve ja aruannete avaldamine
1. Eelarve koostatakse ja seda täidetakse ning raamatupidamise aastaaruanne esitatakse kooskõlas läbipaistvuse põhimõttega.
2. Euroopa Parlamendi president laseb lõplikult vastuvõetud eelarve ja võimalikud paranduseelarved avaldada Euroopa Liidu Teatajas.
Eelarved avaldatakse kolme kuu jooksul nende lõpliku vastuvõtmise kuupäevast arvates.
Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne ja iga institutsiooni koostatud eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte eelarve esialgset avaldamist käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta.
Artikkel 35
Vahendite saajaid käsitleva ja muu teabe avaldamine
1. Teave laenutehingute kohta, mille liit on sõlminud kolmandate isikute kasuks, esitatakse eelarve lisas.
2. Komisjon teeb asjakohasel viisil ja õigel ajal kättesaadavaks tema valduses oleva teabe vahendite saajate ja eelarvest rahastatud meetmete laadi ja eesmärgi kohta, kui eelarvet täidetakse otseselt kooskõlas artikli 58 lõike 1 punktiga a, ning teabe vahendite saajate kohta, mille on esitanud üksused, isikud ja liikmesriigid, kellele on delegeeritud eelarve täitmisega seotud ülesanded muude eelarve täitmise viiside raames.
Esimeses lõigus sätestatud kohustust kohaldatakse ka teiste institutsioonide suhtes seoses nende vahendite saajatega.
3. Nimetatud teave tehakse kättesaadavaks, järgides nõuetekohaselt konfidentsiaalsuse ja turvalisuse nõudeid, eelkõige isikuandmete kaitset.
Füüsiliste isikute puhul piirdub avalikustamine vahendite saaja nime ja asukoha, antud summa ja selle eesmärgiga. Selliste andmete avalikustamine põhineb asjakohastel kriteeriumidel, nagu antud vahendite perioodilisus, liik või olulisus. Avalikustamise kriteeriumide ja üksikasjalikkuse juures võetakse arvesse asjaomase majandusharu ja iga täitmise viisi eripärasid.
Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte vahendite saajaid puudutava teabe avaldamist käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta. Vajaduse korral määratakse üksikasjalikkus ja kriteeriumid kindlaks asjaomastes valdkondlikes eeskirjades.
III JAOTIS
EELARVE KOOSTAMINE JA STRUKTUUR
1. PEATÜKK
Eelarve koostamine
Artikkel 36
Tulude ja kulude eelarvestus
1. Iga institutsioon, välja arvatud komisjon, teeb oma tulude ja kulude eelarvestuse, mille ta saadab igal aastal enne 1. juulit komisjonile ning samal ajal teadmiseks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
2. Kõrge esindaja konsulteerib komisjoni volinikega, kes vastutavad arengupoliitika, naabruspoliitika ning rahvusvahelise koostöö, humanitaarabi ja kriisiohjamise eest nende vastutusaladesse kuuluvates küsimustes.
3. Komisjon teeb oma eelarvestused, mille ta saadab kohe pärast vastuvõtmist samuti Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
Eelarvestuste tegemisel kasutab komisjon artiklis 37 osutatud teavet.
Artikkel 37
Artiklis 208 osutatud asutuste eelarve prognoos
Hiljemalt iga aasta 31. märtsiks saadab iga artiklis 208 osutatud asutus oma asutamisakti kohaselt komisjonile, Euroopa Parlamendile ja nõukogule oma tulude ja kulude eelarvestuse, sealhulgas ametikohtade loetelu, ja oma tööprogrammi kavandi.
Artikkel 38
Eelarveprojekt
1. Komisjon esitab eelarveprojekti sisaldava ettepaneku Euroopa Parlamendile ja nõukogule eelarve täitmise eelarveaastale eelneva aasta 1. septembriks. Ta edastab selle ettepaneku teadmiseks ka liikmesriikide parlamentidele.
Eelarveprojektis esitatakse liidu tulude ja kulude koondarvestus ja selles konsolideeritakse artiklis 36 osutatud eelarvestused. Eelarveprojekt võib sisaldada ka institutsioonide koostatud eelarvestustest erinevaid eelarvestusi.
Eelarveprojekti koostamisel järgitakse artiklites 44-49 sätestatud struktuuri ja esitusviisi.
Eelarveprojekti igale jaole eelneb asjaomase institutsiooni koostatud sissejuhatus.
Komisjon koostab eelarveprojekti üldise sissejuhatuse. Üldine sissejuhatus sisaldab finantstabeleid, milles on esitatud jaotiste kaupa kõige olulisemad andmed ja mitmeaastase finantsraamistiku kulukategooriate kaupa põhjendused eelneva eelarveaastaga võrreldes assigneeringutes tehtud muudatuste kohta.
2. Täpsemate ja usaldusväärsemate prognooside tegemiseks kehtivate õigusaktide ja menetluses olevate seadusandlike ettepanekute eelarvemõju kohta lisab komisjon eelarveprojektile järgnevate aastate finantsplaneeringu.
Finantsplaneeringut ajakohastatakse pärast eelarve vastuvõtmist, et kaasata sellesse eelarvemenetluse tulemused ja muud võimalikud asjaomased otsused.
Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte finantsplaneeringut käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta.
3. Komisjon lisab eelarveprojektile:
a)
vajaduse korral põhjendused selle kohta, miks sisaldab eelarveprojekt teiste institutsioonide koostatud eelarvestustest erinevaid eelarvestusi;
b)
vajalikuks peetavad töödokumendid, mis on seotud institutsioonide ametikohtade loetelude ja rahalise toetusega, mida komisjon annab artiklis 208 osutatud asutustele ja Euroopa koolidele. Sellistes töödokumentides, kus on ära toodud viimane kinnitatud ametikohtade loetelu, esitatakse järgmine teave:
i)
kõik liidu, sealhulgas tema õiguslikult eraldiseisvate üksuste teenistuses olevad töötajad lepinguliikide kaupa;
ii)
selgitus ametikohtade ja koosseisuväliste töötajate ning soolise tasakaalu suhtes kohaldatava personalipoliitika kohta;
iii)
nende ametikohtade arv, mis on tegelikult täidetud selle aasta alguses, mil eelarveprojekt esitatakse, märkides nende jaotuse palgaastmete ja haldusüksuste kaupa;
iv)
ametikohtade loetelu poliitikavaldkondade kaupa;
v)
iga koosseisuväliste töötajate kategooria puhul täistööaja ekvivalendina väljendatud töötajate algne hinnanguline arv heakskiidetud assigneeringute põhjal, samuti nende ametikohtade arv, mis on tegelikult täidetud selle aasta alguses, mil eelarveprojekt esitatakse, märkides nende jaotuse tegevusüksuste ja vajaduse korral palgaastmete kaupa;
c)
töödokumendi eelarveaasta assigneeringute ja täitmata kulukohustuste kavandatud täitmise, artiklis 208 osutatud asutuste ja Euroopa koolide ning katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete kohta;
d)
rahvusvaheliste organisatsioonide rahastamise kohta töödokumendi, milles on esitatud:
i)
kokkuvõte kõigist rahalistest toetustest, mis on eraldi välja toodud liidu programmide/fondide ja rahvusvaheliste organisatsioonide kaupa;
ii)
selgitus selle kohta, miks liidul on otsese tegutsemise asemel kasulikum neid rahvusvahelisi organisatsioone rahastada;
e)
tegevusaruande või mis tahes muu asjakohase dokumendi, mis sisaldab järgmist:
i)
teavet kõigile eri meetmetele eelnevalt seatud konkreetsete, mõõdetavate, saavutatavate, asjakohaste ja ajaliselt piiritletud eesmärkide saavutamise ja näitajate abil mõõdetud uute eesmärkide kohta;
ii)
assigneeringute tasandil kavandatavate muudatuste igakülgset põhjendust, sealhulgas nende kuludel ja neist saadaval kasul põhinevat analüüsi;
iii)
selget põhjendust sekkumiseks liidu tasandil, muu hulgas kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega;
iv)
teavet eelarve täitmise määrade kohta eelnenud eelarveaasta meetmete puhul ning jooksva eelarveaasta eelarve täitmise määrade kohta;
v)
hindamistulemuste kokkuvõtet, kui see on eelarvemuudatuste jaoks oluline;
vi)
teavet auhindade kohta, mille ühikuväärtus on 1 000 000 eurot või rohkem;
f)
kokkuvõtte nende järgnevatel eelarveaastatel tasumisele kuuluvate maksete ajakavadest, mis tuleb teha varasematel eelarveaastatel võetud eelarveliste kulukohustuste täitmiseks.
4. Kui komisjon delegeerib eelarve täitmise avaliku ja erasektori partnerlustele, lisab ta eelarveprojektile töödokumendi, milles esitatakse:
a)
aastaaruanne olemasolevate avaliku ja erasektori partnerluste tulemuste kohta eelnenud eelarveaastal, seal hulgas teave artikli 58 lõike 1 punkti c alapunkti vii kohaselt volitatud üksuste õigusliku vormi ja aktsionäride kohta;
b)
eesmärgid eelarveaastaks, mille kohta eelarveprojekt esitatakse, näidates ära kõik konkreetsed eelarvega seotud vajadused nende eesmärkide saavutamiseks;
c)
eelnenud eelarveaasta halduskulud ja täidetud eelarve täies ulatuses ning artiklis 209 osutatud partnerluste ja konkreetsete avaliku ja erasektori partnerluste kaupa;
d)
igale avaliku ja erasektori partnerlusele eelarvest makstud rahaliste toetuste summa ja teiste partnerite poolt neile makstud rahaliste ja mitterahaliste osaluste väärtus;
Kui avaliku ja erasektori partnerlused kasutavad rahastamisvahendeid, lisatakse nende rahastamisvahenditega seotud teave lõikes 5 osutatud töödokumenti.
5. Kui komisjon kasutab rahastamisvahendeid, lisab ta eelarveprojektile töödokumendi, milles esitatakse järgmine teave:
a)
eelarveliste kulukohustuste koondsumma ja eelarvest tehtavad maksed iga rahastamisvahendi kohta;
b)
artikli 140 lõike 6 kohased tulud ja tagasimaksed ning eelarveaastal tekkivad lisavahendid;
c)
riskide ja kohustuste katteks ettenähtud eraldiste kogusumma ning teave liidu finantsriski kohta;
d)
omakapitaliinstrumentide või riskijagamisvahendite varade väärtuse langus ning tagatisinstrumentide puhul realiseeritud tagatised nii eelnenud aasta kohta kui ka kumulatiivselt;
e)
keskmine ajavahemik rahastamisvahenditega seotud eelarveliste kulukohustuste võtmise ja konkreetsete projektide jaoks omakapitali või võla vormis juriidiliste kohustuste võtmise vahel, kui see ajavahemik on rohkem kui kolm aastat. Artikli 140 lõike 8 kohases aruandes esitab komisjon iga-aastase eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames põhjendused ja vajaduse korral tegevuskava kestuse vähendamiseks; ning
f)
halduskulud, mis tulenevad haldustasudest ja muudest rahastamisvahendite haldamiseks makstud finants- või tegevuskuludest, kui nende haldamine on delegeeritud kolmandatele isikutele, kokku ning haldavate poolte ja rahastamisvahendite kaupa.
6. Komisjon lisab eelarveprojektile ka kõik täiendavad töödokumendid, mida ta peab vajalikuks oma eelarvetaotluste toetamiseks.
7. Kooskõlas nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsuse 2010/427/EL (millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine) (14) artikli 8 lõikega 5 ning selleks, et tagada liidu välistegevuse valdkonna eelarve läbipaistvus, edastab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule koos eelarveprojektiga töödokumendi, milles esitatakse ülevaatlikult:
a)
kõik liidu välistegevusega, sealhulgas ühise välis- ja julgeolekupoliitika ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika ülesannetega seotud haldus- ja tegevuskulud, mida rahastatakse eelarvest;
b)
Euroopa välisteenistuse eelneva eelarveaasta halduskulude kogusumma, jaotatuna iga liidu delegatsiooni kantud kulude ja Euroopa välisteenistuse keskasutuse kulude lõikes; ning tegevuskulud, jaotatuna geograafiliste piirkondade (regioonid, riigid), teemavaldkondade, liidu delegatsioonide ja missioonide lõikes.
8. Peale selle sisaldab lõikes 7 osutatud töödokument järgmist:
a)
ametikohtade arv iga kategooria iga palgaastme kohta ning alaliste ja ajutiste ametikohtade, kaasa arvatud lepinguliste ja kohalike töötajate arv, mis on assigneeringute piires lubatud igas liidu delegatsioonis ja Euroopa välisteenistuse keskasutuses;
b)
ametikohtade arvu suurenemine või vähenemine Euroopa välisteenistuse keskasutuses ning kõigis liidu delegatsioonides palgaastmete ja kategooriate kaupa, tuginedes eelnenud eelarveaasta andmetele;
c)
eelarveaastaks kinnitatud ametikohtade arv ja eelnenud eelarveaastaks kinnitatud ametikohtade arv, samuti nende ametikohtade arv, mida täidavad liikmesriikide lähetatud diplomaadid ning nõukogu ja komisjoni personal;
d)
üksikasjalik ülevaade liidu delegatsioonide kogu isikkooseisust eelarveprojekti esitamise ajal, kaasa arvatud jaotus geograafiliste piirkondade, sugude, riikide ja missioonide lõikes, näidates ära töökohad ametikohtade loetelus, lepingulised töötajad, kohalikud töötajad ja lähetatud riiklikud eksperdid ning eelarveprojektis kõnealust muud liiki töötajate jaoks taotletud assigneeringud koos asjakohase täistööaja ekvivalendi prognoosiga personali puhul, keda oleks taotletud assigneeringute piires võimalik palgata.
Artikkel 39
Eelarveprojekti kirjalik muutmisettepanek
Tuginedes mis tahes uuele teabele, mis ei olnud eelarveprojekti koostamise ajal kättesaadav, võib komisjon omal algatusel või kui mõni teine institutsioon seda oma eelarvejao puhul taotleb, esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule samaaegselt eelarveprojekti kirjaliku muutmisettepaneku kuni ELi toimimise lepingu artiklis 314 osutatud lepituskomitee kokkukutsumiseni. Kirjalik muutmisettepanek võib sisaldada kirjalikku muutmisettepanekut, millega ajakohastatakse eelkõige põllumajanduskulude eelarvestust.
Artikkel 40
Eelarve vastuvõtmisest tulenevad liikmesriikide kohustused
1. Euroopa Parlamendi president kuulutab eelarve lõplikult vastuvõetuks ELi toimimise lepingu artikli 314 lõikes 9 ja Euratomi asutamislepingu artiklis 106a sätestatud korras.
2. Kui eelarve on kuulutatud lõplikult vastuvõetuks, on iga liikmesriik järgneva eelarveaasta 1. jaanuarist või eelarve lõplikult vastuvõetuks kuulutamise päevast, kui see on pärast 1. jaanuari, kohustatud tegema liidule maksed, mis kuuluvad tasumisele määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 kohaselt.
Artikkel 41
Paranduseelarve projektid
1. Komisjon võib esitada paranduseelarve projekte, mis käsitlevad eelkõige tulusid, järgmistel asjaoludel:
-
selleks et kanda eelarvesse artiklis 18 sätestatud korra kohaselt eelnenud eelarveaasta saldo;
-
selleks et muuta ajakohastatud majandusprognooside alusel omavahendite prognoosi ja
-
selleks et ajakohastada omavahendite ja muude tulude muudetud prognoose ning vaadata läbi maksete assigneeringute kättesaadavus ja vajadus.
Vältimatute, erandlike ja ettenägematute asjaolude korral, eelkõige pidades silmas Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõttu, võib komisjon esitada paranduseelarve projekte, mis käsitlevad eelkõige kulusid.
2. Paranduseelarve koostamise taotlused, mille teevad lõikes 1 osutatud asjaoludel muud institutsioonid kui komisjon, saadetakse komisjonile.
Enne paranduseelarve projekti esitamist vaatavad komisjon ja teised institutsioonid läbi asjaomaste assigneeringute ümberjaotamise ulatuse, osutades eelkõige assigneeringute võimalikule oodatavale alakasutamisele.
Paranduseelarvete suhtes kohaldatakse artiklit 40. Paranduseelarveid põhjendatakse lähtuvalt eelarvest, milles esitatud eelarvestusi nendega muudetakse.
3. Komisjon esitab paranduseelarve projektid igal eelarveaastal 1. septembriks samaaegselt Euroopa Parlamendile ja nõukogule, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud erandlikel asjaoludel või juhul, kui tegemist on Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmisega, mille korral võib paranduseelarve projekti esitada kogu aasta vältel igal ajal. Ta võib lisada arvamuse paranduseelarve koostamise taotlustele, mille on esitanud teised institutsioonid.
4. Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad paranduseelarve projektide arutamisel asjakohaselt arvesse nende kiireloomulisust.
5. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte paranduseelarve projekte käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta.
Artikkel 42
Eelarvestuste ja eelarveprojektide varane edastamine
Komisjon, Euroopa Parlament ja nõukogu võivad kokku leppida, et teatavad eelarvestuste edastamise ning eelarveprojekti vastuvõtmise ja edastamise tähtpäevad muudetakse varasemaks. Sellise kokkuleppega ei või siiski lühendada ega pikendada ELi toimimise lepingu artikliga 314 ja Euratomi asutamislepingu artikliga 106a nende tekstide läbivaatamiseks ettenähtud aega.
2. PEATÜKK
Eelarve struktuur ja esitusviis
Artikkel 43
Eelarve struktuur
Eelarve koosneb järgmistest osadest:
a)
tulude ja kulude koondarvestus;
b)
eraldi iga institutsiooni eelarvejagu, milles on esitatud tulude ja kulude eelarvestus, välja arvatud Euroopa Ülemkogu ja nõukogu vahendid, mis nähakse ette ühes ja samas eelarvejaos.
Artikkel 44
Eelarve liigendus
1. Euroopa Parlament ja nõukogu liigendavad komisjoni tulud ja teiste institutsioonide tulud ja kulud nende liigi või otstarbe järgi jaotisteks, peatükkideks, artikliteks ja punktideks.
2. Komisjoni käsitleva jao kulude eelarvestus põhineb Euroopa Parlamendi ja nõukogu vastuvõetud liigendusel ja selles on kulud liigendatud otstarbe järgi.
Iga jaotis vastab teatavale poliitikavaldkonnale ja iga peatükk üldjuhul teatavale tegevusalale.
Iga jaotis võib sisaldada tegevusassigneeringuid ja haldusassigneeringuid.
Jaotises sisalduvad haldusassigneeringud koondatakse ühte peatükki.
3. Otstarbe alusel liigendatakse eri jaotiste halduskulud järgmiselt:
a)
ametikohtade loetelus kinnitatud personalikulud: nimetatakse nendele kuludele vastav assigneeringute summa ja ametikohtade arv ametikohtade loetelus;
b)
koosseisuväliste töötajatega seotud ja muud finantsmääruse artikli 26 lõike 1 punktis b nimetatud kulud, mida rahastatakse mitmeaastase finantsraamistiku rubriigist „Haldus”;
c)
hoonete kulud ja muud nendega seonduvad kulud, sealhulgas koristus-, hooldus-, rendi-, üüri-, telekommunikatsiooni-, vee-, gaasi- ja elektrikulud;
d)
otseselt programmide rakendamisega seotud koosseisuvälised töötajad ja tehniline abi.
Mitmele jaotisele ühised komisjoni halduskulud esitatakse eraldi koondarvestuses kululiigi järgi liigendatuna.
4. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte eelarve liigendust käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta.
Artikkel 45
Negatiivsete tulude kajastamise keeld
1. Eelarve ei sisalda negatiivseid tulusid.
2. Nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsuse 2007/436/EÜ, Euratom (Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta) (15) alusel makstud omavahendid on netosummalised ja need kajastatakse sellistena eelarves tulude koondarvestuses.
Artikkel 46
Eraldised
1. Igas eelarvejaos võib olla eraldiste jaotis. Assigneeringud kantakse sellesse jaotisse, kui:
a)
eelarve koostamise ajal puudub asjaomase meetme kohta alusakt; või
b)
on põhjendatult alust kahelda assigneeringute piisavuses või võimaluses kasutada asjaomastele eelarveridadele kantud assigneeringuid usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt.
Selle jaotise assigneeringuid võib kasutada alles pärast käesoleva määruse artikli 26 lõike 1 esimese lõigu punkti c kohast ümberpaigutust, kui alusakti vastuvõtmine toimub ELi toimimise lepingu artiklis 294 sätestatud korras, ning muudel juhtudel vastavalt käesoleva määruse artiklis 27 sätestatud korrale.
2. Suurte eelarve täitmise raskuste korral võib komisjon teha eelarveaasta käigus ettepanekuid assigneeringute ümberpaigutamiseks eraldiste jaotisse. Euroopa Parlament ja nõukogu otsustavad need ümberpaigutused artikli 27 kohaselt.
Artikkel 47
Negatiivreserv
Komisjoni eelarvejagu võib sisaldada „negatiivreservi”, mille ülemmääraks on 200 miljonit eurot. See eraldi jaotisse kantav reserv sisaldab ainult maksete assigneeringuid.
Negatiivreserv võetakse kasutusele enne eelarveaasta lõppu artiklites 26 ja 27 sätestatud korras tehtavate ümberpaigutuste teel.
Artikkel 48
Hädaabireserv
1. Komisjoni eelarvejagu sisaldab kolmandatele riikidele antava hädaabi reservi.
2. Lõikes 1 osutatud reserv võetakse kasutusele enne eelarveaasta lõppu artiklites 27 ja 29 sätestatud korras tehtavate ümberpaigutuste teel.
Artikkel 49
Eelarve esitusviis
1. Eelarves esitatakse:
a)
tulude ja kulude koondarvestuses:
i)
Euroopa Liidu tulude eelarvestus asjaomasel eelarveaastal (eelarveaasta n);
ii)
eelnenud eelarveaasta tulude eelarvestus ja eelarveaasta n - 2 tulud;
iii)
asjaomase eelarveaasta kulukohustuste ja maksete assigneeringud;
iv)
eelnenud eelarveaasta kulukohustuste ja maksete assigneeringud;
v)
eelarveaastal n - 2 võetud kulukohustused ja makstud kulud, kusjuures viimast väljendatakse ka protsendina aasta n eelarvest;
vi)
asjakohased selgitused iga alajaotise kohta vastavalt artikli 44 lõikes 1 sätestatule;
b)
igas jaos tulud ja kulud punktis a näidatud struktuuri kohaselt;
c)
töötajate kohta:
i)
iga jao puhul ametikohtade loetelu, milles on palgaastmete kaupa iga kategooria ja talituse kohta esitatud ametikohtade arv ning alaliste ja ajutiste ametikohtade arv, mis on lubatud assigneeringute piires;
ii)
ametikohtade loetelu töötajate kohta, kellele makstakse palka otsesteks meetmeteks ettenähtud teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse assigneeringutest, ja ametikohtade loetelu töötajate kohta, kellele makstakse palka kaudseteks meetmeteks ettenähtud teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse assigneeringutest; ametikohtade loetelu liigendatakse kategooriate ja palgaastmete järgi ning selles eristatakse alalisi ja ajutisi ametikohti, mis on lubatud assigneeringute piires;
iii)
teadus- ja tehniliste töötajate puhul võib liigendus põhineda nende palgaastmestikul igas eelarves sätestatud tingimuste kohaselt; ametikohtade loetelus täpsustatakse nende kõrgkvalifitseeritud teadus- ja tehniliste töötajate arv, kellele võimaldatakse erisoodustusi personalieeskirjade erisätete alusel;
iv)
ametikohtade loetelu, milles esitatakse iga artiklis 208 osutatud, eelarvest rahalist toetust saava asutuse kohta ametikohtade arv palgaastmete ja kategooriate lõikes. Ametikohtade loeteludes esitatakse eelarveaastaks lubatud ametikohtade arvu kõrval ka eelnevaks eelarveaastaks lubatud ametikohtade arv;
d)
laenutehingute kohta:
i)
tulude koondarvestuses asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread, milles peaksid kajastuma kõik tagasimaksed, mis on saadud algselt kohustused täitmata jätnud ja täitmistagatise realiseerimise põhjustanud vahendite saajatelt. Nimetatud eelarveread varustatakse märkega „pro memoria” ja asjakohaste selgitustega;
ii)
komisjoni eelarvejaos:
-
eelarveread, mis sisaldavad liidu asjaomaste tehingute täitmistagatisi. Nimetatud eelarveread kannavad märget „pro memoria”, tingimusel et ei ole tekkinud tegelikku kulu, mis tuleb katta lõplikest eelarvevahenditest;
-
selgitused, milles viidatakse alusaktile, kavandatud tehingute mahule ja kestusele ning nendele tehingutele liidu poolt antud finantstagatisele;
iii)
komisjoni eelarvejaole lisatud dokumendis teadmiseks:
-
pooleliolevad kapitalitehingud ja võlahaldusega seotud toimingud;
-
kapitalitehingud ja võlahaldus n eelarveaastal;
e)
Esimese osa VIII jaotise alla kuuluvate rahastamisvahendite kohta:
i)
viide alusaktile;
ii)
asjaomastele tehingutele vastavad eelarveread;
iii)
rahastamisvahendite üldine kirjeldus, sh nende kestus ja eelarvemõju;
iv)
kavandatud tehingud, sh olemasolevatest rahastamisvahenditest tulenevad finantsvõimenduse määral põhinevad sihtsummad;
f)
artikli 58 lõike 1 punkti c alapunkti vii kohaselt volitatud üksuste rahastamise kohta:
i)
viide asjaomase programmi alusaktile;
ii)
vastavad eelarveread;
iii)
delegeeritud ülesannete üldine kirjeldus, sh nende kestus ja eelarvemõju;
g)
ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) kulude kogusumma, mis on kantud spetsiaalsetest artiklitest koosnevasse ÜVJP peatükki. Nimetatud artiklid hõlmavad ÜVJP kulusid ja sisaldavad eraldi eelarveridasid vähemalt suuremate missioonide jaoks.
2. Lisaks lõikes 1 osutatud dokumentidele võivad Euroopa Parlament ja nõukogu lisada eelarvele ka muid asjakohaseid dokumente.
3. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad eelarve esitusviisi, sealhulgas viimasel eelarveaastal, mille kontod on suletud, kantud tegelike kulude määratlust, eelarve selgitusi ja ametikohtade loetelu.
Artikkel 50
Ametikohtade loetelu käsitlevad eeskirjad
1. Artikli 49 lõike 1 punktis c kirjeldatud ametikohtade loeteluga kehtestatakse iga institutsiooni ja asutuse jaoks absoluutne ülempiir, mida ametikohtade täitmisel ei tohi ületada.
Kui palgaastmed AD 16, AD 15 ja AD 14 välja arvata, võib iga institutsioon või asutus siiski muuta oma ametikohtade loetelu kuni 10 % ulatuses lubatud ametikohtade arvust järgmistel tingimustel:
a)
see ei mõjuta tervele eelarveaastale vastavate personaliassigneeringute mahtu;
b)
ametikohtade loeteluga lubatud ametikohtade koguarvu ei ületata; ja
c)
asjaomane institutsioon või asutus on osalenud komisjoni personalivajaduste läbivaatamisega käivitatud võrdlusanalüüsil liidu teiste institutsioonide ja asutustega.
Kolm nädalat enne teises lõigus osutatud muudatuste tegemist teatab institutsioon Euroopa Parlamendile ja nõukogule oma vastavatest kavatsustest. Kui kas Euroopa Parlament või nõukogu esitab kõnealuse aja jooksul mõjuvaid põhjendusi, ei tee institutsioon muudatusi ja kohaldatakse artiklis 41 osutatud korda.
2. Erandina lõike 1 esimesest lõigust võib osaajalised ametikohad, mille ametisse nimetav asutus on heaks kiitnud personalieeskirjade kohaselt, asendada muude ametikohtadega.
3. PEATÜKK
Eelarvedistsipliin
Artikkel 51
Kooskõla mitmeaastase finantsraamistikuga
Eelarve peab olema kooskõlas mitmeaastase finantsraamistikuga.
Artikkel 52
Liidu õigusaktide kooskõla eelarvega
Kui liidu õigusakti rakendamisega ületatakse eelarves kättesaadavaid assigneeringuid, võib sellist õigusakti rahaliselt rakendada ainult pärast eelarve vastavat muutmist.
IV JAOTIS
EELARVE TÄITMINE
1. PEATÜKK
Üldsätted
Artikkel 53
Eelarve täitmine usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt
1. Komisjon täidab eelarvet nii tulude kui ka kulude osas käesoleva määruse kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires.
2. Liikmesriigid teevad komisjoniga koostööd, et tagada assigneeringute kasutamine usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt.
3. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mis käsitlevad eelarve täitmist usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt ja teavet isikuandmete edastamise kohta auditi eesmärgil.
Artikkel 54
Alusakt ja erandid
1. Liidu meetme jaoks eelarvesse kantud assigneeringuid võib kasutada alles pärast alusakti vastuvõtmist.
2. Erandina lõikest 1 võib järgmisi assigneeringuid siiski kasutada alusaktita, tingimusel et meetmed, mille rahastamiseks need on mõeldud, kuuluvad liidu pädevusse:
a)
assigneeringud katseprojektideks, mille eesmärk on kindlaks teha meetme teostatavus ja kasulikkus. Asjaomased kulukohustuste assigneeringud võib kanda eelarvesse kõige rohkem kaheks järjestikuseks eelarveaastaks.
Katseprojektideks ette nähtud assigneeringute kogusumma ei või ületada 40 000 000 eurot eelarveaastas;
b)
assigneeringud ettevalmistavateks meetmeteks, mis kuuluvad ELi toimimise lepingu ja Euratomi asutamislepingu reguleerimisalasse ja mis on välja töötatud ettepanekute koostamiseks edaspidiste meetmete vastuvõtmise eesmärgil. Ettevalmistavate meetmete puhul järgitakse ühtset lähenemisviisi ja need võivad olla mitmesuguses vormis. Asjaomased kulukohustuste assigneeringud võib kanda eelarvesse kõige rohkem kolmeks järjestikuseks eelarveaastaks. Asjakohase alusakti vastuvõtmise menetlus tuleb lõpule viia enne kolmanda eelarveaasta lõppu. Nimetatud menetluse käigus võetakse assigneeringute kulukohustustega sidumisel arvesse ettevalmistava meetme eriomaseid jooni, mis on seotud kavandatava tegevuse, taotletavate eesmärkide ja vahendite saajatega. Seetõttu ei vasta kasutatavate vahendite maht lõpliku meetme rahastamiseks kavandatud vahendite mahule.
Käesolevas punktis nimetatud uuteks ettevalmistavateks meetmeteks ette nähtud assigneeringute kogusumma ei või ületada 50 000 000 eurot eelarveaastas ja ettevalmistavateks meetmeteks ettenähtud tegelikult kulukohustustega seotud assigneeringute kogusumma ei või ületada 100 000 000 eurot;
c)
assigneeringud ettevalmistavateks meetmeteks ELi lepingu V jaotise valdkonnas. Kõnealused meetmed on üksnes lühiajalised ja nende eesmärk on määrata kindlaks tingimused, mille alusel liidu meetmeid kasutatakse ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärkide täitmiseks ja võetakse vastu vajalikud õigusaktid.
Liidu kriisiohjeoperatsioonide puhul töötatakse ettevalmistavad meetmed muu hulgas välja selleks, et hinnata operatiivvajadusi, võimaldada vahendite rakendamise kiiret alustamist või luua kohapeal tingimused operatsiooni alustamiseks.
Ettevalmistavad meetmed kiidab heaks nõukogu kõrge esindaja ettepaneku alusel.
Ettevalmistavate meetmete kiire rakendamise tagamiseks teavitab kõrge esindaja Euroopa Parlamenti ja komisjoni võimalikult varakult nõukogu kavatsusest käivitada ettevalmistav meede ja eelkõige selleks vajalike vahendite hinnangulisest summast. Komisjon võtab kõik vajalikud meetmed, et tagada vahendite kiire väljamaksmine.
Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte ÜVJP valdkonna ettevalmistavate meetmete rahastamist käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta;
d)
assigneeringud ühekordseteks või määramata kestusega meetmeteks, mida komisjon võtab ülesannete tõttu, mis tulenevad tema õigustest institutsioonide tasandil vastavalt ELi toimimise lepingule ja Euratomi asutamislepingule, välja arvatud tema seadusandliku algatuse õigusest, millele on osutatud punktis b, ja erivolitustest, mis on talle nende aluslepingutega otse antud ja mis on loetletud käesoleva määruse kohaselt vastuvõetavates delegeeritud õigusaktides;
e)
assigneeringud iga institutsiooni halduslikult iseseisvaks toimimiseks.
Koos eelarveprojektiga esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule esimese lõigu punktides a ja b osutatud meetmeid käsitleva aruande, milles antakse ka hinnang tulemuste ja kavandatud järelmeetmete kohta.
3. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mis käsitlevad alusakti ja käesoleva artikli lõikes 2 loetletud erandeid.
Artikkel 55
Eelarve täitmine muude institutsioonide kui komisjoni poolt
Komisjon annab teistele institutsioonidele vajalikud volitused nende eelarvejagude täitmiseks.
Komisjon ja Euroopa välisteenistus võivad kokku leppida üksikasjaliku korra, et lihtsustada liidu delegatsioonide haldusassigneeringute kasutamist. See kord ei tohi sisaldada erandeid käesolevast määrusest ega käesoleva määruse kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktidest.
Artikkel 56
Eelarve täitmise volituste delegeerimine
1. Komisjon ja kõik teised institutsioonid võivad oma talituste piires delegeerida eelarve täitmisega seotud volitusi käesolevas määruses ja oma sise-eeskirjades ettenähtud tingimuste kohaselt ja delegeerimisdokumendis sätestatud ulatuses. Selliselt volitatud isikud tegutsevad ainult neile selgesõnaliselt antud volituste piires.
2. Komisjon võib oma jao tegevusassigneeringutega seotud eelarve täitmise volitused siiski delegeerida liidu delegatsioonide juhtidele. Ta teavitab sellest samal ajal kõrget esindajat. Kui liidu delegatsioonide juhid tegutsevad komisjoni edasivolitatud eelarvevahendite käsutajatena, kohaldavad nad komisjoni eelarve täitmise eeskirju ning neil on samad ülesanded, kohustused ja vastutus kui kõigil teistel komisjoni edasivolitatud eelarvevahendite käsutajatel.
Komisjon võib delegeerimise tagasi võtta vastavalt enda kehtestatud eeskirjadele.
Esimese lõigu kohaldamiseks võtab kõrge esindaja liidu delegatsioonide ja komisjoni talituste vahelise koostöö hõlbustamiseks vajalikud meetmed.
Artikkel 57
Huvide konflikt
1. Finantsjuhtimises osalejad ja teised isikud, kes on seotud eelarve täitmise ja haldamisega, sh seda ettevalmistavate aktide ja toimingutega, ning eelarve auditeerimise või kontrolliga, ei astu samme, mille tagajärjel võivad nende oma huvid sattuda vastuollu liidu huvidega.
Sellise riski tekkimisel hoidub asjaomane isik sellistest sammudest ja suunab asja volitatud eelarvevahendite käsutajale, kes kinnitab kirjalikult, kas huvide konflikt esineb. Asjaomane isik teavitab ka oma otsest ülemust. Kui on tuvastatud huvide konflikt, lõpetab asjaomane isik kogu oma tegevuse kõnealuses asjas. Volitatud eelarvevahendite käsutaja võtab isiklikult mis tahes asjakohased lisameetmed.
2. Lõike 1 kohaldamisel esineb huvide konflikt siis, kui lõikes 1 osutatud finantsjuhtimises osaleja või muu isiku ülesannete erapooletut ja objektiivset täitmist ohustavad perekonna-, emotsionaalsete, poliitiliste või rahvuslike sidemete või majanduslike huvidega seotud põhjused või mis tahes muud põhjused, mis tulenevad kõnealuse isiku ja vahendite saaja ühistest huvidest.
3. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte, millega määratakse kindlaks, mis tõenäoliselt kujutab endast huvide konflikti, koos menetlusega, mida tuleb sel juhul järgida.
2. PEATÜKK
Eelarve täitmise viisid
Artikkel 58
Eelarve täitmise viisid
1. Komisjon täidab eelarvet järgmistel viisidel:
a)
otse („otsene eelarve täitmine”) oma talituste kaudu, sh oma personali kaudu liidu delegatsioonides vastavate delegatsioonide juhtide järelevalve all kooskõlas artikli 56 lõikega 2 või artiklis 62 nimetatud rakendusametite kaudu;
b)
koostöös liikmesriikidega („koostöös liikmesriikidega toimuv eelarve täitmine”); või
c)
kaudselt („kaudne eelarve täitmine”), kui see on ette nähtud alusaktis või artikli 54 lõike 2 esimese lõigu punktides a-d osutatud juhtudel, delegeerides eelarve täitmisega seotud ülesanded:
i)
kolmandatele riikidele või nende poolt määratud asutustele;
ii)
rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende allasutustele;
iii)
Euroopa Investeerimispangale (EIP) ja Euroopa Investeerimisfondile (EIF);
iv)
artiklites 208 ja 209 osutatud asutustele;
v)
avalik-õiguslikele asutustele;
vi)
avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised;
vii)
liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised;
viii)
isikutele, kellele on delegeeritud ELi lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis artikli 51 tähenduses.
2. Eelarve täitmise eest jääb ELi toimimise lepingu artikli 317 kohaselt vastutavaks komisjon ning komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu käesoleva artikli lõike 1 punkti c kohaselt volitatud üksuste ja isikute tehtud toimingutest. Kui volitatud üksus või isik on kindlaks määratud alusaktis, esitatakse artiklis 31 osutatud finantsselgituses konkreetse üksuse või isiku valimise kohta põhjalik selgitus.
3. Käesoleva artikli lõike 1 punkti c kohaselt volitatud üksused ja isikud teevad liidu finantshuvide kaitsmisel täielikku koostööd. Delegeerimislepingud annavad kontrollikojale ja Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) õiguse täielikult kasutada ELi toimimise lepingust tulenevaid volitusi vahendeid auditeerida.
Komisjon delegeerib eelarve täitmisega seotud ülesanded lõike 1 punkti c kohastele üksustele ja isikutele, tingimusel et ülesannete tegeliku täitmise suhtes on kehtestatud läbipaistev, mittediskrimineeriv, tõhus ja tulemuslik läbivaatamise kord.
4. Kõik delegeerimislepingud tehakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu nõudmisel neile kättesaadavaks.
5. Lõike 1 punkti c kohaselt volitatud üksused ja isikud tagavad kooskõlas artikli 35 lõikega 2 toetusesaajaid puudutava teabe asjakohase iga-aastase tagantjärele avaldamise. Komisjoni teavitatakse siinkohal võetud meetmetest.
6. Lõike 1 punkti c kohaselt volitatud üksustel ja isikutel ei ole volitatud eelarvevahendite käsutaja staatust.
7. Komisjon ei delegeeri kolmandatele isikutele täidesaatvaid volitusi, kui nende volitustega kaasneb ulatuslik kaalutlusõigus, mis tähendaks poliitiliste valikute tegemist.
8. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mis käsitlevad eelarve täitmise viise, sh otsest eelarve täitmist, rakendusametitele delegeeritud volituste kasutamist ning erisätteid kaudsele eelarve täitmisele koostöös rahvusvaheliste organisatsioonidega, artiklites 208 ja 209 osutatud asutustega, avalik-õiguslike asutuste või avalikke teenuseid osutavate eraõiguslike asutustega, liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustega, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine, ja isikutega, kellele on delegeeritud ÜVJP erimeetmete rakendamine.
Artikkel 59
Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega
1. Kui komisjon täidab eelarvet koostöös liikmesriikidega, delegeeritakse eelarve täitmisega seotud ülesanded liikmesriikidele. Liidu vahendite haldamisel järgivad komisjon ja liikmesriigid usaldusväärse finantsjuhtimise, läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõtet ning tagavad liidu tegevuse nähtavuse. Sel eesmärgil täidavad komisjon ja liikmesriigid oma vastavat kontrolli- ja auditeerimiskohustust ning võtavad endale sellest tuleneva käesolevas määruses sätestatud vastutuse. Valdkondlikes eeskirjades kehtestatakse täiendavad sätted.
2. Liikmesriigid võtavad eelarve täitmisega seotud ülesannete täitmisel kõik liidu finantshuvide kaitsmiseks vajalikud meetmed, sh seadusandlikud, regulatiivsed ja haldusmeetmed, eelkõige:
a)
tagavad, et eelarvest rahastatavad meetmed viiakse ellu korrektselt ja tulemuslikult ning kohaldatavate valdkondlike eeskirjade kohaselt, ning määravad sel eesmärgil lõike 3 kohaselt asutused, kes vastutavad liidu vahendite haldamise ja kontrolli eest, ning teostavad nende asutuste üle järelevalvet;
b)
väldivad, tuvastavad ja kõrvaldavad eeskirjade eiramisi ja pettusi.
Liidu finantshuvide kaitsmiseks teostavad liikmesriigid, järgides proportsionaalsuse põhimõtet, käesolevat artiklit ja asjaomaseid valdkondlikke eeskirju, tehingute representatiivsete ja/või riskidel põhinevate valimite üle eel- ja järelkontrolle, sealhulgas vajaduse korral kohapealseid kontrolle. Nad nõuavad tagasi ka alusetult makstud summad ja algatavad sellekohase vajaduse korral kohtumenetlusi.
Liikmesriigid rakendavad vahendite saajate suhtes tõhusaid, hoiatavaid ja proportsionaalseid rahalisi karistusi, kui need on ette nähtud valdkondlikes eeskirjades ja liikmesriikide õigusaktide konkreetsetes sätetes.
Komisjon teostab oma riskianalüüsi raames ja valdkondlike eeskirjade kohaselt järelevalvet liikmesriikides kehtestatud juhtimis- ja kontrollisüsteemide üle. Komisjon järgib oma auditeerimistöös proportsionaalsuse põhimõtet ja võtab arvesse valdkondlike eeskirjade kohaselt hinnatud riski taset.
3. Liikmesriigid määravad asjakohasel tasemel ning kooskõlas valdkondlikes eeskirjades sätestatud kriteeriumide ja korraga asutused, kes vastutavad liidu vahendite haldamise ja kontrolli eest. Need asutused võivad täita ka liidu vahendite haldamisega mitteseotud ülesandeid ja delegeerida oma teatavaid ülesandeid teistele asutustele.
Asutuste määramise kohta otsuse tegemisel võivad liikmesriigid lähtuda sellest, kas juhtimis- ja kontrollisüsteemid on üldjoontes samasugused nagu eelnenud perioodi jooksul kasutatud ja kas need on toiminud tõhusalt.
Kui auditi- ja kontrollitulemustest selgub, et määratud asutused ei täida enam valdkondlikes eeskirjades sätestatud kriteeriume, võtavad liikmesriigid meetmeid, mis on vajalikud, et tagada nende asutuste töös esinevate puuduste kõrvaldamine, sealhulgas nende määramise lõpetamise abil valdkondlike eeskirjade kohaselt.
Valdkondlikes eeskirjades määratletakse komisjoni roll käesolevas lõikes sätestatud menetluses.
4. Lõike 3 kohaselt määratud asutused:
a)
kehtestavad tulemusliku ja tõhusa sisekontrollisüsteemi ja tagavad selle toimimise;
b)
kasutavad raamatupidamissüsteemi, mis annab õigeaegselt täpset, täielikku ja usaldusväärset teavet;
c)
esitavad lõikes 5 sätestatud teabe;
d)
tagavad kooskõlas artikli 35 lõikega 2 tagantjärele avalikustamise. Isikuandmete töötlemisel järgitakse liikmesriigi sätteid, millega rakendatakse direktiivi 95/46/EÜ.
5. Lõike 3 kohaselt määratud asutused esitavad komisjonile järgneva eelarveaasta 15. veebruariks:
a)
oma raamatupidamise aastaaruande valdkondlikes eeskirjades kindlaks määratud vaatlusperioodil ülesannete täitmise käigus kantud ja komisjonile hüvitamiseks esitatud kulude kohta. Kõnealune raamatupidamise aastaaruanne hõlmab eelmakseid ja summasid, mille sissenõudmismenetlus on pooleli või lõpule viidud. Raamatupidamise aastaaruandele lisatakse liidu vahendite haldaja kinnitus selle kohta, et vahendite haldamise eest vastutavate isikute arvates:
(i)
on asjaomane teave nõuetekohaselt esitatud, täielik ja täpne;
(ii)
on kulusid kasutatud ettenähtud otstarbel, nagu on määratletud valdkondlikes eeskirjades;
(iii)
annavad kehtestatud kontrollisüsteemid piisava kindluse seoses raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega;
b)
iga-aastase kokkuvõtte lõplikest auditiaruannetest ja tehtud kontrollidest, sealhulgas süsteemides tuvastatud vigade ja nõrkuste olemuse ja ulatuse analüüsi ning võetud või kavandatud parandusmeetmed.
Esimese lõigu punktis a osutatud raamatupidamise aastaaruandele ja esimese lõigu punktis b osutatud kokkuvõtetele lisatakse sõltumatu auditeerimisasutuse rahvusvaheliselt tunnustatud auditeerimisstandardite kohaselt koostatud arvamus. Selles arvamuses märgitakse, kas raamatupidamise aastaaruanne annab õige ja õiglase ülevaate, kas kulud, mille hüvitamist komisjonilt on taotletud, on seaduslikud ja korrektsed, ning kas kehtestatud kontrollisüsteemid toimivad nõuetekohaselt. Arvamuses märgitakse ka seda, kas audit seab esimese lõigu punktis a osutatud liidu vahendite haldaja kinnituses esitatud väited kahtluse alla.
Komisjon võib 15. veebruariks seatud tähtaega erakorraliselt pikendada 1. märtsini, kui asjaomane liikmesriik seda taotleb.
Liikmesriigid võivad käesolevas lõikes osutatud teabe nõuetekohasel tasemel avalikustada.
Peale selle võivad liikmesriigid esitada käesolevas lõikes osutatud teabe alusel nõuetekohasel tasandil allkirjastatud kinnitusi.
6. Selleks et tagada liidu vahendite kohaldatavate eeskirjade kohane kasutamine, komisjon:
a)
kohaldab menetlusi määratud asutuste raamatupidamise aastaaruannete kontrollimiseks ja heakskiitmiseks, tagades, et raamatupidamise aastaaruanded on täielikud, täpsed ja õiged;
b)
arvab liidu rahastatavatest kuludest välja maksed, mis on tehtud kohaldatavat õigust rikkudes;
c)
katkestab maksetähtaegade arvestamise või peatab maksed, kui nii on valdkondlikes eeskirjades ette nähtud.
Komisjon loobub täielikult või osaliselt maksetähtaegade arvestamise katkestamisest või maksete peatamisest pärast seda, kui liikmesriik on esitanud oma tähelepanekud ja võtnud kõik vajalikud meetmed. Artikli 66 lõikes 9 osutatud iga-aastane tegevusaruanne hõlmab kõiki käesolevast lõigust tulenevaid kohustusi.
7. Valdkondlikes eeskirjades võetakse arvesse Euroopa territoriaalse koostöö programmide vajadusi, eriti seoses liidu vahendite haldaja kinnituse sisu, lõikes 3 sätestatud menetluse ja auditifunktsiooniga.
8. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mis käsitlevad koostöös liikmesriikidega toimuvat eelarve täitmist, sh registri koostamist asutustest, kes vastutavad liidu vahendite täitmise ja selle kontrollimise eest, ning parimate tavade edendamise meetmeid.
Artikkel 60
Kaudne eelarve täitmine
1. Üksused ja isikud, kellele on artikli 58 lõike 1 punkti c kohaselt delegeeritud eelarve täitmisega seotud ülesanded, järgivad liidu vahendite haldamisel usaldusväärse finantsjuhtimise, läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõtet ning tagavad liidu tegevuse nähtavuse. Liidu vahendite haldamisel tagavad nad liidu finantshuvide kaitse taseme, mis on samaväärne käesoleva määruse kohaselt nõutavaga, võttes nõuetekohaselt arvesse järgnevat:
a)
delegeeritud ülesannete laad ja asjaomased summad;
b)
seonduvad finantsriskid;
c)
kindlusaste, mis tuleneb nende süsteemidest, eeskirjadest ja menetlustest, koos meetmetega, mille komisjon on võtnud delegeeritud ülesannete täitmise järelevalveks ja toetuseks.
2. Liidu finantshuvide kaitsmiseks teevad artikli 58 lõike 1 punkti c kohaselt volitatud üksused ja isikud kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega järgnevat:
a)
kehtestavad tulemusliku ja tõhusa sisekontrollisüsteemi ja tagavad selle toimimise;
b)
kasutavad raamatupidamissüsteemi, mis annab õigeaegselt täpset, täielikku ja usaldusväärset teavet;
c)
lasevad asjaomasest üksusest või isikust sõltumatult tegutseval audititalitusel teha enda kohta sõltumatu välisauditi, mis teostatakse kooskõlas rahvusvaheliselt tunnustatud auditeerimisstandarditega;
d)
kohaldavad toetuste, hangete ja rahastamisvahendite kaudu liidu vahenditest rahastamisel asjakohaseid eeskirju ja menetlusi;
e)
tagavad kooskõlas artikli 35 lõikega 2 vahendite saajatega seotud teabe tagantjärele avalikustamise;
f)
tagavad mõistliku isikuandmete kaitse, nagu on sätestatud direktiivis 95/46/EÜ ja määruses (EÜ) nr 45/2001.
Artikli 58 lõike 1 punkti c alapunkti viii kohaselt volitatud isikud võtavad vastu oma finantseeskirjad komisjoni eelneval nõusolekul. Nad täidavad käesoleva lõike punktides a-e sätestatud nõuded hiljemalt kuue kuu jooksul alates oma volituste algusest. Kui nad kõnealuse ajavahemiku lõppedes täidavad nimetatud nõudeid üksnes osaliselt, võtab komisjon asjakohaseid parandusmeetmeid neile delegeeritud ülesannete täitmise üle järelevalve teostamiseks ja täitmise toetamiseks.
3. Artikli 58 lõike 1 punkti c kohaselt volitatud üksused ja isikud väldivad, tuvastavad ja kõrvaldavad eelarve täitmisega seotud ülesannete täitmisel eeskirjade eiramisi ja pettusi. Sel eesmärgil teevad nad kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega eel- ja järelkontrolle, sealhulgas vajaduse korral kohapealseid kontrolle tehingute representatiivsete ja/või riskidel põhinevate valimite üle, et tagada eelarvest rahastatavate meetmete tulemuslik elluviimine ja õige rakendamine. Nad nõuavad ka tagasi alusetult makstud summad ja algatavad sellekohase vajaduse korral kohtumenetlusi.
4. Komisjon võib peatada maksed artikli 58 lõike 1 punkti c kohaselt volitatud üksustele ja isikutele, eelkõige juhul, kui tuvastatakse süsteemseid vigu, mis seavad kahtluse alla asjaomase üksuse või isiku sisekontrollisüsteemide usaldusväärsuse või raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse.
Olenemata artiklist 92, võib vastutav eelarvevahendite käsutaja maksed sellistele üksustele ja isikutele täiendava kontrolli eesmärgil kas täielikult või osaliselt katkestada, kui:
(i)
vastutav eelarvevahendite käsutaja saab teavet, mis osutab märkimisväärsetele puudustele sisekontrollisüsteemide toimimises või sellele, et asjaomase üksuse või isiku tõendatud kulud on seotud tõsise eeskirjade eiramisega ja neid kulusid ei ole korrigeeritud;
(ii)
katkestamine on vajalik, et vältida liidu finantshuvide olulist kahjustamist.
5. Ilma et see piiraks lõike 7 kohaldamist, esitavad artikli 58 lõike 1 punkti c kohaselt volitatud üksused ja isikud komisjonile:
a)
neile delegeeritud ülesannete täitmist käsitleva aruande;
b)
oma raamatupidamise aastaaruande, mis on koostatud neile delegeeritud ülesannete täitmise käigus kantud kulude kohta. Kõnealusele raamatupidamise aastaaruandele lisatakse liidu vahendite haldaja kinnitus selle kohta, et vahendite haldamise eest vastutavate isikute arvates:
(i)
on asjaomane teave nõuetekohaselt esitatud, täielik ja täpne;
(ii)
on kulusid kasutatud ettenähtud otstarbel, nagu on määratletud delegeerimislepingutes või vajaduse korral asjakohastes valdkondlikes eeskirjades;
(iii)
annavad kehtestatud kontrollisüsteemid piisava kindluse seoses raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega;
c)
kokkuvõtte lõplikest auditiaruannetest ja tehtud kontrollidest, sealhulgas süsteemides tuvastatud vigade ja nõrkuste olemuse ja ulatuse analüüsi ning võetud või kavandatud parandusmeetmed.
Esimeses lõigus osutatud dokumentidele lisatakse sõltumatu auditeerimisasutuse rahvusvaheliselt tunnustatud auditeerimisstandardite kohaselt koostatud arvamus. Kõnealuses arvamuses märgitakse, kas raamatupidamise aastaaruanne annab õige ja õiglase ülevaate, kas kehtestatud kontrollisüsteemid toimivad nõuetekohaselt ning kas raamatupidamisarvestuse aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. Arvamuses märgitakse ka seda, kas audit seab esimese lõigu punktis b osutatud liidu vahendite haldaja kinnituses esitatud väited kahtluse alla.
Need esimeses lõigus osutatud dokumendid esitatakse komisjonile hiljemalt järgneva eelarveaasta 15. veebruariks. Teises lõigus osutatud arvamus esitatakse komisjonile hiljemalt 15. märtsiks.
Käesolevas lõikes sätestatud kohustused ei piira rahvusvaheliste organisatsioonide ja kolmandate riikidega sõlmitud lepingute kohaldamist. Kõnealuste lepingutega nähakse vähemalt ette selliste rahvusvaheliste organisatsioonide ja kolmandate riikide kohustus esitada komisjonile igal aastal kinnitus selle kohta, et asjaomasel eelarveaastal on liidult saadud rahalist toetust kasutatud ja selle üle raamatupidamisarvestust peetud kooskõlas lõikes 2 osutatud nõuetega ning kõnealustes lepingutes sätestatud kohustustega.
6. Ilma et see piiraks lõike 7 kohaldamist, komisjon:
a)
teostab järelevalvet selle üle, kas need isikud ja üksused täidavad oma kohustusi, eelkõige viies programmi rakendamise kohta läbi auditeid ja hindamisi;
b)
kohaldab menetlusi volitatud üksuste ja isikute raamatupidamise aastaaruannete kontrollimiseks ja heakskiitmiseks, tagades, et raamatupidamise aastaaruanded on täielikud, täpsed ja õiged;
c)
arvab liidu rahastatavatest kuludest välja maksed, mis on tehtud kohaldatavaid eeskirju rikkudes.
7. Lõikeid 5 ja 6 ei kohaldata sellistele üksustele antava liidu rahalise toetuse suhtes, kelle suhtes kohaldatakse eraldi eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust kooskõlas artikliga 208.
8. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, milles käsitletakse kaudset eelarve täitmist, sealhulgas tingimuste kehtestamist, mille korral üksuste ja isikute süsteemid, eeskirjad ja menetlused peavad olema eelarve kaudsel täitmisel samaväärsed komisjoni süsteemide, eeskirjade ja menetlustega, liidu vahendite haldaja kinnitusi ja nõuetele vastavuse kinnitusi, menetlusi raamatupidamise aastaaruannete kontrollimiseks ja heakskiitmiseks ning liidu rahastatavatest kuludest selliste kulude väljaarvamist, mis on tehtud kohaldatavat õigust rikkudes.
Artikkel 61
Eelkontrollid ja delegeerimislepingud
1. Enne eelarve täitmisega seotud ülesannete delegeerimist artikli 58 lõike 1 punktis c loetletud üksustele ja isikutele peab komisjon saama tõendid selle kohta, et täidetud on artikli 60 lõike 2 esimese lõigu punktides a-d nimetatud nõuded.
Kui artikli 58 lõike 1 punkti c kohaselt volitatud üksuse või isiku süsteemides või eeskirjades või menetlustes, mis seonduvad sellele üksusele või isikule delegeeritud liidu vahendite haldamisega, on tehtud olulisi muudatusi, teavitab asjaomane üksus või isik sellest viivitamata komisjoni. Komisjon vaatab asjaomase üksuse või isikuga sõlmitud delegeerimislepingud läbi tagamaks, et artikli 60 lõike 2 esimese lõigu punktides a-d sätestatud nõuded on endiselt täidetud.
2. Välja arvatud juhul, kui volitatud üksus on nimetatud alusaktis, valib komisjon üksuse ühest artikli 58 lõike 1 punkti c alapunktides ii, v, vi ja vii loetletud kategooriatest, võttes nõuetekohaselt arvesse asjaomasele üksusele delegeeritavate ülesannete iseloomu, samuti asjaomaste üksuste kogemusi ning tegevus- ja finantssuutlikkust. Valik peab olema läbipaistev, objektiivsetel alustel põhjendatav ega tohi põhjustada huvide konflikti.
3. Delegeerimislepingutes sätestatakse artikli 60 lõike 2 esimese lõigu punktides a-d nimetatud nõuded. Neis määratakse selgelt kindlaks, millised on asjaomasele üksusele delegeeritavad ülesanded, ning nähakse ette asjaomaste üksuste või isikute kohustus täita artikli 60 lõike 2 esimese lõigu punktides e ja f sätestatud kohustusi ja hoiduda mis tahes tegevusest, millest võib tuleneda huvide konflikt.
4. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, milles käsitletakse kaudse eelarve täitmise raames rakendatavate eeskirjade ja menetluste eelhindamist ning delegeerimislepingute sisu.
Artikkel 62
Rakendusametid
1. Komisjon võib delegeerida rakendusametitele volitused liidu programmi või projekti täielikuks või osaliseks rakendamiseks komisjoni nimel ja vastutusel kooskõlas nõukogu 19. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 58/2003 (millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded) (16). Rakendusametid asutatakse komisjoni otsusega ja nad on liidu õiguse alusel tegutsevad juriidilised isikud.
Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte rakendusametitele delegeeritud volituste kasutamise üksikasjalike eeskirjade kohta.
2. Vastavate tegevusassigneeringute kasutamise õigus on rakendusameti juhatajal otsese eelarve täitmise raames.
Artikkel 63
Volituste delegeerimise piirangud
1. Komisjon ei delegeeri liidu vahendite haldamisega, sealhulgas maksete tegemise ja sissenõudmisega seotud ülesandeid välistele eraõiguslikele üksustele või asutustele, välja arvatud artikli 58 lõike 1 punkti c alapunktides v, vi ja vii osutatud juhul või erijuhtudel, kui asjaomased maksed:
(i)
tehakse komisjoni määratud maksesaajatele;
(ii)
nende suhtes kohaldatakse komisjoni poolt kindlaks määratud tingimusi ja summasid ja
(iii)
nendega ei kaasne kaalutlusõiguse kasutamine makseid tegeva üksuse või asutuse poolt.
2. Komisjon võib muudele kui avalikke teenuseid osutavatele välistele eraõiguslikele üksustele või asutustele lepingu alusel delegeerida järgmisi ülesandeid: tehnilised erialased ülesanded ja haldus-, ettevalmistus- või abiülesanded, mis ei hõlma avaliku võimu ega kaalutlusõiguse kasutamist.
3. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mis käsitlevad ülesannete delegeerimist teatavatele välistele erasektori üksustele või asutustele vastavalt esimese osa V jaotises sätestatud hankelepingute sõlmimise korrale.
3. PEATÜKK
Finantsjuhtimises osalejad
1. Jagu
Ülesannete lahususe põhimõte
Artikkel 64
Ülesannete lahusus
1. Eelarvevahendite käsutaja ja peaarvepidaja ülesanded seisavad üksteisest lahus ja need on üksteist välistavad.
2. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte finantsjuhtimises kõigi osalejate õigusi ja kohustusi käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta.
2. Jagu
Eelarvevahendite käsutaja
Artikkel 65
Eelarvevahendite käsutaja
1. Iga institutsioon täidab eelarvevahendite käsutaja ülesandeid.
2. Käesolevas jaotises kasutatakse mõistet „töötajad” isikute kohta, kelle suhtes kohaldatakse personalieeskirju.
3. Iga institutsioon volitab oma töökorras ettenähtud tingimuste kohaselt asjakohase tasandi töötajaid täitma eelarvevahendite käsutaja ülesandeid. Institutsioon märgib oma asutusesisestes halduseeskirjades ära töötajad, kellele ta asjaomased ülesanded delegeerib, delegeeritavate volituste ulatuse ja selle, kas volitatud isikutel on lubatud volitusi omakorda edasi delegeerida.
4. Eelarvevahendite käsutaja volitusi delegeeritakse või delegeeritud volitusi delegeeritakse edasi üksnes töötajatele.
5. Vastutavad eelarvevahendite käsutajad tegutsevad delegeerimisdokumendis või edasidelegeerimisdokumendis sätestatud piirides. Teatavate eelarve täitmiseks ja raamatupidamise aastaaruande esitamiseks vajalike toimingute tegemisel võib vastutavat eelarvevahendite käsutajat abistada üks või mitu töötajat vastutava eelarvevahendite käsutaja vastutusel.
6. Kui liidu delegatsioonide juhid tegutsevad artikli 56 lõike 2 kohaselt edasivolitatud eelarvevahendite käsutajatena, siis alluvad nad komisjonile, kes on nende kui edasivolitatud eelarvevahendite käsutajate ülesannete ja vastutuse kindlaksmääramise, täitmise, järelevalve ja hindamise eest vastutav institutsioon. Komisjon teavitab sellest samal ajal kõrget esindajat.
7. Teatavate eelarve täitmiseks ning finants- ja haldusteabe koostamiseks vajalike ülesannete täitmisel võivad vastutavat eelarvevahendite käsutajat abistada töötajad vastutava eelarvevahendite käsutaja vastutusel. Vastutavat eelarvevahendite käsutajat abistavate töötajate suhtes kohaldatakse artiklit 57.
8. Iga institutsioon teavitab kontrollikoda, Euroopa Parlamenti ja nõukogu volitatud eelarvevahendite käsutajate, siseaudiitorite ja peaarvepidajate ametissenimetamisest ja ametist vabastamisest ning kõigist finantsküsimusi reguleerivatest sise-eeskirjadest, mille ta on vastu võtnud.
9. Iga institutsioon teavitab kontrollikoda avansikontode haldajate ametissenimetamisest ning artikli 69 lõike 1 ja artikli 70 kohastest delegeerimisotsustest.
10. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, milles käsitletakse vastutavate eelarvevahendite käsutajate abistamist ning volitamist reguleerivaid sise-eeskirju.
Artikkel 66
Eelarvevahendite käsutaja volitused ja ülesanded
1. Igas institutsioonis vastutab eelarvevahendite käsutaja tulude ja kulude usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohase haldamise ning selle tagamise eest, et seaduslikkuse ja korrektsuse nõuded oleksid täidetud.
2. Lõike 1 kohaldamisel kehtestab volitatud eelarvevahendite käsutaja kooskõlas artikliga 32 ja institutsiooni vastuvõetud miinimumnõuetega oma ülesannete täitmiseks sobiva organisatsioonilise struktuuri ja sisekontrollisüsteemi, võttes nõuetekohaselt arvesse juhtimiskeskkonna ja rahastatavate meetmete laadiga seotud riske. Kõnealuse struktuuri ja süsteemide kehtestamist peab toetama igakülgne riskianalüüs, milles võetakse arvesse struktuuri ja süsteemide kulutõhusust.
3. Kulude haldamisel võtab vastutav eelarvevahendite käsutaja eelarvelisi kulukohustusi ja juriidilisi kohustusi, tõendab kulusid ja kinnitab makseid ning valmistab ette assigneeringute kasutamist.
4. Tulude haldamine hõlmab saadaolevate summade eelarvestuste koostamist, sissenõutavate nõuete kindlaksmääramist ja sissenõudekorralduste väljastamist. Vajaduse korral võib see hõlmata ka kindlaksmääratud nõuetest loobumist.
5. Iga toimingu suhtes tehakse vähemalt eelkontroll, mis põhineb dokumentaalsel kontrollil ning toimingu tegevuslike ja finantsaspektidega seoses juba tehtud kontrollide kättesaadavatel tulemustel.
Eelkontroll hõlmab toimingu algatamist ja kontrolli.
Iga tehingu puhul peab toimingut kontrolliv töötaja olema toimingu algatanud töötajast erinev isik. Toimingut kontrolliv töötaja ei tohi olla toimingu algatanud töötaja alluv.
6. Volitatud eelarvevahendite käsutaja võib sisse seada järelkontrollid, et kontrollida eelkontrolli järel juba heakskiidetud toiminguid. Kõnealuseid kontrolle võib olenevalt riskidest korraldada pisteliselt.
Eelkontrolle teevad järelkontrollide eest vastutavatest töötajatest erinevad töötajad. Järelkontrollide eest vastutavad töötajad ei tohi olla eelkontrollide eest vastutavate töötajate alluvad.
Kui volitatud eelarvevahendite käsutaja rakendab toetusesaajate suhtes järelkontrollina finantsauditeid, peavad asjaomased auditeerimiseeskirjad olema selged, ühtsed ja läbipaistvad ning nendes austatakse nii komisjoni kui ka auditeeritavate õigusi.
7. Finantstoimingute haldamise kontrolli eest vastutavatel töötajatel peavad olema vajalikud kutseoskused. Nad peavad täitma asjaomase institutsiooni kehtestatud kutsenorme.
8. Kui töötaja, kes osaleb finantsjuhtimises ja tehingute kontrollimises, leiab, et otsus, mille kohaldamist või millega nõustumist tema ülemus temalt nõuab, on eeskirjavastane või vastuolus usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete või kutse-eeskirjadega, mida kõnealune töötaja peab täitma, teatab ta sellest oma otsesele ülemusele. Kui kõnealune töötaja teeb seda kirjalikult, vastab otsene ülemus kirjalikult. Otsese ülemuse tegevusetuse korral või juhul, kui otsene ülemus kinnitab algset otsust või juhist ja töötaja leiab, et selline kinnitus ei ole mõistlik vastus tema murele, teavitab asjaomane töötaja sellest kirjalikult volitatud eelarvevahendite käsutajat. Kõnealuse volitatud eelarvevahendite käsutaja tegevusetuse korral teatab asjaomane töötaja sellest artikli 73 lõikes 6 osutatud asjakohasele toimkonnale.
Ebaseadusliku tegevuse, pettuse või korruptsiooni korral, mis võib kahjustada liidu huve, teatab asjaomane töötaja sellest kohaldatavates õigusaktides määratud asutustele või organitele. Liidu finantsjuhtimist auditeerivate välisaudiitoritega sõlmitavates lepingutes nähakse ette välisaudiitori kohustus teavitada volitatud eelarvevahendite käsutajat mis tahes kahtlustatavast ebaseaduslikust tegevusest, pettusest või korruptsioonist, mis võib kahjustada liidu huve.
9. Volitatud eelarvevahendite käsutaja annab institutsioonile oma ülesannete täitmisest aru iga-aastase tegevusaruande vormis, mis sisaldab finants- ja haldusteavet, sealhulgas kontrollide tulemusi, ja milles ta kinnitab, et kui määratletud kulu- ja tuluvaldkondadega seotud võimalikes reservatsioonides ei ole täpsustatud teisiti, võib ta piisava kindlusega kinnitada, et:
a)
aruandes esitatud teave annab õige ja õiglase ülevaate;
b)
aruandes kirjeldatud tegevuse jaoks ettenähtud vahendeid on kasutatud ettenähtud eesmärkidel ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega;
c)
kehtestatud kontrollimenetlus annab piisava kindluse seoses raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega.
Tegevusaruandes esitatakse tegevuse tulemused, võrreldes neid seatud eesmärkidega, esitatakse tegevusega seotud riskid ning kirjeldatakse volitatud eelarvevahendite käsutaja käsutusse antud vahendite kasutamist ning sisekontrollisüsteemide tulemuslikkust ja tõhusust, sealhulgas antakse üldine hinnang kontrolliga kaasnevatele kuludele ja neist saadavale kasule.
Komisjon saadab igal aastal hiljemalt 15. juunil Euroopa Parlamendile ja nõukogule eelmise aasta kohta koostatud tegevusaruannete kokkuvõtte. Euroopa Parlamendile ja nõukogule tehakse kättesaadavaks ka iga volitatud eelarvevahendite käsutaja iga-aastased tegevusaruanded.
10. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, milles käsitletakse eel- ja järelkontrolle, tõendavate dokumentide säilitamist, kutsenorme, eelarvevahendite käsutaja tegevusetust, teabe edastamist peaarvepidajale ja aruandeid läbirääkimistega hankemenetluste kohta.
Artikkel 67
Liidu delegatsioonide juhtide volitused ja ülesanded
1. Kui liidu delegatsioonide juhid tegutsevad artikli 56 lõike 2 kohaselt edasivolitatud eelarvevahendite käsutajatena, teevad nad vahendite nõuetekohasel haldamisel tihedat koostööd komisjoniga, et tagada eelkõige finantstehingute seaduslikkus ja korrektsus, vahendite haldamisel usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttest kinnipidamine ning liidu finantshuvide tõhus kaitse.
Selleks võtavad nad meetmed, mis on vajalikud, et vältida olukordi, mille tõttu võib ohtu sattuda komisjoni vastutus neile edasivolitatud eelarve täitmise eest, ja prioriteetide konflikte, mis tõenäoliselt mõjutavad neile edasivolitatud finantsjuhtimisega seotud ülesannete täitmist.
Teises lõigus osutatud olukorra või konflikti tekkimisel teavitab liidu delegatsiooni juht viivitamata komisjoni vastutavaid peadirektoreid ja Euroopa välisteenistuse vastutavat peadirektorit. Peadirektorid võtavad olukorra parandamiseks asjakohaseid meetmeid.
2. Kui liidu delegatsioonide juhid satuvad artikli 66 lõikes 8 osutatud olukorda, pöörduvad nad artikli 73 lõike 6 alusel loodud finantsrikkumiste uurimise eritoimkonna poole. Ebaseadusliku tegevuse, pettuse või korruptsiooni korral, mis võib kahjustada liidu huve, teatavad nad sellest kohaldatavates õigusaktides määratud asutustele või organitele.
3. Artikli 56 lõike 2 kohaselt edasivolitatud eelarvevahendite käsutajatena tegutsevad liidu delegatsioonide juhid annavad aru volitatud eelarvevahendite käsutajale, et viimati nimetatu saaks nende aruanded kaasata oma artikli 66 lõikes 9 osutatud iga-aastasesse tegevusaruandesse. Liidu delegatsioonide juhtide aruanded sisaldavad teavet nende delegatsioonis kehtestatud sisekontrollisüsteemide tõhususe ja tulemuslikkuse ning nendele edasivolitatud toimingute haldamise kohta ja samuti artikli 73 lõike 5 kolmandas lõigus viidatud kinnitust. Kõnealused aruanded lisatakse volitatud eelarvevahendite käsutaja iga-aastasele tegevusaruandele ja tehakse kättesaadavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule, võttes seejuures vajaduse korral nõuetekohaselt arvesse nende konfidentsiaalsust.
Liidu delegatsioonide juhid teevad igakülgset koostööd eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluses osalevate institutsioonidega ning annavad vajaduse korral täiendavat teavet. Sellega seoses võidakse neilt nõuda, et nad osaleksid asjaomaste organite koosolekutel ja aitaksid vastutavat volitatud eelarvevahendite käsutajat.
4. Artikli 56 lõike 2 kohaselt edasivolitatud eelarvevahendite käsutajatena tegutsevad liidu delegatsioonide juhid vastavad kõigile komisjoni volitatud eelarvevahendite käsutaja taotlustele, mille komisjon on esitanud kas omal algatusel või eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames Euroopa Parlamendi nõudmisel.
5. Komisjon tagab, et edasidelegeeritud volitused ei takista ELi toimimise lepingu artikli 319 kohast eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust.
3. Jagu
Peaarvepidaja
Artikkel 68
Peaarvepidaja volitused ja ülesanded
1. Iga institutsioon nimetab ametisse peaarvepidaja, kes vastutab institutsioonis järgmiste ülesannete eest:
a)
nõuetekohane maksete tegemine, tulude kogumine ja kindlaksmääratud saadaolevate summade sissenõudmine;
b)
raamatupidamise aastaaruande koostamine ja esitamine esimese osa IX jaotise kohaselt;
c)
raamatupidamisarvestuse pidamine esimese osa IX jaotise kohaselt;
d)
raamatupidamisarvestuse korra ja kontoplaani kehtestamine esimese osa IX jaotise kohaselt;
e)
raamatupidamissüsteemide kehtestamine ja heakskiitmine ning vajaduse korral selliste eelarvevahendite käsutaja ettenähtud süsteemide heakskiitmine, mis on mõeldud raamatupidamisandmete koostamiseks või põhjendamiseks; selles osas on peaarvepidajal õigus igal ajal kontrollida heakskiitmise kriteeriumide järgimist;
f)
sularahahaldus.
Euroopa välisteenistuse peaarvepidaja vastutab üksnes välisteenistuse poolt täidetava välisteenistuse eelarvejao eest. Komisjoni peaarvepidaja vastutab kogu komisjoni eelarvejao eest, sealhulgas liidu delegatsioonide juhtidele edasivolitatud assigneeringutega seonduvate raamatupidamistoimingute eest.
Komisjoni peaarvepidaja tegutseb Euroopa välisteenistuse eelarvejao täitmisel ka välisteenistuse peaarvepidajana, kui artiklist 213 ei tulene teisiti.
2. Komisjoni peaarvepidaja vastutab raamatupidamiseeskirjade ja ühtlustatud kontoplaani kehtestamise eest esimese osa IX jaotise kohaselt.
3. Komisjoni peaarvepidaja hangib eelarvevahendite käsutajatelt kogu teabe, mis on vajalik institutsioonide finantsseisundit ja eelarve täitmist õigesti ja õiglaselt kajastava raamatupidamise aastaaruande koostamiseks. Eelarvevahendite käsutajad tagavad selle teabe usaldusväärsuse.
4. Enne raamatupidamise aastaaruande heakskiitmist institutsiooni või artiklis 208 osutatud asutuse poolt kirjutab peaarvepidaja sellele alla, tõendades sellega, et ta on piisavalt kindel, et raamatupidamise aastaaruanne annab institutsiooni või artiklis 208 osutatud asutuse finantsseisundist õige ja õiglase ülevaate.
Sel eesmärgil kontrollib peaarvepidaja, et raamatupidamise aastaaruanne oleks koostatud kooskõlas artiklis 143 osutatud raamatupidamiseeskirjade ja käesoleva artikli lõike 1 punktis d osutatud raamatupidamisarvestuse korraga ning et kõik tulud ja kulud oleksid raamatupidamisarvestuses kajastatud.
Volitatud eelarvevahendite käsutajad edastavad mis tahes teabe, mida peaarvepidajal on oma ülesannete täitmiseks vaja.
Eelarvevahendite käsutajad jäävad täielikult vastutavaks nende hallatavate vahendite nõuetekohase kasutamise, nende kontrolli all olevate kulude seaduslikkuse ja korrektsuse ning peaarvepidajale edastatud teabe täielikkuse ja täpsuse eest.
5. Peaarvepidajal on õigus saadud teavet kontrollida ja viia läbi mis tahes täiendavaid kontrolle, mida ta peab raamatupidamise aastaaruande allakirjutamiseks vajalikuks.
Vajaduse korral teeb peaarvepidaja reservatsioone, selgitades täpselt kõnealuste reservatsioonide iseloomu ja ulatust.
6. Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, on ainuüksi peaarvepidajal õigus hallata raha ja raha ekvivalente. Peaarvepidaja vastutab nende turvalise hoidmise eest.
7. Programmi või meetme rakendamise raames võib komisjoni nimel avada tema nimele usalduskontod, et võimaldada nende haldamist artikli 58 lõike 1 punkti c alapunktide ii, iii, v või vi kohaselt volitatud üksuse poolt.
Sellised kontod avatakse programmi või meetme rakendamise eest vastutava eelarvevahendite käsutaja vastutusel kokkuleppel komisjoni peaarvepidajaga.
Kõnealuseid kontosid hallatakse eelarvevahendite käsutaja vastutusel.
8. Komisjoni peaarvepidaja kehtestab eeskirjad usalduskontode avamise, haldamise ja sulgemise kohta.
9. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mis käsitlevad peaarvepidaja volitusi ja ülesandeid, sealhulgas peaarvepidaja ametissenimetamist ja ametist lahkumist, arvamust raamatupidamis- ja inventeerimissüsteemide kohta, sularahahaldust ja pangakontode haldamist, allkirjasid kontodel, kontode saldode haldamist, ülekande- ja ümberarvestustoiminguid, makseviise, juriidiliste isikute toimikuid ja tõendavate dokumentide säilitamist.
Artikkel 69
Volitused, mida peaarvepidaja võib delegeerida
1. Peaarvepidaja võib oma ülesannete täitmisel delegeerida teatavad ülesanded talle alluvatele töötajatele.
Asjaomased ülesanded täpsustatakse delegeerimisdokumendis.
2. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte kohalike üksuste kontode haldamiseks volitatud isikuid käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta.
4. Jagu
Avansikontode haldaja
Artikkel 70
Avansikontod
1. Muude tulude kogumiseks peale omavahendite ja selliste väikeste summade maksmiseks, mis on määratletud käesoleva määruse kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktides, võib sisse seada avansikontod.
Artiklis 128 nimetatud kriisiohjamis- ja humanitaarabioperatsioonide valdkonnas võib avansikontosid siiski kasutada summa suurusele piiranguid seadmata, ületamata sealjuures Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsustatud assigneeringute taset, mis on esitatud jooksva eelarveaasta vastaval eelarvereal.
2. Avansikontosid varustab vahenditega institutsiooni peaarvepidaja ja nende eest vastutavad tema määratud avansikontode haldajad.
3. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse avansikontode tingimusi, sealhulgas avansikontode haldajate makstavaid maksimumsummasid, samuti välistegevuse eeskirju, sealhulgas avansikontode haldajate valimise eeskirju, avansikontode vahenditega varustamist, eelarvevahendite käsutajate ja peaarvepidajate teostatavaid kontrollimisi ning hankemenetluste järgimist. Lisaks antakse komisjonile õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte avansikontode loomist ja liidu delegatsioonides avansikontode haldajaid käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta.
4. PEATÜKK
Finantsjuhtimises osalejate vastutus
1. Jagu
Üldeeskirjad
Artikkel 71
Finantsjuhtimises osalejate volituste tagasivõtmine ja kohustuste peatamine
1. Vastutavad eelarvevahendite käsutajad ametisse nimetanud asutus võib igal ajal nende volitamise või edasivolitamise ajutiselt või lõplikult tagasi võtta.
2. Peaarvepidaja või avansikontode haldaja ametisse nimetanud asutus võib igal ajal ajutiselt või lõplikult peatada peaarvepidaja või avansikontode haldaja või mõlema ametivolitused.
3. Käesolevat artiklit kohaldatakse, ilma et see piiraks distsiplinaarmeetmete võtmist lõigetes 1 ja 2 osutatud finantsjuhtimises osalejate suhtes.
Artikkel 72
Eelarvevahendite käsutaja vastutus ebaseadusliku tegevuse, pettuse või korruptsiooni korral
1. Käesoleva peatükiga ei piirata kriminaalvastutust, mida võidakse artiklis 71 osutatud finantsjuhtimises osalejate suhtes kohaldada asjaomaste siseriiklike õigusaktide ja kehtivate sätete alusel, mis käsitlevad liidu finantshuvide kaitset ja võitlust liidu või liikmesriikide ametnikega seonduva korruptsiooni vastu.
2. Ilma et see piiraks käesoleva määruse artiklite 73, 74 ja 75 kohaldamist, võib iga vastutav eelarvevahendite käsutaja, peaarvepidaja ja avansikontode haldaja suhtes rakendada distsiplinaarmeetmeid ja rahalist vastutust kahju hüvitamise eest, nagu need on sätestatud personalieeskirjades. Ebaseadusliku tegevuse, pettuse või korruptsiooni korral, mis võib kahjustada liidu huve, suunatakse küsimus kohaldatavates õigusaktides määratud asutustele või organitele, eelkõige OLAFile.
3. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, milles käsitletakse eelarvevahendite käsutajate, peaarvepidajate ja avansikontode haldajate vastutust ebaseadusliku tegevuse, pettuse või korruptsiooni korral.
2. Jagu
Vastutavate eelarvevahendite käsutajate suhtes kohaldatavad eeskirjad
Artikkel 73
Eelarvevahendite käsutajate suhtes kohaldatavad eeskirjad
1. Vastutav eelarvevahendite käsutaja on personalieeskirjade kohaselt rahaliselt vastutav kahju hüvitamise eest.
2. Kahju hüvitamise kohustust kohaldatakse eelkõige juhul, kui vastutav eelarvevahendite käsutaja kas tahtlikult või raske hooletuse tõttu:
a)
määrab kindlaks sissenõutavaid summasid, väljastab sissenõudekorraldusi, võtab kulukohustusi või kirjutab maksekorraldusele alla käesolevat määrust või käesoleva määruse kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakte eirates;
b)
jätab koostamata dokumendi, milles määratakse kindlaks saadaolev summa, ei väljasta sissenõudekorraldust või jääb selle väljastamisega hiljaks või jääb hiljaks maksekorralduse väljastamisega, mille tagajärjel võivad kolmandad isikud institutsiooni vastu tsiviilhagi esitada.
3. Kui volitatud või edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja leiab, et otsus, mille tegemine on tema ülesanne, on eeskirjavastane või vastuolus usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega, teatab ta sellest volitajale kirjalikult. Kui volitaja annab volitatud või edasivolitatud eelarvevahendite käsutajale seejärel põhjendatud kirjalikud juhised kõnealuse otsuse tegemiseks, ei võeta seda eelarvevahendite käsutajat vastutusele.
4. Oma talituse piires edasivolitamise korral jääb volitatud eelarvevahendite käsutaja vastutavaks asutuses kehtestatud juhtimis- ja kontrollisüsteemide tõhususe ja tulemuslikkuse ning edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja valimise eest.
5. Liidu delegatsioonide juhtidele edasivolitamise korral vastutab volitatud eelarvevahendite käsutaja delegatsioonides kehtestatud juhtimis- ja kontrollisüsteemide kindlaksmääramise, samuti nende tõhususe ja tulemuslikkuse eest. Liidu delegatsioonide juhid vastutavad kõnealuste süsteemide asjakohase kehtestamise ja toimimise eest vastavalt volitatud eelarvevahendite käsutaja juhistele ning nendele alluvas liidu delegatsioonis hallatavate vahendite ja teostatavate toimingute eest. Enne, kui nad asuvad oma ametiülesandeid täitma, läbivad nad spetsiaalsed koolituskursused eelarvevahendite käsutajate ülesannete ja vastutuse ning eelarve täitmise kohta.
Liidu delegatsioonide juhid annavad oma vastutusvaldkonnast aru vastavalt käesoleva lõike esimesele lõigule kooskõlas artikli 67 lõikega 3.
Liidu delegatsioonide juhid esitavad igal aastal komisjoni volitatud eelarvevahendite käsutajale kinnituse nende delegatsioonisiseselt kehtestatud juhtimis- ja kontrollisüsteemide, samuti neile edasi volitatud toimingute haldamise ja nende tulemuste kohta, et eelarvevahendite käsutaja saaks esitada artikli 66 lõikes 9 osutatud kinnituse.
6. Iga institutsioon moodustab finantsrikkumiste uurimise eritoimkonna või osaleb mitme institutsiooni ühiselt moodustatud toimkonnas. Toimkonnad tegutsevad sõltumatult ja teevad kindlaks, kas on toimunud finantsrikkumine ja missugused on võimalikud tagajärjed.
Kõnealuse toimkonna arvamuse põhjal otsustab institutsioon, kas algatada menetlus distsiplinaarvastutuse kohaldamiseks või tekitatud kahju hüvitamiseks. Kui toimkond avastab süsteemseid probleeme, saadab ta selle kohta aruande koos soovitustega eelarvevahendite käsutajale ja volitatud eelarvevahendite käsutajale, välja arvatud juhul, kui viimane on asjaosaline, ning siseaudiitorile.
7. Kui liidu delegatsioonide juhid tegutsevad artikli 56 lõike 2 kohaselt edasivolitatud eelarvevahendite käsutajatena, on artikli 56 lõikes 2 osutatud juhtumite uurimiseks pädev käesoleva artikli lõike 6 kohaselt komisjoni loodud finantsrikkumiste uurimise eritoimkond.
Kui toimkond avastab süsteemseid probleeme, saadab ta selle kohta aruande koos soovitustega eelarvevahendite käsutajale, kõrgele esindajale ja komisjoni volitatud eelarvevahendite käsutajale, välja arvatud juhul, kui viimane on asjaosaline, ning siseaudiitorile.
Toimkonna arvamuse põhjal võib komisjon nõuda, et kõrge esindaja algataks ametisse nimetava ametiisikuna edasivolitatud eelarvevahendite käsutajate suhtes distsiplinaarmenetluse või tekitatud kahju hüvitamise menetluse, kui eeskirjade eiramised seonduvad neile edasivolitatud komisjoni volitustega. Sellisel juhul võtab kõrge esindaja kooskõlas personalieeskirjadega asjakohased meetmed distsiplinaarmenetluses tehtud otsuste täitmiseks või hüvitise sissenõudmiseks, vastavalt komisjoni soovitusele.
Liikmesriigid toetavad igakülgselt liitu personalieeskirjade artiklist 22 tuleneva vastutuse rakendamisel nende ajutiste töötajate puhul, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artikli 2 punkti e.
8. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mida kohaldatakse volitatud eelarvevahendite käsutajate suhtes ning mis hõlmavad ka juhiste kinnitamist ja finantsrikkumiste uurimise toimkonna rolli.
3. Jagu
Peaarvepidajate ja avansikontode haldajate suhtes kohaldatavad eeskirjad
Artikkel 74
Peaarvepidajate suhtes kohaldatavad eeskirjad
1. Peaarvepidaja kannab distsiplinaarvastutust ja peab hüvitama kahju personalieeskirjade ja nendega ettenähtud korra kohaselt. Peaarvepidajat võib vastutusele võtta eeskätt järgmiste ametialaste rikkumiste tõttu:
a)
tema valduses olevad rahalised vahendid, vara või dokumendid lähevad kaduma või saavad kahjustada;
b)
ta muudab alusetult pangakontosid või postižiirokontosid;
c)
tema sissenõutavad või makstavad summad ei ole kooskõlas vastavate sissenõude- või maksekorraldustega;
d)
ta ei nõua sisse saadaolevat tulu.
2. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mis käsitlevad peaarvepidaja vastutust muude ametialaste rikkumiste korral.
Artikkel 75
Avansikontode haldajate suhtes kohaldatavad eeskirjad
1. Avansikontode haldaja kannab distsiplinaarvastutust ja peab hüvitama kahju personalieeskirjade ja nendega ettenähtud korra kohaselt. Avansikontode haldajat võib vastutusele võtta eeskätt järgmiste ametialaste rikkumiste tõttu:
a)
tema valduses olevad rahalised vahendid, vara või dokumendid lähevad kaduma või saavad kahjustada;
b)
ta ei suuda esitada nõuetekohaseid tõendavaid dokumente enda tehtud maksete kohta;
c)
ta teeb makseid isikutele, kellel ei ole õigust sellistele maksetele;
d)
ta ei nõua sisse saadaolevat tulu.
2. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mis käsitlevad avansikontode haldaja vastutust muude ametialaste rikkumiste korral.
5. PEATÜKK
Tulutoimingud
1. Jagu
Omavahendite kättesaadavaks tegemine
Artikkel 76
Omavahendid
1. Eelarvesse kantakse eurodes otsuses 2007/436/EÜ, Euratom osutatud omavahenditest moodustuv eelarvestatud tulu. See tehakse kättesaadavaks määrusega (EÜ, Euratom) nr 1150/2000.
2. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte omavahendeid käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta.
2. Jagu
Saadaolevate summade eelarvestus
Artikkel 77
Saadaolevate summade eelarvestus
1. Kui vastutaval eelarvevahendite käsutajal on piisaval hulgal usaldusväärset teavet mis tahes meetme või olukorra kohta, millest võib tuleneda summa võlgnemine liidule, koostab ta saadaolevate summade eelarvestuse.
2. Vastutav eelarvevahendite käsutaja korrigeerib saadaolevate summade eelarvestust niipea, kui ta saab teada asjaoludest, mis muudavad meedet või olukorda, millest ajendatuna eelarvestus koostati.
Sissenõudekorralduse koostamisel seoses meetme või olukorraga, millest tulenevalt on eelnevalt koostatud saadaolevate summade eelarvestus, korrigeerib vastutav eelarvevahendite käsutaja asjaomast eelarvestust sellele vastavalt.
Kui sissenõudekorraldus koostatakse esialgse saadaolevate summade eelarvestusega samale summale, siis vähendatakse asjaomast eelarvestust nullini.
3. Erandina lõikest 1 ei koostata saadaolevate summade eelarvestust enne seda, kui liikmesriigid teevad komisjonile kättesaadavaks otsuses 2007/436/EÜ, Euratom määratletud omavahendite summad, mida liikmesriigid maksavad kindlaksmääratud ajavahemike tagant. Vastutav eelarvevahendite käsutaja väljastab nende summade kohta sissenõudekorralduse.
4. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte saadaolevate summade eelarvestust käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta.
3. Jagu
Saadaolevate summade kindlaksmääramine
Artikkel 78
Saadaolevate summade kindlaksmääramine
1. Saadaoleva summa kindlaksmääramine on toiming, millega vastutav eelarvevahendite käsutaja:
a)
kontrollib võla olemasolu;
b)
määrab kindlaks võla tegelikkusele vastavuse ja summa või kontrollib seda;
c)
kontrollib võla tasumisele kuulumise tingimusi.
2. Komisjonile kättesaadavaks tehtud omavahendid ja kõik saadaolevad summad, mis on kindlad, kindlasummalised ja kuuluvad tasumisele, määratakse kindlaks peaarvepidajale antavas sissenõudekorralduses, millele järgneb võlgnikule saadetav võlateade; mõlemad koostab vastutav eelarvevahendite käsutaja.
3. Ebaõigesti makstud summad nõutakse tagasi.
4. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte saadaolevate summade kindlaksmääramist, kaasa arvatud menetlust ja tõendavaid dokumente ning viivist käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta.
4. Jagu
Sissenõudmise kinnitamine
Artikkel 79
Sissenõudmise kinnitamine
1. Sissenõudmise kinnitamine on toiming, millega vastutav eelarvevahendite käsutaja annab peaarvepidajale sissenõudekorralduse väljastamise teel juhised nõuda sisse saadaolev summa, mille kõnealune vastutav eelarvevahendite käsutaja on kindlaks määranud.
2. Institutsioon võib ELi toimimise lepingu artikli 299 tähenduses täitmisele pööratava otsusega ametlikult määrata saadaolevana kindlaks summasid, mis on saada muudelt isikutelt kui liikmesriikidelt.
Juhul kui see on vajalik liidu finantshuvide tõhusaks ja õigeaegseks kaitseks, võib komisjon erandlikel asjaoludel võtta teiste institutsioonide taotlusel sellise täitmisele pööratava otsuse vastu ka nende kasuks seoses nõuetega, mis puudutavad töötajaid, kelle suhtes kohaldatakse personalieeskirju.
Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte sissenõudekorralduse koostamise kohta.
5. Jagu
Sissenõudmine
Artikkel 80
Sissenõudmise eeskirjad
1. Peaarvepidaja täidab sissenõudekorraldusi, mis käsitlevad vastutava eelarvevahendite käsutaja poolt nõuetekohaselt kindlaksmääratud saadaolevaid summasid. Peaarvepidaja täidab hoolsuskohustust selle tagamisel, et liit saab oma tulu ja et liidu õigusi kaitstakse.
Summade sissenõudmisel tasaarvestab peaarvepidaja liidu nõuded selliste võlgnike samaväärsete nõuetega, kellel on omakorda nõue liidu suhtes. Sellised nõuded peavad olema kindlad, kindlasummalised ja tasumisele kuuluvad.
2. Kui volitatud eelarvevahendite käsutaja kavatseb loobuda või osaliselt loobuda kindlaksmääratud saadaoleva summa sissenõudmisest, tagab ta, et loobumine on korrakohane ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise ja proportsionaalsuse põhimõttega. Loobumisotsust tuleb põhjendada. Eelarvevahendite käsutaja võib loobumisotsuse tegemise delegeerida.
Volitatud eelarvevahendite käsutaja võib kindlaksmääratud saadaoleva summa osaliselt või täielikult tühistada. Kindlaksmääratud saadaoleva summa osaline tühistamine ei tähenda, et liit loobuks oma kindlaksmääratud nõudest.
Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, milles käsitletakse sissenõudmise viisi, sealhulgas sissenõudmist tasaarvestamise teel, sissenõudemenetlust, kui võlgnik ei maksa vabatahtlikult, lisaaega maksmiseks, trahvide ja muude rahaliste karistuste sissenõudmist, sissenõudmisest loobumist ja kindlaksmääratud saadaoleva summa tühistamist.
3. Kontrollide ja auditite tegemine ning põhjendamatult kulutatud summade sissenõudmine, nagu on sätestatud valdkondlikes eeskirjades, on esmalt liikmesriikide ülesanne. Kui liikmesriigid eeskirjade eiramised ise avastavad ja kõrvaldavad, ei kohalda komisjon nende suhtes seoses kõnealuste eeskirjade eiramistega finantskorrektsioone.
4. Komisjon kohaldab liikmesriikide suhtes finantskorrektsioone, et arvata liidu rahastatavatest kuludest välja sellised maksed, mis on tehtud kohaldatavat õigust rikkudes. Komisjon võtab finantskorrektsioonide puhul aluseks kindlakstehtud põhjendamatult kulutatud summade suuruse ja nende rahalise mõju eelarvele. Kui neid summasid ei ole võimalik täpselt kindlaks teha, võib komisjon kohaldada ekstrapoleeritud või kindlamääralisi korrektsioone vastavalt valdkondlikele eeskirjadele.
Komisjon võtab finantskorrektsiooni summa üle otsustades arvesse kohaldatava õiguse rikkumise olemust ja raskusastet ning rahalist mõju eelarvele, sealhulgas juhtimis- ja kontrollisüsteemide puuduste korral.
Finantskorrektsioonide kindlaksmääramise kriteeriumid ja kohaldatava menetluse võib sätestada valdkondlikes eeskirjades.
5. Ekstrapoleeritud või kindlamääraliste korrektsioonide kohaldamise metoodika kehtestatakse kooskõlas valdkondlike eeskirjadega, et võimaldada komisjonil kaitsta liidu finantshuve.
Artikkel 81
Aegumistähtaeg
1. Ilma et see piiraks erinormide ja otsuse 2007/436/EÜ, Euratom kohaldamist, on kolmandatele isikutele esitatavate liidu nõuete ja liidule esitatavate kolmandate isikute nõuete aegumise tähtaeg viis aastat.
2. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte aegumistähtaega käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta.
Artikkel 82
Liidu nõuete käsitlemine liikmesriikides
Maksejõuetusmenetluse korral kohaldatakse liidu nõuete suhtes sama sooduskohtlemist nagu nende liikmesriikide avalik-õiguslike asutuste sama liiki nõuete suhtes, kus sissenõudmismenetlust läbi viiakse.
Artikkel 83
Komisjoni määratud trahvid, rahalised karistused ja kogunenud intressid
1. Trahvide ja rahaliste karistustena saadud ning sanktsioonidest tulenevad summad ning neilt kogunenud võimalikud intressid või neist tulenev muu tulu kajastatakse eelarvetuluna alles siis, kui nende määramise otsuseid ei ole enam võimalik Euroopa Liidu Kohtus tühistada.
2. Lõikes 1 osutatud summad kajastatakse eelarvetuluna võimalikult kiiresti ning hiljemalt sellele eelarveaastale järgneval aastal, mil on ammendunud kõik õiguskaitsevahendid. Eelarvetuluna ei kajastata summasid, mis makstakse tulenevalt Euroopa Liidu Kohtu otsusest tagasi üksusele, kes need maksis.
3. Lõiget 1 ei kohaldata raamatupidamise aastaaruande kontrollimist ja heakskiitmist ega finantskorrektsioone käsitlevate otsuste suhtes.
4. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, milles käsitletakse trahvide, rahaliste karistuste ja kogunenud intressidena saadud summasid.
6. PEATÜKK
Kulutoimingud
Artikkel 84
Rahastamisotsus
1. Iga kuluartikli suhtes võetakse kulukohustus ning kulu tõendatakse, kinnitatakse ja makstakse.
2. Välja arvatud assigneeringute puhul, mida saab rakendada ilma alusaktita vastavalt artikli 54 lõike 5 esimese lõigu punktile e, eelneb kulukohustuse võtmisele rahastamisotsus, mille teeb institutsioon või asutus, kelle institutsioon on selleks volitanud.
3. Lõikes 2 osutatud rahastamisotsuses määratakse kindlaks taotletav eesmärk, oodatavad tulemused, eelarve täitmise viis ja kogusumma. See sisaldab ka rahastatavate meetmete kirjeldust ja igale meetmele eraldatud summa suurust ning rakendamise soovituslikku ajakava.
Kaudse eelarve täitmise korral täpsustatakse rahastamisotsuses ka artikli 58 lõike 1 punkti c kohaselt volitatud üksus või isik, üksuse või isiku valimiseks kasutatud kriteeriumid ja nimetatud üksusele või isikule delegeeritud ülesanded.
4. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte rahastamisotsuseid käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta.
1. Jagu
Kulukohustuste võtmine
Artikkel 85
Kohustuste liigid
1. Eelarvelise kulukohustuse võtmine on toiming, millega broneeritakse assigneering, mida on vaja hilisemateks makseteks, et täita juriidilisi kohustusi.
Juriidilise kohustuse võtmine on toiming, millega eelarvevahendite käsutaja võtab kohustuse või määrab kindlaks kohustuse, millest tuleneb kulu.
Eelarvelisi kulukohustusi ja juriidilisi kohustusi võtab sama eelarvevahendite käsutaja, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, mis on sätestatud käesoleva määruse kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktides.
2. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mis käsitlevad kohustuste liike, üldiste kulukohustuste kinnitamist, sama isiku allkirja ja esialgsete kulukohustustega kaetud halduskulusid.
3. Eelarvelised kulukohustused jagunevad järgmisteks kategooriateks:
a)
individuaalne: eelarveline kulukohustus on individuaalne, kui toetusesaaja ja kulu suurus on teada.
b)
üldine: eelarveline kulukohustus on üldine, kui vähemalt üks individuaalse kulukohustuse kindlaksmääramiseks vajalikest tunnustest ei ole veel teada.
c)
esialgne: eelarveline kulukohustus on esialgne, kui see on mõeldud artiklis 170 osutatud kulude või jooksvate halduskulude katmiseks ja kui kas summa või lõplik maksesaaja ei ole veel lõplikult teada.
4. Eelarvelised kulukohustused, mis on seotud rohkem kui üht eelarveaastat hõlmavate meetmetega, võib jaotada mitme eelarveaasta peale üksnes juhul, kui see on alusaktiga ette nähtud, või kui need seonduvad halduskuludega.
Artikkel 86
Kohustuste suhtes kohaldatavad eeskirjad
1. Iga meetme puhul, mis võib põhjustada eelarvest kantava kulu, võtab vastutav eelarvevahendite käsutaja enne kolmandate isikute ees juriidilise kohustuse võtmist või artikli 187 kohaselt vahendite usaldusfondi kandmist esmalt eelarvelise kulukohustuse.
2. Lõikes 1 sätestatud kohustus võtta eelarveline kulukohustus enne juriidilise kohustuse võtmist ei ole kohaldatav juriidiliste kohustuste suhtes, mis on võetud pärast kriisiolukorra väljakuulutamist talitluspidevuse kava raames kooskõlas menetlustega, mille komisjon või mis tahes muu institutsioon on vastu võtnud oma haldusliku iseseisvuse raames.
3. Humanitaarabi-, kodanikukaitse- ja kriisiohjamisoperatsioonide puhul ei kohaldata lõikes 1 sätestatud kohustust, kui liidu tõhusaks sekkumiseks on vaja kolmanda isiku ees kohe võtta juriidiline kohustus ja ei ole võimalik teha individuaalse eelarvelise kulukohustuse eelnevat broneeringut. Eelarvelise kulukohustuse broneering tehakse kohe pärast kolmandate isikute ees juriidilise kohustuse võtmist.
4. Kui teise osa IV jaotise erisätetest ei tulene teisiti, katavad üldised eelarvelised kulukohustused neile vastavate, 31. detsembrini aastal n + 1 võetud individuaalsete juriidiliste kohustuste kogumaksumuse.
Kui artikli 85 lõikest 4 ja artikli 203 lõikest 2 ei tulene teisiti, võetakse individuaalsete või esialgsete eelarveliste kulukohustustega seotud individuaalsed juriidilised kohustused 31. detsembriks aastal n.
Esimeses ja teises lõigus osutatud tähtaegade möödumisel vabastab vastutav eelarvevahendite käsutaja kõnealuste eelarveliste kulukohustuste kasutamata jäänud saldo.
Enne üldise eelarvelise kulukohustuse alusel võetud individuaalse juriidilise kohustuse allakirjutamist kirjendab vastutav eelarvevahendite käsutaja selle summa eelarve raamatupidamisarvestusse ja arvab selle maha üldisest eelarvelisest kulukohustusest.
5. Eelarvelistel kulukohustustel ja juriidilistel kohustustel, mis on võetud seoses meetmetega, mis hõlmavad rohkem kui ühte eelarveaastat, välja arvatud personalikulude korral, on täitmise lõpptähtpäev, mis on kehtestatud kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega.
Kõnealuste kulukohustuste osad, mida ei ole täidetud kuue kuu jooksul kõnealusest kuupäevast arvates, vabastatakse artikli 15 kohaselt.
Eelarvelise kulukohustuse summa, millele vastava juriidilise kohustusega seoses ei ole kahe aasta jooksul pärast juriidilise kohustuse allakirjutamist tehtud ühtegi makset artikli 90 tähenduses, vabastatakse, välja arvatud kui see summa on seotud juhtumiga, mille suhtes on pooleli kohtu või vahekohtuorgani menetlus või mille suhtes kohaldatakse valdkondlike eeskirjade erinorme.
6. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mis käsitlevad eelarvelisi kulukohustusi ja juriidilisi kohustusi, sealhulgas individuaalsete kohustuste registreerimist.
Artikkel 87
Kohustuste suhtes kohaldatavad kontrollid
1. Eelarvelise kulukohustuse võtmisel tagab vastutav eelarvevahendite käsutaja, et:
a)
kulud on kantud õigesse eelarvepunkti;
b)
assigneeringud on kättesaadavad;
c)
kulud on kooskõlas aluslepingute, eelarve, käesoleva määruse, käesoleva määruse kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktide ning aluslepingute ja mis tahes muude määruste kohaselt vastuvõetud õigusnormidega;
d)
järgitakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet. Eelmaksete tegemise asjakohasus, nende summad ja üldine maksegraafik peab olema vastavuses kavandatud kestuse, rakendamisel tehtud edusammude ja selliste eelmaksetega kaasnevate finantsriskidega.
2. Juriidilise kohustuse registreerimisel tagab eelarvevahendite käsutaja füüsilise või elektroonilise allkirjaga, et:
a)
kohustus on kaetud vastava eelarvelise kulukohustusega;
b)
kulud on korrektsed ja kooskõlas aluslepingute, eelarve, käesoleva määruse, käesoleva määruse kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktide ning aluslepingute ja muude määruste kohaselt vastuvõetud õigusnormidega;
c)
järgitakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet.
3. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte selliste üksikasjalike eeskirjade kohta, mis käsitlevad kohustuste suhtes kohaldatavaid kontrolle.
2. Jagu
Kulude tõendamine
Artikkel 88
Kulude tõendamine
1. Kulude tõendamine on toiming, mille käigus vastutav eelarvevahendite käsutaja:
a)
kontrollib võlausaldaja nõudeõiguse olemasolu;
b)
määrab kindlaks nõude tegelikkusele vastavuse ja summa või kontrollib seda;
c)
kontrollib makse tasumisele kuulumise tingimusi.
2. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mis käsitlevad kulude tõendamist, sealhulgas personalikulude maksmiseks kinnitamist, hankelepingute ja toetustega seotud vahemaksete ja lõppmaksete maksmiseks kinnitamist, märget „õigsus tõendatud” eelmaksete puhul ning märgete „kuulub maksmisele” ja „õigsus tõendatud” tegemist.
3. Jagu
Kulude kinnitamine
Artikkel 89
Kulude kinnitamine
1. Kulude kinnitamine on toiming, mille käigus vastutav eelarvevahendite käsutaja, olles kindlaks teinud, et assigneeringud on kättesaadavad, annab peaarvepidajale maksekorralduse väljastamise teel juhised maksta kuluna välja summa, mille vastutav eelarvevahendite käsutaja on tõendanud.
Perioodiliste maksete tegemisel seoses osutatud teenuste, sealhulgas renditeenuste, või tarnitud kaupadega, võib eelarvevahendite käsutaja anda oma riskianalüüsi alusel korralduse otsekorralduse süsteemi kohaldamiseks.
2. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mis käsitlevad kulude kinnitamist, sealhulgas maksekorraldustes esitatavate kohustuslike andmete kindlaksmääramist ja maksekorralduste kontrollimist eelarvevahendite käsutaja poolt.
4. Jagu
Kulude maksmine
Artikkel 90
Maksete liigid
1. Maksmine toimub siis, kui on tõendatud, et asjaomane meede on kooskõlas alusakti või lepingu sätetega, ja hõlmab üht või mitut järgmistest toimingutest:
a)
kogu tasumisele kuuluva summa maksmine;
b)
tasumisele kuuluva summa maksmine mõnel järgmistest viisidest:
i)
üks või mitu eelmakset, mis tehakse pärast delegeerimislepingule, lepingule või toetuslepingule allakirjutamist või toetuse andmise otsuse teatavakstegemist;
ii)
üks või mitu vahemakset, mis tehakse pärast meetme osalist rakendamist;
iii)
lõppmakse, mis tehakse pärast meetme täielikku rakendamist.
2. Lõikes 1 nimetatud eri liiki makseid eristatakse eelarve raamatupidamisarvestuses nende tegemise ajal.
3. Artiklis 152 osutatud raamatupidamiseeskirjad hõlmavad eeskirju, mis käsitlevad eelmaksete tasaarvestamist raamatupidamisarvestuses ja kulude rahastamiskõlblikuks tunnistamist.
4. Vastutav eelarvevahendite käsutaja tasaarvestab eelmakseid regulaarselt vastavalt asjaomase projekti majanduslikule sisule ja ajakavale.
Kui vastutav eelarvevahendite käsutaja ei pea toetusesaajatelt ja töövõtjatelt finantsaruande nõudmist tõhusaks, saab ta suuremate kui 5 000 000 euro suuruste toetuste ja lepingute puhul neilt vähemalt üks kord aastas teavet kumulatiivsete kulude kohta.
Teise lõigu kohaldamisel tuleb lepingutes, toetuse andmise otsustes ja toetuslepingutes ning delegeerimislepingutes näha ette asjakohased sätted.
Käesolev lõige ei piira teise osa IV jaotise erisätete kohaldamist.
5. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte maksete liike ja tõendavaid dokumente käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta.
Artikkel 91
Maksete tegemine kättesaadavate vahendite piires
Peaarvepidaja tasub kulud kättesaadavate vahendite piires.
5. Jagu
Kulutoimingute tähtajad
Artikkel 92
Tähtajad
1. Maksed tehakse:
a)
90 kalendripäeva jooksul delegeerimislepingute puhul ning lepingute, toetuslepingute ja toetuse andmise otsuste puhul, mis on seotud tehniliste teenuste või meetmetega, mida on eriti keeruline hinnata ja mille puhul maksmine sõltub aruande või tõendi kinnitamisest;
b)
60 kalendripäeva jooksul kõigi muude delegeerimislepingute puhul ning muude lepingute, toetuslepingute ja toetuse andmise otsuste puhul, mille puhul maksmine sõltub aruande või tõendi kinnitamisest;
c)
30 kalendripäeva jooksul kõigi muude delegeerimislepingute puhul ning muude lepingute, toetuslepingute ja toetuse andmise otsuste puhul;
2. Vastutav eelarvevahendite käsutaja võib maksetähtaja arvestamise peatada, kui:
a)
maksetaotluse summa ei kuulu tasumisele; või
b)
ei ole esitatud asjakohaseid tõendavaid dokumente.
Kui vastutav eelarvevahendite käsutaja saab teavet, mis seab kahtluse alla maksetaotluses esitatud kulude rahastamiskõlblikkuse, võib ta maksetähtaja arvestamise peatada kontrollimaks, sealhulgas korraldades kohapealseid kontrolle, et kulud on tõepoolest rahastamiskõlblikud.
3. Asjaomastele võlausaldajatele antakse maksetähtaja arvestamise peatamise põhjustest kirjalikult teada.
4. Kui peatamine ületab kahte kuud, võib võlausaldaja nõuda vastutava eelarvevahendite käsutaja otsust maksetähtaja arvestamise peatamise jätkamise kohta.
5. Välja arvatud liikmesriigid, on lõikes 1 sätestatud tähtaegade möödumisel võlausaldajal õigus saada viivist.
6. Komisjonile antakse õigus võtta artikli 210 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mis käsitlevad maksetähtaegu ja täpsustavad asjaolud, mille korral on võlausaldajal õigus saada hilinenud makse eest viivist, mis kantakse kuluna põhisummaga samale eelarvereale.
7. PEATÜKK
It-süsteemid ja e-Haldus
Artikkel 93
Toimingute elektrooniline haldamine
1. Kui tulu- ja kulutoiminguid hallatakse arvutisüsteemide abil, võib dokumente allkirjastada arvutisüsteemis või elektrooniliselt.
2. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte toimingute elektroonilist haldamist käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta.
Artikkel 94
Dokumentide edastamine
Eelneval kokkuleppel asjaomaste institutsioonide ja liikmesriikidega võib igasugune dokumentide edastamine nende vahel toimuda elektrooniliselt.
Artikkel 95
e-haldus
1. Eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega toimub kogu ametlik teabevahetus liikmesriikide ja komisjoni vahel viisil, mis on sätestatud valdkondlikes eeskirjades. Nendes eeskirjades nähakse ette eelarve täitmise raames kogutud või muul viisil saadud ja edastatud andmete koostalitlusvõime.
2. Institutsioonid ja rakendusametid ning artiklis 208 osutatud asutused kehtestavad hankemenetlustes ja toetuste andmise menetlustes osalevate kolmandate isikutega toimuva elektroonilise teabevahetuse suhtes ühtsed standardid ja kohaldavad neid. Eelkõige töötavad nad parimal võimalikul viisil välja lahendused toetuste andmise menetluste ja hankemenetluste raames andmete esitamiseks, säilitamiseks ja töötlemiseks ja kohaldavad neid ning loovad sel eesmärgil taotlejate ja pakkujate jaoks ühtse elektrooniliste andmete vahetuse koha.
3. Komisjon annab regulaarselt Euroopa Parlamendile ja nõukogule aru edusammudest e-halduse rakendamisel.
8. PEATÜKK
Halduspõhimõtted
Artikkel 96
Hea haldus
1. Vastutav eelarvevahendite käsutaja annab viivitamata teada tõendite ja/või dokumentide esitamise vajadusest, tõendite ja dokumentide vormist ning nõutavast sisust ja vajaduse korral hanke- või toetuste andmise menetluse soovituslikust ajakavast.
2. Kui taotleja või pakkuja ei ole ilmse tehnilise vea tõttu esitanud tõendeid või avaldusi, siis hindamiskomisjon või vajaduse korral vastutav eelarvevahendite käsutaja palub, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, taotlejal või pakkujal esitada puuduva teabe või selgitada tõendavaid dokumente. Selline teave või selgitused ei tohi toetustaotluse sisu ega hanke tingimusi oluliselt muuta.
Artikkel 97
Õiguskaitsevahenditele osutamine
Kui eelarvevahendite käsutaja menetlusdokumendiga vähendatakse taotleja või pakkuja, toetusesaaja või töövõtja õigusi, osutatakse dokumendis selle dokumendi vaidlustamiseks ettenähtud halduslikele ja/või õiguslikele kaitsevahenditele.
Eelkõige esitatakse teave õiguskaitsevahendi laadi, samuti asutuse või asutuste kohta, kelle poole õiguskaitsevahendi kasutamiseks pöörduda, ning õiguskaitsevahendite kasutamiseks ettenähtud tähtajad.
9. PEATÜKK
Siseaudiitor
Artikkel 98
Siseaudiitori ametisse nimetamine
1. Iga institutsioon näeb ette siseauditi funktsiooni, mida täidetakse asjaomaste rahvusvaheliste standardite kohaselt. Institutsiooni poolt ametisse nimetatud siseaudiitor vastutab institutsiooni ees eelarve täitmise süsteemide ja menetluste nõuetekohase toimimise kontrollimise eest. Siseaudiitoriks ei või olla eelarvevahendite käsutaja ega peaarvepidaja.
2. Euroopa välisteenistuse siseauditi puhul kohaldatakse finantsjuhtimise suhtes, mis on volitatud edasi artikli 56 lõike 2 kohaselt edasivolitatud eelarvevahendite käsutajatena tegutsevatele liidu delegatsioonide juhtidele, komisjoni siseaudiitori kontrollivolitusi.
Komisjoni siseaudiitor tegutseb Euroopa välisteenistuse eelarvejao täitmise puhul ka välisteenistuse siseaudiitorina, kui artiklist 213 ei tulene teisiti.
3. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte siseaudiitori ametisse nimetamist käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta.
Artikkel 99
Siseaudiitori volitused ja ülesanded
1. Siseaudiitor nõustab oma institutsiooni riskide juhtimisel, esitades sõltumatuid arvamusi juhtimis- ja kontrollisüsteemide taseme kohta ning andes soovitusi toimingute teostamise tingimuste parandamiseks ja usaldusväärse finantsjuhtimise edendamiseks.
Siseaudiitori ülesanne on eelkõige:
a)
hinnata asutusesiseste juhtimissüsteemide sobivust ja tõhusust ning talituste tegevuse tulemuslikkust poliitika, programmide ja meetmete rakendamisel, lähtudes nendega seotud riskidest;
b)
hinnata kõigi eelarve täitmise toimingute suhtes kohaldatavate sisekontrolli- ja -auditisüsteemide tulemuslikkust ja tõhusust.
2. Siseaudiitor täidab oma ülesandeid institutsiooni kõigi toimingute ja talituste suhtes. Tal on täielik ja piiramatu juurdepääs kogu teabele, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks, vajaduse korral kohapeal, sealhulgas liikmesriikides ja kolmandates riikides.
Siseaudiitor tutvub eelarvevahendite käsutajate aastaaruande ja muude üksikasjalike andmetega.
3. Siseaudiitor annab oma leidudest ja soovitustest aru institutsioonile. Institutsioon tagab audititest tulenevate soovituste põhjal meetmete võtmise. Siseaudiitor esitab institutsioonile ka siseauditi aastaaruande, milles on märgitud tehtud siseauditite arv ja liik, antud soovitused ja nende soovituste suhtes võetud meetmed.
4. Institutsioon teeb siseaudiitori kontaktandmed kättesaadavaks kõikidele kulutoimingutega seotud füüsilistele ja juriidilistele isikutele, et neil oleks siseaudiitoriga võimalik konfidentsiaalselt ühendust võtta.
5. Igal aastal esitab institutsioon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, mis sisaldab kokkuvõtet tehtud siseauditite arvust ja liigist, antud soovitustest ja nende soovituste põhjal võetud meetmetest.
6. Siseaudiitori aruanded ja leiud ning institutsiooni aruanne tehakse üldsusele kättesaadavaks üksnes pärast seda, kui siseaudiitor on kinnitanud nende põhjal võetavad meetmed.
7. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte siseaudiitori volitusi ja ülesandeid käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta.
Artikkel 100
Siseaudiitori sõltumatus
1. Institutsioon kehtestab siseaudiitori suhtes kohaldatavad erieeskirjad, mis tagavad, et siseaudiitor on täielikult sõltumatu oma ülesannete täitmisel, ja milles määratakse kindlaks siseaudiitori vastutus.
Kui siseaudiitoriks on koosseisuline töötaja, täidab ta oma ainuõiguslikke auditeerimisülesandeid täiesti sõltumatult ning kannab vastutust personalieeskirjade ja käesoleva määruse kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktide kohaselt.
2. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte siseaudiitori sõltumatust ja vastutust, sealhulgas siseaudiitori õigust esitada hagi Euroopa Liidu Kohtusse, käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta.
V JAOTIS
AVALIKUD HANKED
1. PEATÜKK
Üldsätted
1. Jagu
Reguleerimisala ja lepingute sõlmimise põhimõtted
Artikkel 101
Avaliku hanke lepingute määratlus
1. Avaliku hanke lepingud on rahalise tasuga seotud lepingud, mis on sõlmitud kirjalikult ühe või enama ettevõtja ja ühe või enama hankija poolt artiklites 117 ja 190 määratletud tähenduses, et täielikult või osaliselt eelarvest tehtava makse eest saada vallas- või kinnisvara või lasta teha ehitustöid või saada teenuseid.
Selliste lepingute hulka kuuluvad:
a)
kinnisvaralepingud;
b)
tarnelepingud;
c)
ehitustöölepingud;
d)
teenuslepingud.
2. Raamlepingud on ühe või mitme majandustegevuses osaleja ja ühe või mitme hankija vahel sõlmitud lepingud, mille eesmärk on kehtestada tingimused, mida kohaldatakse teatava aja jooksul sõlmitavate lepingute suhtes, eelkõige seoses hindade ja vajaduse korral seoses kavandatavate kogustega. Neid reguleerivad käesoleva jaotise hankemenetlust, sealhulgas avalikustamist, käsitlevad sätted.
3. Käesolevat jaotist, välja arvatud artiklid 106-109, ei kohaldata toetuste suhtes, ega tehnilise abi lepingute suhtes, mis on sõlmitud EIP või Euroopa Investeerimisfondiga.
4. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mis käsitlevad hankelepingute, sealhulgas raamlepingute ja erilepingute määratlust ja reguleerimisala.
Artikkel 102
Avaliku hanke lepingute suhtes kohaldatavad põhimõtted
1. Kõik avaliku hanke lepingud, mida rahastatakse täielikult või osaliselt eelarvest, on kooskõlas läbipaistvuse, proportsionaalsuse, võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtetega.
2. Kõikide avaliku hanke lepingute sõlmimiseks kuulutatakse hankemenetlus välja võimalikult laiaulatuslikult, välja arvatud juhul, kui kasutatakse artikli 104 lõike 1 punktis d osutatud läbirääkimistega hankemenetlust.
Hankijad ei kasuta raamlepinguid nõuetevastaselt ega sellisel viisil, millega kavatsetakse konkurentsi takistada, piirata või moonuta või tegelikult takistatakse, piiratakse või moonutatakse.
2. Jagu
Avalikustamine
Artikkel 103
Avaliku hanke lepingute avalikustamine
1. Hankeasutused avaldavad kõik lepingud, mis ületavad artiklites 118 või 190 sätestatud piirmäärasid, Euroopa Liidu Teatajas.
Hanke kohta avaldatakse eelnevalt hanketeade, välja arvatud artikli 104 lõikes 2 osutatud juhtudel ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/18/EÜ (ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta) (17) IIB lisas sätestatud teenuslepingute puhul.
Teatava teabe avalikustamisest pärast lepingu sõlmimist võib loobuda, kui see takistaks õigusnormide kohaldamist, oleks vastuolus avalike huvidega või kahjustaks avalik-õiguslike või eraettevõtjate õigustatud ärihuve või moonutaks nendevahelist ausat konkurentsi.
2. Lepingud, mille maksumus jääb allapoole artiklites 118 või 190 sätestatud piirmäärasid, ning direktiivi 2004/18/EÜ IIB lisas osutatud teenuslepingud avalikustatakse sobival viisil.
3. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte lepingute avalikustamise ja teadete avaldamise nõudeid käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta.
3. Jagu
Hankemenetlused
Artikkel 104
Hankemenetlused
1. Hankemenetluse vorm võib olla üks järgmistest:
a)
avatud hankemenetlus;
b)
piiratud hankemenetlus;
c)
ideekonkurss;
d)
läbirääkimistega hankemenetlus;
e)
võistlev dialoog.
Kui avaliku hanke leping või raamleping on kahe või enama institutsiooni, rakendusameti või artiklites 208 ja 209 osutatud asutuse huvides ning kui see võimaldab suurendada tõhusust, püüavad asjaomased hankijad hankemenetluse läbi viia institutsioonidevahelistel alustel.
Kui avaliku hanke leping või raamleping on vajalik institutsiooni ja liikmesriigi ühe või mitme hankija vahelise ühismeetme rakendamiseks, võivad see institutsioon ja hankijad käesoleva määruse kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktides täpsustatud eriolukordade esinemisel hankemenetluse läbi viia ühiselt.
Ühiseid hankeid võib korraldada Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) ja kandidaatriikidega, kui selline võimalus on eraldi ette nähtud kahe- või mitmepoolses lepingus.
2. Lepingute puhul, mille maksumus ületab artiklites 118 või 190 sätestatud piirmäärasid, on läbirääkimistega hankemenetluse kasutamine lubatud üksnes käesoleva määruse kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktides sätestatud juhtudel.
3. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mis käsitlevad hankemenetluse liike, ühiseid hankeid, madala maksumusega lepinguid ja arvete alusel tasumist.
Artikkel 105
Hankedokumentide sisu
Hankedokumentides esitatakse lepingu eseme täielik, selge ja täpne kirjeldus ning täpsustatakse lepingu suhtes kohaldatavad menetlusest kõrvalejätmise, valiku- ja hindamiskriteeriumid.
Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mis käsitlevad hankedokumentide sisu, sealhulgas võimalust ja tingimusi maksumuse läbivaatamiseks ja tehnilisi kirjeldusi.
Artikkel 106
Hankemenetluses osalemisest kõrvalejätmise kriteeriumid
1. Taotlejad või pakkujad jäetakse hankemenetluses osalemisest kõrvale, kui:
a)
nad on pankrotis või likvideerimisel, neile on kohus määranud halduri, nad on sõlminud kokkuleppe võlausaldajatega, nad on peatanud oma äritegevuse, nende suhtes kohaldatakse nimetatud küsimustega seotud menetlust või nad on samalaadses olukorras, mis tuleneb siseriiklike õigusnormidega ettenähtud samasugusest menetlusest;
b)
nad või isikud, kellel on volitused neid esindada, teha nende eest otsuseid või neid kontrollida, on liikmesriigi pädeva asutuse res judicata jõudu omava kohtuotsusega süüdi mõistetud ametialaste käitumisreeglite rikkumisega seotud süüteos;
c)
nad on ametialaseid käitumisreegleid olulisel määral rikkunud ja hankija suudab seda mis tahes viisil, sealhulgas Euroopa Investeerimispanga ja rahvusvaheliste organisatsioonide otsuste abil tõendada;
d)
nad ei ole täitnud kohustusi, mis on seotud sotsiaalkindlustusmaksete või maksude tasumisega ja mis tulenevad nende asukohariigi või hankija riigi või lepingu täitmise kohaks oleva riigi õigusnormidest;
e)
nad või isikud, kellel on volitused neid esindada, teha nende eest otsuseid või neid kontrollida, on res judicata jõudu omava kohtuotsusega süüdi mõistetud pettuses, korruptsioonis, kuritegelikus ühenduses osalemises, rahapesus või mõnes muus ebaseaduslikus tegevuses, mis kahjustab liidu finantshuve;
f)
nende suhtes kehtib artikli 109 lõikes 1 osutatud halduskaristus.
Esimese lõigu punkte a-d ei kohaldata ostude puhul, mis tehakse erakordselt soodsatel tingimustel kas tarnijalt, kes on oma äritegevust lõpetamas, või pankrotihalduritelt või likvideerijatelt pankroti, võlausaldajatega sõlmitud kokkuleppe või siseriiklike õigusaktidega ettenähtud muu samalaadse menetluse alusel.
Esimese lõigu punkte b ja e ei kohaldada, kui taotlejad või pakkujad suudavad tõendada, et on võetud asjakohaseid meetmeid isikute vastu, kellel on volitused neid esindada, teha nende eest otsuseid või neid kontrollida ning kelle suhtes on tehtud esimese lõigu punktides b või e osutatud kohtuotsus.
2. Kui läbirääkimistega hankemenetluse puhul saab tehnilistel, kunstilistel või ainuõiguse kaitsmisega seotud põhjustel lepingu sõlmida ainult teatava ettevõtjaga, võib institutsioon otsustada mitte jätta kõnealust ettevõtjat menetlusest kõrvale lõike 1 esimese lõigu punktides a, c ja d märgitud põhjustel, kui see on hädavajalik institutsiooni tegevuse järjepidevuse tagamiseks. Sellisel juhul põhjendab institutsioon nõuetekohaselt oma otsust.
3. Taotlejad või pakkujad peavad tõendama, et nad ei ole üheski lõikes 1 osutatud olukorras. Hankija võib siiski mitte nõuda nimetatud tõendamist väga madala maksumusega lepingute puhul.
Lõike 1 nõuetekohaseks kohaldamiseks peab taotleja või pakkuja hankija nõudmisel alati:
a)
juhul kui taotleja või pakkuja on juriidiline isik, esitama teabe selle kohta, kes on juriidilise isiku omanikud või juhtkonna liikmed, kes juriidilist isikut kontrollib ja kes on tema esindusõiguslikud isikud, ning tõendama, et need isikud ei ole üheski lõikes 1 osutatud olukorras;
b)
kui nähakse ette allhange, tõendama, et alltöövõtja ei ole üheski lõikes 1 osutatud olukorras.
4. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mis käsitlevad:
a)
hankemenetluses osalemisest kõrvalejätmise kriteeriume, sealhulgas eeskirjasid menetlusest kõrvalejätmist põhjustava ebaseadusliku tegevuse kohta;
b)
millised tõendid võidakse lugeda rahuldavaks, et näidata, et menetlusest kõrvalejätmist põhjustavat olukorda ei esine;
c)
kõrvalejätmise kestust. Selline kõrvalejätmine ei tohi ületada kümmet aastat.
Artikkel 107
Hankemenetlusest kõrvalejätmise kriteeriumid
1. Lepingut ei sõlmita taotleja või pakkujaga, kes asjaomase hankemenetluse käigus:
a)
on olukorras, kus tal on huvide konflikt;
b)
on hankemenetluses osalemiseks vajalike, hankija nõutavate andmetena esitanud valeandmeid või on nõutavad andmed esitamata jätnud;
c)
on asjaomase hankemenetluse puhul mõnes hankemenetlusest kõrvalejätmist põhjustavatest olukordadest, millele on osutatud artikli 106 lõikes 1.
2. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mis käsitlevad hankemenetluse käigus kohaldatavaid menetlusest kõrvalejätmise kriteeriume ning selle kindlaksmääramist, millised tõendid võidakse lugeda rahuldavaks, et näidata, et menetlusest kõrvalejätmist põhjustavat olukorda ei esine. Lisaks on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte menetlusest kõrvalejätmise kestuse kohta.
Artikkel 108
Menetlusest kõrvalejätmise juhtumeid sisaldav keskandmebaas
1. Komisjon loob menetlusest kõrvalejätmise juhtumeid sisaldava keskandmebaasi ja haldab seda. See sisaldab andmeid taotlejate ja pakkujate kohta, kes on mõnes artiklis 106, artikli 109 lõike 1 punktis b ja artikli 109 lõike 2 punktis a nimetatud olukorras. Nimetatud andmebaas on institutsioonide, rakendusametite ja artiklis 208 osutatud asutuste jaoks ühine. Euroopa Parlamenti ja nõukogu teavitatakse igal aastal uute juhtumite arvust ja andmebaasi kantud juhtumite koguarvust.
2. Liikmesriikide ja kolmandate riikide ametiasutused ning lõikes 1 nimetamata organid, kes osalevad eelarve täitmisel vastavalt artiklitele 58 ja 61, edastavad vastutavale eelarvevahendite käsutajale teabe taotlejate ja pakkujate kohta, kes on mõnes artikli 106 lõike 1 punktis e nimetatud olukorras, kui asjaomase ettevõtja tegevus on kahjustanud liidu finantshuve. Nimetatud eelarvevahendite käsutaja saab kõnealuse teabe ja nõuab peaarvepidajalt selle sisestamist andmebaasi.
Esimeses lõigus osutatud ametiasutustel ja organitel on juurdepääs andmebaasis sisalduvale teabele ja nad võivad seda vajaduse korral oma vastutusel arvesse võtta eelarve täitmisega seotud lepingute sõlmimisel.
3. EKP-l, EIP-l jEuroopa Investeerimisfondil on enda omavahendite kaitsmiseks juurdepääs andmebaasis sisalduvale teabele ning nad võivad seda vajaduse korral oma vastutusel arvesse võtta lepingute sõlmimisel vastavalt oma hankelepingute sõlmimise korrale.
Kõnealused asutused edastavad komisjonile teabe taotlejate ja pakkujate kohta, kes on mõnes artikli 106 lõike 1 punktis e nimetatud olukorras, kui asjaomase ettevõtja tegevus on kahjustanud liidu finantshuve.
4. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta seoses menetlusest kõrvalejätmise juhtumeid sisaldava keskandmebaasiga, sealhulgas määrata andmebaasi toimimiseks kindlaks standardsed menetlused ja tehnilised näitajad.
5. Kolmandate riikide ametiasutustele võib anda andmetele juurdepääsu üksnes juhul, kui määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklis 9 sätestatud eeskirjad on täidetud ja iga juhtumit on eraldi hinnatud.
Artikkel 109
Haldus- ja rahalised karistused
1. Hankija võib määrata haldus- ja/või rahalisi karistusi:
a)
töövõtjatele, taotlejatele või pakkujatele artikli 107 punktis b osutatud juhtudel;
b)
töövõtjatele, kelle puhul on leitud, et nad on eelarvest rahastatavate lepingute kohaseid kohustusi olulisel määral rikkunud.
Igal juhul annab hankija siiski esmalt asjaomasele isikule võimaluse esitada oma seisukohad.
2. Lõikes 1 osutatud karistused peavad olema proportsionaalsed lepingu tähtsuse ja ametialaste käitumisreeglite rikkumise raskusega ning võivad seisneda järgnevas:
a)
asjaomasel taotlejal, pakkujal või töövõtjal ei lubata kuni kümme aastat osaleda eelarvest rahastatavates hankemenetlustes ja toetuste andmise menetlustes; ja/või
b)
taotlejale, pakkujale või töövõtjale määratakse rahaline karistus, mille suurus võib ulatuda kuni asjaomase lepingu maksumuseni.
3. Liidu finantshuvide paremaks kaitsmiseks võivad institutsioonid otsustada oma otsused lõikes 1 osutatud haldus- või rahaliste karistuste määramise kohta kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega avaldada pärast seda, kui nad on täielikult järginud lõikes 1 sätestatud menetluskorda.
Esimeses lõigus osutatud haldus- või rahaliste karistuste määramise otsuse avaldamise kohta otsuse tegemisel võetakse arvesse eelkõige ametialaste käitumisreeglite rikkumise tõsidust, sealhulgas selle mõju liidu finantshuvidele ja mainele ning sellest möödunud ajavahemikku, samuti kõnealuse rikkumise kestust ja kordumist, asjaomase üksuse tahtlikku tegutsemist või hooletuse raskusastet ning meetmeid, mida asjaomane üksus on olukorra parandamiseks võtnud.
Avaldamise otsus lisatakse haldus- või rahaliste karistuste määramise otsusele ning selles nähakse selgesõnaliselt ette karistuste määramise otsuse või selle kokkuvõtte avaldamine institutsiooni veebisaidil.
Selleks et avaldatud kokkuvõttel oleks heidutav mõju, sisaldab see ametialaste käitumisreeglite rikkumise eest vastutava isiku nime, rikkumise lühikirjeldust, asjaomast programmi ja menetlusest kõrvalejätmise kestust ja/või rahaliste karistuste summasid.
Otsus avaldatakse pärast selle suhtes rakendatavate õiguskaitsevahendite ammendumist või pärast õiguskaitsevahendi aegumiskuupäeva ning avaldatud teave jääb veebisaidile üles kuni menetlusest kõrvalejätmise aja lõppemiseni või kuni kuueks kuuks pärast rahaliste karistuste tasumist, kui need karistused kujutavad endast ainsat võetud meedet.
Kui tegemist on füüsiliste isikutega, võetakse avaldamise otsuse puhul nõuetekohaselt arvesse õigust eraelu puutumatusele ja määrusega (EÜ) nr 45/2001 ette nähtud õigusi.
4. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mis käsitlevad eri haldus- ja rahalisi karistusi pakkujatele või taotlejatele, kes on esitanud valeandmeid, teinud olulisi vigu, toime pannud eeskirjade eiramisi või pettusi või olulisel määral rikkunud oma lepingulisi kohustusi.
Artikkel 110
Lepingu sõlmimisel kohaldatavad hindamiskriteeriumid
1. Lepingud sõlmitakse hindamiskriteeriumide alusel, mida kohaldatakse pakkumuste sisu suhtes pärast seda, kui hankedokumentides esitatud valikukriteeriumide alusel on kontrollitud nende ettevõtjate suutlikkust, keda artiklite 106 ja 107 ning artikli 109 lõike 2 punkti a kohaselt menetlusest kõrvale ei jäetud.
2. Lepingud sõlmitakse madalaima hinnaga pakkumuse või majanduslikult soodsaima pakkumuse valimise abil.
3. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte valiku- ja hindamiskriteeriumide täpsustamiseks. Lisaks antakse komisjonile õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte dokumentide kohta, mis tõendavad majanduslikku ja finantssuutlikkust ning tehnilist ja kutsealast suutlikkust, ning elektroonilisi oksjoneid ja põhjendamatult madala maksumusega pakkumusi käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta.
Artikkel 111
Pakkumuste esitamine
1. Pakkumuste esitamise korraga tagatakse, et toimub tõeline konkurents ja et pakkumuste sisu jääb konfidentsiaalseks seni, kuni need kõik samal ajal avatakse.
2. Komisjon tagab asjakohaste vahenditega ja artiklit 95 kohaldades, et pakkujad võivad soovi korral esitada pakkumuste sisu ja igasuguseid tõendavaid dokumente elektrooniliselt (e-hange).
Komisjon annab Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva sätte rakendamisel tehtud edusammudest aru. 28. oktoober 2014. aasta ning seejärel korrapäraselt.
3. Kui seda loetakse asjakohaseks ja proportsionaalseks, võib hankija nõuda pakkujatelt eelneva tagatise esitamist, et vältida pakkumuste tagasivõtmist.
4. Hankemenetluses osalemise taotlused ja pakkumused avab selleks määratud avamiskomisjon, välja arvatud artikli 104 lõikes 3 osutatud madala maksumusega lepingute puhul. Kõik pakkumused ja hankemenetluses osalemise taotlused, mis kõnealune komisjon tunnistab tingimustele mittevastavaks, lükatakse tagasi.
5. Kõiki hankemenetluses osalemise taotlusi või pakkumusi, mille avamiskomisjon on tunnistanud tingimustele vastavaks, hinnatakse hankedokumentides sätestatud kriteeriumide põhjal eesmärgiga teha hankijale ettepanek lepingu sõlmimise või elektroonilise oksjoni läbiviimise kohta.
6. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mis käsitlevad pakkumuste esitamist, tähtaegade kehtestamist pakkumuste ja hankemenetluses osalemise taotluste vastuvõtmiseks, hankedokumentidega tutvumiseks lubatud aega ning tähtaegu kiireloomulistel juhtudel. Lisaks antakse komisjonile õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad eri teabevahetusviise ning üksikasjalikke eeskirju võimaliku pakkumuse tagatise, pakkumuste avamise, hankemenetluses osalemise taotluste ning pakkumuste ja hankemenetluses osalemise taotluste hindamise komisjoni kohta.
Artikkel 112
Võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse põhimõte
1. Hankemenetluse vältel peavad kõik hankija ja taotlejate või pakkujate vahelised kontaktid vastama tingimustele, millega tagatakse läbipaistvus ja võrdne kohtlemine. Kontaktid ei või põhjustada lepingu või algse pakkumuse tingimuste muutmist.
2. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse põhimõtet käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta. Lisaks antakse komisjonile õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad hankijate ja pakkujate vahel hankemenetluse ajal lubatud kontakte, miinimumnõudeid hindamisprotokollile ja hankija tehtud otsuses esitatavaid minimaalseid üksikasju.
Artikkel 113
Lepingu sõlmimise otsus
1. Kooskõlas valiku- ja hindamiskriteeriumidega, mis on eelnevalt sätestatud hankedokumentides, ja hankelepingute sõlmimise korraga otsustab eelarvevahendite käsutaja, kellega leping sõlmitakse.
2. Hankija teeb kõikidele taotlejatele või pakkujatele, kelle hankemenetluses osalemise taotlused või pakkumused on tagasi lükatud, teatavaks tehtud otsuse põhjused ning artikli 118 lõikes 2 osutatud ooteaja kestuse. Hankija teeb kõikidele pakkujatele, kes täidavad valikukriteeriumid, keda ei ole hankemenetlusest kõrvalejätmise kriteeriumide alusel menetlusest kõrvale jäetud ja kes seda kirjalikult taotlevad, teatavaks eduka pakkumuse omadused ja suhtelised eelised ning selle pakkuja nime, kellega leping sõlmitakse.
Teatavaid andmeid ei ole siiski vaja avalikustada, kui see takistaks õigusnormide kohaldamist, oleks vastuolus avalike huvidega või kahjustaks avalik-õiguslike või eraettevõtjate õigustatud ärihuve või võiks moonutada nendevahelist ausat konkurentsi.
3. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte lepingu sõlmimise otsust ja lepingule allakirjutamist ning selle täitmist käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta.
Artikkel 114
Hankemenetluse tühistamine
Hankija võib enne lepingule allakirjutamist kas hankest loobuda või tühistada hankemenetluse, ilma et taotlejatel või pakkujatel oleks õigus nõuda mingisugust hüvitist.
Otsus peab olema põhjendatud ja see tuleb taotlejatele või pakkujatele teatavaks teha.
Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte hankemenetluse tühistamist käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta.
4. Jagu
Tagatised ja parandusmeetmed
Artikkel 115
Tagatised
Kui hankija loeb seda asjakohaseks ja proportsionaalseks, võib ta juhtumipõhiselt ja riskianalüüsi alusel nõuda töövõtjatelt, v.a madala maksumusega lepingute puhul, tagatise esitamist, selleks et:
a)
tagada lepingu täielik täitmine või
b)
piirata eelmaksetega seotud finantsriske.
Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad üksikasjalikke eeskirju töövõtjatelt nõutavate tagatiste kohta ja riskianalüüsi kriteeriume.
Artikkel 116
Vigade, eeskirjade eiramiste ja pettuse esinemine menetluses
1. Kui selgub, et hankemenetluses on esinenud olulisi vigu, eeskirjade eiramisi või pettust, peatab hankija menetluse ja võib võtta mis tahes vajalikke meetmeid, sealhulgas menetluse tühistada.
Kui pärast lepingu sõlmimist selgub, et hankemenetluses või lepingu täitmisel on esinenud olulisi vigu, eeskirjade eiramisi või pettust, siis olenevalt etapist, kuhu menetlus jõudnud on, võib hankija kas mitte lepingut sõlmida või peatada lepingu täitmise või vajaduse korral lõpetada lepingu.
Kui nendes vigades, eeskirjade eiramistes või pettuses on süüdi töövõtja, võib hankija olenevalt vigade, eeskirjade eiramiste või pettuse raskusest lisaks sellele keelduda maksmisest, nõuda tagasi juba makstud summad või lõpetada kõik selle töövõtjaga sõlmitud lepingud.
2. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte lepingu peatamist vigade, eeskirjade eiramiste ja pettuse esinemise korral käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta.
2. PEATÜKK
Institutsioonide poolt nende endi arvel sõlmitavate lepingute suhtes kohaldatavad sätted
Artikkel 117
Hankija
1. Institutsioone käsitatakse hankijana lepingute puhul, mille nad sõlmivad nende endi arvel. Nad delegeerivad hankija ülesannete täitmiseks vajalikud volitused vastavalt artiklile 65.
2. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mis käsitlevad hankija ülesannete delegeerimist, sealhulgas nõuetekohase taseme kindlaksmääramist piirmäärade arvutamiseks.
Artikkel 118
Kohaldatavad piirmäärad
1. Kui teise osa IV jaotisest ei tulene teisiti, sätestatakse direktiivis 2004/18/EÜ piirmäärad, mille abil määratakse kindlaks:
a)
artiklis 103 osutatud avalikustamiskord;
b)
artikli 104 lõikes 1 osutatud menetluste valik;
c)
vastavad tähtajad.
2. Kui käesoleva määruse kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktides täpsustatud eranditest ja tingimustest ei tulene teisiti, siis ei kirjuta hankija lepingute puhul, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2004/18/EÜ, lepingule või raamlepingule eduka pakkujaga alla enne ooteaja möödumist.
3. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mis käsitlevad kohaldatavaid piirmäärasid, eraldi lepinguid ja lepingute osadeks jagamist, teatavate lepingute maksumuse hindamist ning lepingule allakirjutamisele eelnevat ooteaega.
Artikkel 119
Hankemenetluses osalemise kord
1. Hankemenetluses võivad võrdsetel tingimustel osaleda kõik füüsilised ja juriidilised isikud, kes kuuluvad aluslepingute reguleerimisalasse, ja kõik sellise kolmanda riigi füüsilised ja juriidilised isikud, kellega liit on avalike hangete vallas sõlminud erikokkuleppe, selles kokkuleppes sätestatud tingimustel.
Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mis käsitlevad hankemenetluses osalemiseks vajalikke tõendeid.
2. Euroopa Pettustevastane Amet täidab ülesandeid, mis on komisjonile antud nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest) (18), et viia läbi kohapealseid kontrolle ja kontrollimisi liikmesriikides ning vastavalt kehtivatele koostöö- ja vastastikuse abistamise lepingutele ka kolmandates riikides ja rahvusvaheliste organisatsioonide ruumides.
Artikkel 120
Maailma Kaubandusorganisatsiooni hankelepingute sõlmimise kord
Kui kohaldatakse Maailma Kaubandusorganisatsiooni raames sõlmitud mitmepoolset avaliku hanke lepingut, võivad hangetes osaleda ka kõnealuse lepingu ratifitseerinud riikide kodanikud selles sätestatud tingimustel.
VI JAOTIS
TOETUSED
1. PEATÜKK
Toetuste ulatus ja vorm
Artikkel 121
Toetuste ulatus
1. Toetused on eelarvest annetustena antavad sihtotstarbelised rahalised maksed, mille abil rahastatakse ühte järgnevast:
a)
meedet, mis on kavandatud selleks, et aidata saavutada liidu poliitika osaks olev eesmärk;
b)
mõne sellise asutuse toimimist, kes tegutseb liidu üldistes huvides või kellel on liidu poliitika osaks olev ja seda toetav eesmärk (tegevustoetus).
Toetuste kohta sõlmitakse kas kirjalik leping või võetakse vastu komisjoni otsus, millest edukat toetuse taotlejat teavitatakse.
Komisjon võib toetusesaajatega teabe vahetamiseks luua turvalised elektroonilised süsteemid.
Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte, milles täpsustatakse üksikasjalikult toetuste ulatust ja sisu ning milles käsitletakse eeskirju, mille alusel otsustada, kas kasutada toetuslepinguid või toetuse andmise otsuseid. Lisaks antakse komisjonile õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse elektroonilise teabevahetussüsteemi üksikasju, sealhulgas tingimusi, mille korral sellise süsteemi kaudu esitatud dokumente, sealhulgas toetuslepinguid, tuleb käsitleda originaalidena ja allkirjastatuna, ning raampartnerluste kasutamist.
2. Toetusteks käesoleva jaotise tähenduses ei ole:
a)
institutsioonide liikmete ja personali kulud ning rahaline toetus Euroopa koolidele;
b)
artiklis 101 osutatud avaliku hanke lepingud, makromajandusliku finantsabina makstud abi ja eelarvetoetused;
c)
rahastamisvahendid ning osalus rahvusvaheliste finantseerimisasutuste, näiteks Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD) või spetsialiseeritud liidu asutuste, näiteks Euroopa Investeerimisfondi aktsia- või omakapitalis;
d)
osamaksud, mille liit on tasunud liikmemaksudena organisatsioonidele, mille liige ta on;
e)
kulud, mis on kantud liikmesriikidega koostöös toimuva eelarve täitmise ja kaudse eelarve täitmise raames artiklite 58, 59 ja 60 tähenduses, kui artikli 58 lõike 1 punkti c kohaselt volitatud üksuste või isikute eelarve suhtes kehtivatest finantseeskirjadest või delegeerimislepingutest ei tulene teisiti;
f)
rahalised toetused, mis on makstud artikli 62 alusel loodud rakendusametitele nende asutamisakti kohaselt;
g)
kulud, mis seonduvad kalandusturgudega, millele on osutatud nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (19) artikli 3 lõike 2 punktis f;
h)
institutsioonide poolt kutsutud või volitatud isikute kantud reisikulude tagasimaksed ja päevarahad ning kui see on asjakohane, siis neile makstavad mis tahes muud hüvitised;
i)
konkursi tulemusena antavad auhinnad, mille suhtes kohaldatakse esimese osa VII jaotist.
3. Intressitoetusi ja tagatistasu toetusi käsitletakse toetustena, tingimusel et need ei ole kombineeritud ühes ja samas meetmes esimese osa VIII jaotises osutatud rahastamisvahenditega.
Selliste toetuste suhtes kohaldatakse käesoleva jaotise sätteid, välja arvatud järgmisi:
a)
artikli 125 lõikes 3 sätestatud kaasrahastamise põhimõte;
b)
artikli 125 lõikes 4 sätestatud kasumi taotlemist keelav põhimõte;
c)
meetmete puhul, mille eesmärk on tugevdada toetusesaaja finantssuutlikkust või toota tulu, artikli 132 lõikes 1 nimetatud hinnang taotleja finantssuutlikkuse kohta;
4. Iga institutsioon võib anda toetusi teabevahetustegevuseks, kui nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ei ole avaliku hanke menetluse kasutamine asjakohane.
Artikkel 122
Toetusesaajad
1. Kui mitu üksust täidavad toetuse saamise kriteeriume ja moodustavad koos ühe üksuse, võib seda üksust käsitleda ainsa toetusesaajana, sealhulgas juhul, kui üksus on moodustatud konkreetselt selle meetme jaoks, millele toetust antakse.
2. Käesoleva jaotise mõistes käsitletakse toetusesaajaga seotud üksustena järgmisi üksusi:
a)
üksused, kes moodustavad toetusesaaja vastavalt lõikele 1;
b)
üksused, kes vastavad rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidele, ei ole üheski artikli 131 lõikes 4 nimetatud olukorras ning kes on toetusesaajaga seotud eelkõige põhikapitali või õiguslike sidemete kaudu, kes ei ole piiratud ainult kõnealuse meetmega ega loodud ainult selle rakendamise eesmärgil.
3. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse toetuslepingu või toetuse andmise otsuse minimaalset sisu, eelkõige juhul, kui toetust antakse mitmele üksusele, koordinaatori erikohustusi, kui tal neid on, teiste toetusesaajate erikohustusi, kohaldatavat vastutuskorda ja toetusesaaja lisamise või menetlusest kõrvalejätmise tingimusi.
Artikkel 123
Toetuste vorm
1. Toetused võivad olla järgmises vormis:
a)
teatava protsendi tegelikult kantud artiklis 126 osutatud rahastamiskõlblike kulude hüvitamine;
b)
hüvitamine ühikuhindade alusel;
c)
ühekordsed maksed;
d)
kindlamääralised maksed;
e)
punktides a-d nimetatud vormide kombinatsioon.
2. Toetuse asjakohase vormi määramisel võetakse võimalikult suures ulatuses arvesse potentsiaalsete toetusesaajate huve ja raamatupidamismeetodeid.
3. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte toetuse eri vormide, sealhulgas madala maksumusega toetuste kohta.
Artikkel 124
Ühekordsed maksed, ühikuhinnad ja kindlamääralised maksed
1. Ilma et see piiraks alusakti kohaldamist, antakse ühekordsete maksete, ühikuhindade või kindlamääraliste maksete kasutamiseks luba komisjoni otsusega, tagades samal ajal võrdse kohtlemise põhimõtte järgimise toetusesaajate puhul, kellele antakse toetust sama kategooria meetmete või tööprogrammide raames.
Kui toetuse maksimaalne summa ei ületa madala maksumusega toetuse summat, võib kõnealuse loa anda vastutav eelarvevahendite käsutaja.
2. Loale tuleb lisada vähemalt järgmised tõendavad dokumendid:
a)
valitud rahastamisvormide asjakohasuse põhjendus toetatavate meetmete või tööprogrammide iseloomu, eeskirjade eiramise ja pettuse riski ja kontrollimise kulude seisukohast;
b)
ühekordsete maksete, ühikuhindade või kindlamääraliste maksetega rahastatavate kulude või kulukategooriate loetelu, millest jäetakse välja kulud, mis on kohaldatavate liidu eeskirjade kohaselt rahastamiskõlbmatud;
c)
ühekordsete maksete, ühikuhindade, kindlamääraliste maksete kindlaksmääramise meetodite kirjeldus ning tingimused, millega on mõistlikult tagatud kasumi taotlemise keelu ja kaasrahastamise põhimõttest kinnipidamine ning kulude kahekordse rahastamise vältimine. Need meetodid põhinevad järgneval:
i)
statistilistel andmetel või muudel samalaadsetel objektiivsetel vahenditel; või
ii)
iga toetusesaajat eraldi vaatleval lähenemisviisil, mille raames võetakse arvesse toetusesaaja varasemaid tõendatud või auditeeritavaid andmeid või tema tavapäraseid kuluarvestustavasid.
3. Kui antakse luba võtta arvesse toetusesaaja tavapäraseid kuluarvestustavasid, võib vastutav eelarvevahendite käsutaja hinnata nende tavade vastavust lõikes 2 sätestatud tingimustele kas eelnevalt või asjakohase järelkontrollide strateegia kaudu.
Juhul kui toetusesaaja tavapäraste kuluarvestustavade vastavus lõikes 2 osutatud tingimustele on eelnevalt kindlaks tehtud, ei vaidlustata järelkontrollide käigus kõnealuste tavade kohaldamisel kindlaks määratud ühekordsete maksete, ühikuhindade või kindlamääraliste maksete suurust.
Vastutav eelarvevahendite käsutaja võib lugeda toetusesaaja tavapäraseid kuluarvestustavasid lõikes 2 osutatud tingimustele vastavaks, kui siseriiklikud ametiasutused aktsepteerivad kõnealuseid tavasid võrreldavate rahastamiskavade raames.
4. Toetuse andmise otsuse või toetuslepinguga võidakse lubada rahastada või kohustada rahastama toetusesaaja kaudseid kulusid kindlamääraliste maksete vormis kuni 7 % ulatuses meetmele antava toetuse rahastamiskõlblike otseste kulude kogusummast, välja arvatud juhul, kui toetusesaajale makstakse eelarvest tegevustoetust. Ülemmäära 7 % võib ületada komisjoni põhjendatud otsuse alusel.
5. VKEd ja muud füüsilised isikud, kes ei saa palka, võivad deklareerida rahastamiskõlblikud isiklikud kulud, mis on seotud meetme või tööprogrammi raames teostatud töödega, komisjoni otsuses kindlaks määratud ühikuhindade alusel.
6. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte ühekordsete maksete, ühikuhindade ja kindlamääraliste maksete üksikasjalike eeskirjade kohta.
2. PEATÜKK
Põhimõtted
Artikkel 125
Toetuste suhtes kohaldatavad üldpõhimõtted
1. Toetuste suhtes kohaldatakse läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise põhimõtteid.
2. Ilma et see piiraks artikli 130 kohaldamist, ei või toetused kumuleeruda ja neid ei tohi anda tagasiulatuvalt.
3. Toetustega kaasneb kaasrahastamine, ilma et see piiraks teise osa IV jaotise erisätete kohaldamist.
Kui käesolevast määrusest ei tulene teisiti, sätestatakse Euroopa tasandi erakondi ja nende rahastamist reguleerivad eeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta määruses (EÜ) nr 2004/2003 Euroopa tasandi erakondi reguleerivate määruste ja erakondade rahastamise eeskirjade kohta (20).
4. Toetuse eesmärgiks ega tagajärjeks ei tohi olla meetme või tööprogrammi raames toetusesaajale kasumi tootmine (kasumi taotlemist keelav põhimõte).
Esimest lõiku ei kohaldata:
a)
meetmete suhtes, mille eesmärk on toetusesaaja finantssuutlikkuse parandamine, ega meetmete suhtes, mis teenivad tulu toetusesaajate jätkusuutlikkuse tagamiseks liidult toetuse andmise otsuse või toetuslepingu alusel rahaliste vahendite saamisele järgneval ajal;
b)
füüsilistele isikutele makstavate õppe-, teadus- ja koolitusstipendiumide suhtes;
c)
muude otsetoetuste suhtes, mida makstakse neid kõige enam vajavatele füüsilistele isikutele, nt töötutele ja pagulastele;
d)
toetuste suhtes, mis põhinevad kindlamääralistel maksetel ja/või ühekordsetel maksetel ja/või ühikuhindadel, kui need vastavad artikli 124 a lõikes 2 sätestatud tingimustele;
e)
madala maksumusega toetuste suhtes.
Kasumi tekkimise korral on komisjon õigustatud tagasi nõudma sellise protsendi kasumist, mis vastab Euroopa Liidu rahalisele osalusele toetusesaaja poolt meetme või tööprogrammi elluviimisel tegelikult kantud rahastamiskõlblikes kuludes.
5. Käesoleva jaotise kohaselt mõistetakse kasumi all toetusesaaja tulusid, millest on lahutatud rahastamiskõlblikud kulud, mille ta on kandnud lõppmakse taotluse esitamise ajaks.
Esimeses lõigus nimetatud tulud piirduvad ainult meetme või tööprogrammi raames saadud tuluga ning rahastajate rahalise osalusega, mille nad on näinud ette konkreetselt rahastamiskõlblike kulude katmiseks.
Tegevustoetuse puhul ei võeta kasumi taotlemist keelavast põhimõttest kinnipidamise kontrollimisel arvesse summasid, mis on ette nähtud reservide loomiseks.
6. Kui liidu tasandi erakonna tulud ületavad kulusid sellise eelarveaasta lõpuks, mille jooksul erakond on saanud tegevustoetust, võib erandina lõikes 4 sätestatud kasumi taotlemist keelavast põhimõttest teatava osa kõnealusest tulude ja kulude vahest, mis ei ületa 25 % selle eelarveaasta kogutuludest, üle kanda järgmisse eelarveaastasse tingimusel, et see kasutatakse ära enne järgmise eelarveaasta esimese kvartali lõppu.
Kasumi taotlemist keelava põhimõtte täitmise kontrollimisel ei võeta arvesse omavahendeid, eelkõige liidu tasandi erakonna aastase tegevuse käigus kogutud annetusi ja liikmemakse, mis ületavad 15 % toetusesaaja rahastamiskõlblikest kuludest.
Teist lõiku ei kohaldata, kui liidu tasandi erakonna rahaline reserv ületab 100 % erakonna keskmisest aastasissetulekust.
7. Toetust võib ilma toetustaotluste esitamise kutseta anda EIP-le või Euroopa Investeerimisfondile tehnilise abi meetmete jaoks. Sellisel juhul artikli 131 lõikeid 2-5 ning artikli 132 lõiget 1 ei kohaldata.
8. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte, mis täiendavad toetuste suhtes kohaldatavaid üldpõhimõtteid, sealhulgas kasumi taotlemise keelu ja kaasrahastamise põhimõtet. Lisaks antakse komisjonile õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte tehniline abi määratluse kohta.
Artikkel 126
Rahastamiskõlblikud kulud
1. Toetused ei ületa üldist absoluutväärtusena väljendatud ülemmäära, mis kehtestatakse hinnanguliste rahastamiskõlblike kulude alusel.
Toetused ei ületa rahastamiskõlblikke kulusid.
2. Rahastamiskõlblikud kulud on toetusesaaja tegelikult kantud kulud, mis vastavad kõigile järgmistele kriteeriumidele:
a)
need on kantud meetme või tööprogrammi kestel, välja arvatud lõpparuannete ja auditeerimistõenditega seotud kulud;
b)
need on näidatud meetme või tööprogrammi hinnangulises üldeelarves;
c)
need on vajalikud toetuse esemeks oleva meetme või tööprogrammi rakendamiseks;
d)
need on tuvastatavad ja kontrollitavad, eelkõige kirjendatud toetusesaaja raamatupidamisarvestuses ja määratud kindlaks vastavalt selles riigis kohaldatavatele raamatupidamisstandarditele, kus toetusesaaja on registrisse kantud, ja vastavalt toetusesaaja tavapärasele kuluarvestustavale;
e)
need on kooskõlas kohaldatavate maksustamist ja sotsiaalvaldkonda käsitlevate õigusaktidega;
f)
need on mõistlikud, õigustatud ja vastavad usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetele, eelkõige ökonoomsuse ja tõhususe poolest.
3. Toetustaotluste esitamise kutses täpsustatakse liidu poolt rahastamiskõlblikuks loetavate kulude kategooriad.
Ilma et see piiraks alusakti kohaldamist ja lisaks lõikele 2 on rahastamiskõlbulikud järgmised kulukategooriad, kui vastutav eelarvevahendite käsutaja peab neid toetustaotluste esitamise kutse kohaselt rahastamiskõlblikeks:
a)
kulud, mis on seotud toetusesaaja antud eelmaksetagatistega, kui vastutav eelarvevahendite käsutaja nimetatud tagatist vastavalt artiklile 134 nõuab;
b)
kulud, mis on seotud välisaudititega, kui vastutav eelarvevahendite käsutaja nimetatud auditeid maksetaotluste toetuseks nõuab;
c)
käibemaks, kui seda ei tagastata kehtivate siseriiklike käibemaksu käsitlevate õigusaktide alusel ning selle maksab toetusesaaja, välja arvatud isik, keda ei käsitleta maksukohustuslane nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) (21) artikli 13 lõike 1 esimese lõigu tähenduses;
d)
amortisatsioonikulud, tingimusel et toetusesaaja on need kulud tegelikult kandnud;
e)
riigiametnike palgakulud selles ulatuses, mil need seonduvad tegevusega, mida asjaomane ametiasutus asjaomase projekti mitterakendamisel ei teostaks.
4. Artiklis 122 kirjeldatud viisil toetusesaajaga seotud üksuste kulud võib vastutav eelarvevahendite käsutaja toetustaotluste esitamise kutse alusel lugeda rahastamiskõlblikeks. Sellisel juhul tuleks kohaldada kumulatiivselt järgmisi tingimusi:
a)
asjaomased üksused on kindlaks määratud toetuslepingus või toetuse andmise otsuses;
b)
asjaomased üksused järgivad toetusesaaja suhtes toetuslepingu või toetuse andmise otsuse alusel kohaldatavaid eeskirju, mis käsitlevad kulude rahastamiskõlblikkust ning komisjoni, OLAFi ja kontrollikoja õigust teha kontrollimisi ja auditeid.
5. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse täiendavaid täpsustusi rahastamiskõlblike kulude kohta.
Artikkel 127
Mitterahaline kaasrahastamine
1. Toetuse tulemusel tekkinud kasumi arvutamisel ei võeta arvesse mitterahalise osaluse vormis kaasrahastamist.
2. Vastutav eelarvevahendite käsutaja võib aktsepteerida mitterahalist osalust kaasrahastamisena, kui seda peetakse vajalikuks või asjakohaseks. Kui mitterahalist kaasrahastamist pakutakse madala maksumusega toetuste puhul ja kui vastutav eelarvevahendite käsutaja on otsustanud sellest keelduda, esitab ta põhjenduse selle kohta, miks see ei ole vajalik või asjakohane.
Mitterahaline osalus ei ületa:
a)
kas kolmandate isikute tegelikult kantud ja raamatupidamisdokumentidega nõuetekohaselt tõendatud kulusid;
b)
või selliste dokumentide puudumisel kõnealusel turul üldiselt aktsepteeritud kuludele vastavaid kulusid.
Mitterahaline osalus tuleb hinnangulises eelarves esitada eraldi, et kajastada meetme toetuseks antud vahendite koguhulka. Mitterahalise osaluse hinnanguline ühikuväärtus märgitakse esialgsesse eelarvesse ja seda ei tohi hiljem muuta.
Mitterahaline osalus peab olema kooskõlas riiklike maksu- ja sotsiaalkindlustuseeskirjadega.
Artikkel 128
Läbipaistvus
1. Toetused põhinevad tööprogrammil, mis avaldatakse enne selle rakendamist.
Tööprogrammi rakendatakse toetustaotluste esitamise kutsete avaldamise teel, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud kiireloomulistel juhtudel või juhul, kui toetusesaaja või asjaomase meetme laadi tõttu ei ole vastava meetme puhul muud valikut või kui toetusesaaja on kindlaks määratud alusaktis.
Esimest lõiku ei kohaldata kriisiohjamis-, kodanikukaitse- ja humanitaarabioperatsioonide korral.
2. Toetustaotluste esitamise kutsetes märgitakse kavandatav kuupäev, mis ajaks kõiki taotlejaid teavitatakse nende toetustaotluse hindamise tulemustest, ja orienteeruv kuupäev, millal toetuslepingud alla kirjutatakse või toetuse andmise otsusest teatatakse.
Nimetatud kuupäevad määratakse kindlaks järgmiste tähtaegade alusel:
a)
taotlejate toetustaotluse hindamise tulemustest teavitamise puhul, kuni kuus kuud pärast täielike toetustaotluste esitamise lõpptähtaega;
b)
taotlejatega toetuslepingu sõlmimise või neile toetuse andmise otsuste teatavaks tegemise puhul, kuni kolm kuud taotlejate edukaks osutumise teavitamise kuupäevast.
Nimetatud tähtaegu võib kohandada, et võtta arvesse aega, mida on vaja teatavate erimenetluste läbimiseks, mida võidakse nõuda alusaktiga vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 182/2011 (22), ja neid võib ületada nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel, eelkõige keeruliste meetmete korral, kui on palju toetustaotlusi või taotlejate põhjustatud hilinemisi.
Volitatud eelarvevahendite käsutaja teatab oma iga-aastases tegevusaruandes keskmise aja, mis on kulunud taotlejate teavitamiseks ja toetuslepingute sõlmimiseks või toetuse andmise otsustest teavitamiseks. Teises lõigus nimetatud tähtaegade ületamise korral põhjendab volitatud eelarvevahendite käsutaja seda ja kui see ei ole kooskõlas kolmanda lõiguga nõuetekohaselt põhjendatud, teeb parandusmeetmete ettepaneku.
3. Kõik eelarveaasta käigus antud toetused tehakse teatavaks kord aastas vastavalt artikli 35 lõigetele 2 ja 3.
4. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mis käsitlevad nõudeid tööprogrammi kohta, toetustaotluste esitamise kutsete sisu, toetustaotluste esitamise kutsete suhtes kohaldatavaid erandeid, taotlejate teavitamist ja tagantjärele avalikustamist.
Artikkel 129
Toetuste mittekumuleerumise põhimõte
1. Iga meetme kohta võib ühele ja samale toetusesaajale anda eelarvest ainult ühe toetuse, välja arvatud juhul, kui asjaomaste alusaktidega on lubatud teisiti.
Toetusesaajale võib anda eelarvest ainult ühe tegevustoetuse eelarveaasta kohta.
Taotleja teavitab eelarvevahendite käsutajaid viivitamata kõigist sama meetme või sama tööprogrammiga seotud mitme toetustaotluse või mitme toetuse juhtudest.
Mingil juhul ei rahastata samasid kulusid eelarvest kaks korda.
2. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte toetuste mittekumuleerumise põhimõtte üksikasjalike eeskirjade kohta.
Artikkel 130
Tagasiulatuva jõu puudumise põhimõte
1. Toetust võib anda juba alustatud meetmele tingimusel, et taotleja suudab tõendada vajadust alustada meedet enne toetuslepingu allakirjutamist või toetuse andmise otsuse kättesaamist.
Sellistel juhtudel ei tohi rahastamiskõlblikud kulud olla kantud enne toetustaotluse esitamise päeva, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel, mis on sätestatud alusaktis, või äärmiselt kiireloomulises olukorras kriisiohjamis-, kodanikukaitse- ja humanitaarabioperatsioonide teostamiseks ning otsese või vahetu ohu olukordades, mis ähvardavad üle minna relvastatud konfliktiks või riiki destabiliseerida ning kus liidu varane tegutsemine oleks väga olulise tähtsusega konflikti ennetamisel.
Ühtegi toetust ei või anda juba lõpule viidud meetmetele tagasiulatuvalt.
Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte tagasiulatuvate toetuste välistamise põhimõtet käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta.
2. Tegevustoetuse puhul kirjutatakse toetuslepingule alla või teatatakse toetuse andmise otsusest kuue kuu jooksul toetusesaaja majandusaasta algusest arvates. Rahastamiskõlblikud kulud ei tohi olla kantud enne toetustaotluse esitamist ega toetusesaaja majandusaasta algust.
3. PEATÜKK
Toetuste andmise menetlus
Artikkel 131
Toetustaotlused
1. Toetustaotlused esitatakse kirjalikult, sealhulgas, kui see on asjakohane, turvalisel viisil elektrooniliselt.
Kui see on komisjoni hinnangul teostatav, tagab ta võimaluse esitada toetustaotlusi veebipõhiselt.
2. Toetustaotlus võetakse vastu, kui selle on esitanud:
a)
juriidiline isik; või
b)
füüsiline isik, kui meetme laad või iseloom või taotleja eesmärk seda nõuab.
Esimese lõigu punkti a kohaldamisel võidakse toetustaotlus, mille on esitanud üksused, millel kohaldatava siseriikliku õiguse kohaselt puudub juriidilise isiku staatus, vastu võtta tingimusel, et nende esindajad on volitatud võtma üksuste nimel juriidilisi kohustusi, ja esitavad samaväärseid tagatisi liidu finantshuvide kaitsmiseks kui juriidilised isikud.
3. Toetustaotluses märgitakse taotleja õiguslik seisund ning näidatakse, et tema finants- ja tegevussuutlikkus on piisav kavandatud meetme või tööprogrammi rakendamiseks.
Selleks esitab taotleja vandega kinnitatud avalduse ja, v.a juhul, kui toetuse puhul on tegemist madala maksumusega toetusega, mis tahes tõendavad dokumendid, mida vastutav eelarvevahendite käsutaja riskianalüüsi alusel nõuab. Nõutavad dokumendid märgitakse toetustaotluste esitamise kutses.
Finantssuutlikkuse kontrollimist ei kohaldata stipendiumi saavate füüsiliste isikute suhtes, otsetoetust saavate füüsiliste isikute suhtes, kes vajavad seda kõige enam, ega avalik-õiguslike asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonide suhtes. Vastutav eelarvevahendite käsutaja võib sõltuvalt oma riskianalüüsist loobuda kohustusest kontrollida avalik-õiguslike asutuste või rahvusvaheliste organisatsioonide tegevussuutlikkust.
4. Artikli 106 lõiget 1 ning artikleid 107, 108 ja 109 kohaldatakse ka toetuste taotlejate suhtes. Taotlejad peavad tõendama, et nad ei ole üheski nimetatud artiklites osutatud olukorras. Volitatud eelarvevahendite käsutaja ei nõua siiski nimetatud tõendamist:
a)
madala maksumusega toetuste puhul;
b)
juhul kui selline tõendus on hiljuti esitatud muu toetuste andmise menetluse käigus.
5. Volitatud eelarvevahendite käsutaja võib vastavalt artiklile 109 määrata taotlejatele tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid haldus- ja rahalisi karistusi.
Selliseid karistusi võib määrata ka toetusesaajatele, kes on toetustaotluse esitamisel või toetuse rakendamise ajal volitatud eelarvevahendite käsutaja nõutavate andmetena esitanud valeandmeid või on andmed esitamata jätnud.
6. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mis käsitlevad toetustaotluste esitamise korda, tõendeid menetlusest kõrvalejätmise olukorra puudumise kohta, taotlejaid, kes ei ole juriidilised isikud, juriidilisi isikuid, kes esinevad ühe taotlejana, rahalisi ja halduskaristusi, rahastamiskõlblikkuse kriteeriume ja madala maksumusega toetusi.
Artikkel 132
Valiku- ja hindamiskriteeriumid
1. Toetustaotluste esitamise kutses eelnevalt teatavaks tehtud valikukriteeriumid peavad võimaldama hinnata taotleja suutlikkust viia lõpule väljapakutud meede või tööprogramm.
2. Toetustaotluste esitamise kutses eelnevalt teatavaks tehtud hindamiskriteeriumid peavad võimaldama hinnata esitatud toetustaotluste kvaliteeti seatud eesmärkide ja prioriteetide põhjal.
3. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte valikukriteeriumide ja hindamiskriteeriumide üksikasjalike eeskirjade kohta.
Artikkel 133
Hindamismenetlus
1. Toetustaotlusi hinnatakse eelnevalt teatavaks tehtud valiku- ja hindamiskriteeriumide põhjal, et kindlaks teha, millised toetustaotlused on rahastamiskõlblikud.
2. Vastutav eelarvevahendite käsutaja koostab lõikes 1 sätestatud hindamise tulemuste põhjal toetusesaajate ja heakskiidetud summade loendi.
3. Vastutav eelarvevahendite käsutaja teatab taotlejale tema toetustaotluse kohta tehtud otsusest kirjalikult. Kui taotletavat toetust ei anta, põhjendab asjaomane institutsioon toetustaotluse tagasilükkamist, tuginedes seejuures eeskätt valiku- ja hindamiskriteeriumidele.
4. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte hindamist ja toetuste andmist ning taotlejate teavitamist käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta.
4. PEATÜKK
Maksmine ja järelevalve
Artikkel 134
Eelmaksetagatis
1. Kui vastutav eelarvevahendite käsutaja peab seda asjakohaseks ja proportsionaalseks, võib ta juhtumipõhiselt ja riskianalüüsi alusel nõuda toetusesaajalt eelneva tagatise esitamist, et piirata eelmaksetega seotud finantsriske.
2. Olenemata lõikest 1 ei nõuta tagatisi madala maksumusega toetuste puhul.
3. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte eelmaksetagatist käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta.
Artikkel 135
Toetuste maksmine ja järelevalve
1. Toetuse summa loetakse lõplikuks alles siis, kui vastutav eelarvevahendite käsutaja on lõplikud aruanded ja raamatupidamise aastaaruande heaks kiitnud, ilma et see piiraks asjaomase institutsiooni õigust teha hilisemaid kontrollimisi, mis viiakse läbi aegsasti.
2. Kui selgub, et toetuste andmise menetluse käigus on esinenud olulisi vigu, eeskirjade eiramisi või pettust, peatab vastutav eelarvevahendite käsutaja menetluse ja võib võtta mis tahes vajalikke meetmeid, sealhulgas menetluse tühistada. Vastutav eelarvevahendite käsutaja annab pettusekahtluse juhtumitest viivitamata OLAFile teada.
3. Kui pärast toetuse andmist selgub, et toetuse andmise menetluses või toetuse rakendamisel on esinenud olulisi vigu, eeskirjade eiramisi või pettust või kohustuste täitmata jätmist, võib vastutav eelarvevahendite käsutaja sõltuvalt sellest, millisesse etappi menetlus on jõudnud ning eeldusel, et taotlejale või toetusesaajale on antud võimalus oma seisukohtade esitamiseks:
a)
keelduda toetuslepingule alla kirjutamast või toetuse andmise otsust teatavaks tegemast;
b)
peatada toetuse rakendamise; või
c)
vajaduse korral lõpetada toetusleping või toetuse andmise otsus.
4. Kui sellistes vigades, eeskirjade eiramistes või pettuses on süüdi toetusesaaja või kui toetusesaaja rikub toetuslepingust või toetuse andmise otsusest tulenevaid kohustusi, võib vastutav eelarvevahendite käsutaja olenevalt vigade, eeskirjade eiramiste või pettuse või kohustuste täitmatajätmise raskusest lisaks sellele vähendada toetussummasid või nõuda toetuslepingu või toetuse andmise otsuse raames alusetult makstud summad tagasi, tingimusel et toetusesaajale on antud võimalus esitada oma seisukohad.
5. Kui kontrollimiste või auditite tulemusena ilmneb, et toetusesaajale võib süüks panna süstemaatilisi või korduvaid vigu, eeskirjade eiramisi, pettust või kohustuste täitmata jätmist, mis mõjutavad oluliselt mitmeid nimetatud toetusesaajale sarnastel tingimustel antud toetusi, võib vastutav eelarvevahendite käsutaja olenevalt vigade, eeskirjade eiramiste, pettuse või kohustuste täitmatajätmise raskusest ja pärast toetusesaajale oma seisukohtade esitamiseks võimaluse andmist peatada kõigi asjaomaste toetuste rakendamise või vajaduse korral lõpetada kõik seda toetusesaajat puudutavad asjaomased toetuslepingud või toetuse andmise otsused.
Lisaks sellele võib vastutav eelarvevahendite käsutaja ärakuulamismenetlust järgides vähendada toetussummasid või nõuda tagasi kõik summad, mis on alusetult makstud seoses toetustega, mis on mõjutatud esimeses lõigus osutatud süstemaatilistest või korduvatest vigadest, eeskirjade eiramistest, pettusest või kohustuste täitmata jätmisest ja mida võib toetuslepingute või toetuse andmise otsuste alusel auditeerida.
6. Pärast toetusesaaja esitatud parandatud finantsaruannete heakskiitmist määrab vastutav eelarvevahendite käsutaja vähendatavad või tagasinõutavad summad võimaluse korral kindlaks iga toetuse kohta põhjendamatult rahastamiskõlblikena deklareeritud kulude alusel.
7. Kui rahastamiskõlbmatute kulude summa täpne kindlaksmääramine iga toetuse puhul ei ole võimalik või teostatav, võib vähendatavad või tagasinõutavad summad kindlaks määrata selliste toetuste puhul, millega seoses ilmnesid süstemaatilised või korduvad vead või eeskirjade eiramised, rakendatud vähendamise või tagasinõudmise määra ekstrapoleerimise teel või kui rahastamiskõlbmatuid kulusid ei saa kasutada vähendatavate või tagasinõutavate summade kindlaksmääramise alusena, siis kindla määra kohaldamise teel, võttes sealjuures arvesse proportsionaalsuse põhimõtet. Toetusesaajale antakse enne vähendamist või tagasinõudmist võimalus esitada oma seisukohad rakendatava ekstrapolatsioonimeetodi või kindla määra kohta ja pakkuda välja nõuetekohaselt põhjendatud alternatiivne meetod või määr.
8. Komisjon tagab programmist toetuse saajate võrdse kohtlemise, eelkõige kui programmi rakendab mitu vastutavat eelarvevahendite käsutajat.
Toetusesaajaid teavitatakse kooskõlas artikliga 91 c võimalustest käesoleva artikli lõigete 3, 4, 5, 6 ja 7 alusel tehtud otsuseid vaidlustada.
9. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad toetuste maksmise ja kontrolli üksikasjalikke eeskirju, sealhulgas eeskirju tõendavate dokumentide ning toetuste maksmise peatamise ja toetuste vähendamise kohta.
Artikkel 136
Andmete säilitamise tähtajad
1. Toetusesaajad säilitavad andmeid, tõendavaid dokumente, statistilisi andmeid ja muid toetusega seotud andmeid viis aastat pärast lõppmakse tegemist ja kolm aastat madala maksumusega toetuste puhul.
2. Projekti elluviimisega seotud auditite, apellatsioonikaebuste, kohtuvaidluste ja nõuete menetlemisega seotud andmeid säilitatakse, kuni auditid, apellatsioonikaebused, kohtuvaidlused ja nõuded on lahendatud.
5. PEATÜKK
Rakendamine
Artikkel 137
Rakenduslepingud ja rahaline toetus kolmandatele isikutele
1. Kui meetme või tööprogrammi rakendamine eeldab rahalise toetuse andmist kolmandatele isikutele, võib toetusesaaja anda sellist rahalist toetust, kui järgmised tingimused on täidetud:
a)
vastutav eelarvevahendite käsutaja on enne toetuse andmist kontrollinud, et toetusesaaja esitatud tagatised on piisavad komisjonile tasumisele kuuluvate summade sissenõudmiseks;
b)
kõnealuse rahalise toetuse andmise tingimused on rangelt kindlaks määratud toetuse andmise otsuses või toetusesaaja ja komisjoni vahel sõlmitud toetuslepingus, et toetusesaaja ei saaks kasutada kaalutlusõigust;
c)
asjaomased summad on väikesed, välja arvatud juhul, kui rahaline toetus on meetme esmane eesmärk.
2. Igas toetuslepingus või toetuse andmise otsuses peab olema selgesõnaliselt sätestatud komisjoni ja kontrollikoja õigus kontrollida dokumente ja teavet, sealhulgas elektroonilisel andmekandjal, ja teha kohapealseid kontrolle kõigi kolmandate isikute puhul, kes on saanud liidu rahalisi vahendeid.
3. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte rakenduslepingute ja kolmandatele isikutele antava rahalise toetuse üksikasjalike eeskirjade kohta.
VII JAOTIS
AUHINNAD
Artikkel 138
Üldeeskirjad
1. Auhindade suhtes kohaldatakse läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise põhimõtet ning nendega edendatakse liidu poliitikaeesmärkide saavutamist.
2. Sellest lähtuvalt põhinevad auhinnad tööprogrammil, mis enne selle täitmist avaldatakse. Tööprogrammi täitmiseks avaldatakse konkursiteated.
Teateid konkursside kohta auhindadele ühikuväärtusega 1 000 000 eurot või rohkem võib avaldada ainult siis, kui need on sätestatud artikli 38 lõike 3 punktis e osutatud aruannetes või mis tahes muus asjakohases dokumendis.
Konkursieeskirjades sätestatakse vähemalt tingimused osalemise kohta, sealhulgas artikli 106 lõikes 1 ning artiklites 107, 108 ja 109 sätestatud menetlusest kõrvalejätmise kriteeriumid, auhinna andmise kriteeriumid, auhinna summa ja selle väljamaksmise kord.
Auhindu ei tohi anda ilma konkursita ja auhinnad avaldatakse igal aastal vastavalt artikli 35 lõigetele 2 ja 3.
3. Konkursitaotlusi hindab ekspertidest koosnev žürii avaldatud konkursieeskirjade alusel.
Seejärel määrab auhinna vastutav eelarvevahendite käsutaja hinnangu põhjal, mille on andnud ekspertidest koosnev žürii, kellel on vabadus otsustada, kas soovitada auhinnad määrata, sõltuvalt konkursitaotluste kvaliteedile antud hinnangust.
4. Auhinna suurus ei ole seotud võitja kantud kuludega.
5. Kui meetme või tööprogrammi rakendamine eeldab auhindade andmist kolmandatele isikutele liidult toetust saava toetusesaaja poolt, võib kõnealune toetusesaaja selliseid auhindu anda, tingimusel et lõikes 2 sätestatud konkursieeskirjade minimaalne sisu on rangelt kindlaks määratud toetuse andmise otsuses või toetusesaaja ja komisjoni vahel sõlmitud toetuslepingus, ilma võimaluseta kasutada kaalutlusõigust.
6. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mis käsitlevad auhindasid, sealhulgas tööprogrammide koostamist, konkursieeskirjasid, tagantjärele avalikustamist, hindamist, teavet ja võitjate teavitamist.
VIII JAOTIS
RAHASTAMISVAHENDID
Artikkel 139
Reguleerimisala
1. Rahastamisvahendid kiidetakse heaks alusaktiga.
Esimesest lõigust olenemata võib rahastamisvahendeid nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel kehtestada ilma alusaktis sisalduva volituseta, kui sellised vahendid sisalduvad eelarves vastavalt artikli 49 lõike 1 punktile e.
2. Kui liidu toetust antakse rahastamisvahenditega ja need on kombineeritud ühes ja samas meetmes rahastamisvahenditega otseselt seotud ja samadele lõplikele vahendite saajatele suunatud elementidega, sealhulgas tehnilise abi, intressitoetuste ja tagatistasu toetustega, kohaldatakse käesolevat jaotist kõigi selle meetme elementide suhtes.
3. Kui rahastamisvahendid on kombineeritud eelarve esimese osa VI jaotisest rahastatavate toetustega selliste elementide puhul, mis ei ole rahastamisvahenditega otseselt seotud, peetakse iga rahastamisallika kohta eraldi arvestust.
4. Komisjon võib rakendada rahastamisvahendeid vastavalt alusaktis sätestatule kas otsese või kaudse eelarve täitmise raames-, delegeerides viimasel juhul eelarve täitmisega seotud ülesanded artikli 58 lõike 1 punkti c alapunktidele ii, iii, v ja vi kohaselt volitatud üksustele.
Artikli 58 lõike 1 punkti c alapunktides ii, iii, v ja vi kohaselt volitatud üksused võivad rahastamisvahendite rakendamisel delegeerida omal vastutusel osa rakendamisest edasi finantsvahendajatele, tingimusel et need üksused tagavad, et finantsvahendajad vastavad artikli 140 lõigetes 1, 3 ja 5 sätestatud kriteeriumidele. Finantsvahendajad valitakse avatud, läbipaistva, proportsionaalse ja mittediskrimineeriva menetluse alusel, vältides huvide konflikte.
Komisjoni vastutusele jääb tagada, et rahastamisvahendite rakendamise raamistik oleks kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega ning toetaks kindlaksmääratud ja tähtajaliste poliitikaeesmärkide saavutamist, mille väljundeid ja tulemusi saab mõõta. Komisjon vastutab rahastamisvahendite rakendamise eest, ilma et see piiraks volitatud üksuste õiguslikku ja lepingulist vastutust kohaldatava õiguse kohaselt.
5. Juhul kui rahastamisvahendeid rakendatakse koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise raames, sätestatakse nende vahendite suhtes kohaldatavad sätted, sealhulgas käesoleva jaotise alusel otsese või kaudse eelarve täitmise raames rakendatavatele rahastamisvahenditele antavat rahalist toetust käsitlevad eeskirjad, artiklis 175 osutatud määrustes.
6. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mis käsitlevad rahastamisvahendeid, sealhulgas nende üksuste valimist, kellele delegeeritakse rahastamisvahendite rakendamine, delegeerimislepingute sisu, halduskulusid- ja tasusid, usalduskontode erieeskirjasid, rahastamisvahendite rakendamist otsese eelarve täitmise raames ning haldajate, finantsvahendajate ja lõplike vahendite saajate valimist.
Artikkel 140
Rahastamisvahendite suhtes kohaldatavad põhimõtted ja tingimused
1. Rahastamisvahendeid kasutatakse usaldusväärse finantsjuhtimise, läbipaistvuse, proportsionaalsuse, mittediskrimineerimise, võrdse kohtlemise ja subsidiaarsuse põhimõtete kohaselt ning vastavalt nende eesmärkidele ja vajaduse korral kestusele, mis on sätestatud asjaomaste rahastamisvahendite alusaktis.
2. Rahastamisvahendid on kooskõlas järgnevaga:
a)
nad on suunatud sellele, et lahendada turutõrkeid või ebaoptimaalseid investeerimisolukordi, mis on tõestanud oma rahalist elujõulisust, kuid ei leia turuallikatest piisavat rahastamist;
b)
täiendavus: rahastamisvahendite eesmärk ei ole asendada liikmesriikide rahastamisvahendeid, erasektori pakutavat rahastamist ega teisi liidu rahalisi sekkumisi;
c)
siseturul konkurentsi mittemoonutamine ja vastavus riigiabi eeskirjadele;
d)
finantsvõimendus: rahastamisvahendile antava liidu toetuse eesmärk on käivitada üldine investeering, mis ületab liidu antava rahalise toetuse mahtu eelnevalt kindlaksmääratud näitajate kohaselt;
e)
huvide ühtlustamine: rahastamisvahendite rakendamisel tagab komisjon, et rahastamisvahendi suhtes seatud poliitikaeesmärkide saavutamiseks valitseb ühine huvi, mida võimalusel tugevdatakse sätetega, mis käsitlevad näiteks kaasinvesteeringuid, riskijagamisnõudeid või finantsstiimuleid, vältides samal ajal huvide konflikti volitatud üksuse muude tegevustega;
f)
rahastamisvahendid luuakse eelhindamise, sealhulgas lõike 8 punktis f osutatud täiendavate vahendite võimaliku uuesti kasutusse võtmise kohta tehtud hindamise alusel.
3. Rahastamisvahendiga seotud eelarvelised kulud ja liidu finantsvastutus ei tohi ühelgi juhul ületada selle jaoks võetud asjaomase eelarvelise kulukohustuse summat, misläbi välistatakse tingimuslikud kohustused eelarvele.
4. Artikli 58 lõike 1 punkti c alapunktid ii, iii, v ja vi kohaselt volitatud üksused ja kõik rahastamisvahendiga seotud finantstoimingute teostamises osalema valitud finantsvahendajad järgivad asjaomaseid rahapesu-, terrorismi- ja maksupettuste vastase võitluse alaseid nõudeid ja kohaldatavaid õigusakte. Käesolevas jaotises nimetatud rahastamisvahendite rakendamiseks ei tohi artikli 58 lõike 1 punkti c alapunktid ii, iii, v ja vi kohaselt volitatud üksused asuda sellistel territooriumidel ega omada ärisuhteid sellistel territooriumidel registreeritud üksustega, kus ei tehta rahvusvaheliselt kokkulepitud maksustandardite rakendamise valdkonnas liiduga koostööd, ning lisavad nimetatud nõuded valitud finantsvahendajatega sõlmitavatesse lepingutesse.
5. Artikli 58 lõike 1 punkti c alapunktid ii, iii, v ja vi kohaselt volitatud üksused, käesoleva artikli lõikes 4 osutatud finantsvahendajad, kes on seotud liidu rahastamisvahendite haldamisega, ja käesoleva jaotise alusel liidu toetust saavad lõplikud vahendite saajad abistavad kontrollikoda igakülgselt ja annavad talle kogu teabe, mida kontrollikoda peab vajalikuks oma ülesannete täitmiseks kooskõlas artikliga 161.
Käesolevas jaotises sätestatud liidu toetuse suhtes kohaldatakse määrust (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta) (23).
6. Summasid, mis vastavad vähemalt liidu antavale rahalisele toetusele või vajaduse korral mitmekordsele toetusele, kasutatakse rahastamisvahendiga taotletavate konkreetsete poliitikaeesmärkide saavutamiseks ja need ei tohi anda põhjendamatuid eeliseid, eelkõige põhjendamatuid dividende või kasumit kolmandatele isikutele.
Ilma et see piiraks eelarve täitmist koostöös liikmesriikidega käsitletavate valdkondlikke eeskirjade kohaldamist, kantakse tulud, mis seonduvad rahastamisvahendile eelarvest makstava toetusega, sealhulgas dividendid, kapitalikasum, tagatistasud ning intressid laenudelt ja usalduskontodel olevatelt summadelt, mis makstakse tagasi komisjonile või rahastamisvahendite jaoks avatud usalduskontodele, pärast halduskulude ja -tasude mahaarvamist eelarvesse.
Iga-aastased tagasimaksed, mis seonduvad rahastamisvahendile eelarvest makstavat toetusega, seahulgas kapitali tagasimaksed, vabastatud tagatised ja laenu põhisumma tagasimaksed, mis makstakse tagasi komisjonile või rahastamisvahendi jaoks avatud usalduskontodele, on artikli 21 kohaselt käsitletavad sihtotstarbelise sisetuluna ja neid kasutatakse sama rahastamisvahendi jaoks, piiramata käesoleva artikli lõike 9 kohaldamist, ajavahemikul, mis ei ületa assigneeringute kulukohustustega sidumise perioodi pluss kaks aastat, kui alusaktis ei ole sätestatud teisiti.
7. Komisjon teeb maksed usalduskontodele maksetaotluste alusel, mis peavad olema väljamaksete prognoosidega nõuetekohaselt põhjendatud, võttes arvesse usalduskontodel kättesaadavate summade saldot ja vajadust vältida selliste summade ülemäärast saldot. Kui usalduskontodel olevad summad on piisavad, et katta usalduskontodele lepinguga kehtestatud miinimumreservi, millele arvestatakse juurde väljamaksete prognoosid jooksva eelarveaasta kohta ja summad, mis on vajalikud muudes vääringutes kui euro olevate maksekohustustega seotud tingimuslike kohustuste välistamiseks, ei tehta enam usalduskontodele edasisi makseid. Väljamaksete prognoosid tuleb teha igal aastal või vajaduse korral iga poole aasta tagant.
8. Komisjon esitab igal aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande rahastamisvahenditega seonduva tegevuse kohta. Aruandes on iga toetatud rahastamisvahendi kohta esitatud järgmine teave:
a)
rahastamisvahendi nimetus ja alusakt;
b)
rahastamisvahendi kirjeldus, rakenduskord ja liidu antava rahalise toetuse lisaväärtus;
c)
rakendamisse kaasatud finantseerimisasutused, sealhulgas lõike 5 kohaldamisega seotud mis tahes küsimused;
d)
eelarveliste kulukohustuste koondsumma ja eelarvest tehtavate maksete koondsumma iga rahastamisvahendi kohta;
e)
rahastamisvahendit, sealhulgas tehtud investeeringute tulemusnäitajad;
f)
hinnang mis tahes selliste summade kasutamise kohta, mis on tagastatud rahastamisvahendile lõike 6 kohaselt sihtotstarbelise sisetuluna;
g)
usalduskonto saldo;
h)
lõike 6 kohased tulud ja tagasimaksed;
i)
omakapitaliinvesteeringute väärtus võrreldes eelnevate aastatega;
j)
omakapitaliinstrumentide või riskijagamisvahendite varade väärtuse languse ning tagatisinstrumentide puhul realiseeritud tagatiste kumulatiivne väärtus;
k)
soovitav finantsvõimendus ja saavutatud finantsvõimendus;
l)
rahastamisvahendi panus asjaomase programmi eesmärkide saavutamisse, mõõdetuna kehtestatud näitajate alusel, mis vajaduse korral hõlmavad geograafilist hajutamist.
9. Kui Euroopa Parlament ja nõukogu leiavad, et rahastamisvahendiga ei ole saavutatud selle eesmärke tulemuslikult, võivad nad nõuda, et komisjon esitaks ettepaneku läbivaadatud alusakti kohta, et rahastamisvahendi tegevus lõpetada. Kui rahastamisvahendi tegevus lõpetatakse, käsitatakse kõiki lõike 6 kolmanda lõigu kohaselt tehtavaid asjaomase rahastamisvahendi uusi tagasimakseid üldtuluna.
10. Rahastamisvahendite eesmärk ning vajaduse korral nende konkreetne õiguslik vorm ja juriidiline registreerimiskoht avaldatakse komisjoni veebisaidil.
11. Vastutav eelarvevahendite käsutaja tagab rahastamisvahendite puhul, et artikli 55 lõike 1 punkti c alapunktid ii, iv, vi ja via kohaselt volitatud üksused esitavad ajavahemikku 1. jaanuar kuni 31. detsember kajastavad finantsaruanded, mis on kooskõlas artiklis 143 osutatud raamatupidamiseeskirjade ja rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamisstandarditega (IPSAS), ning finantsaruannete koostamiseks vajaliku teabe vastavalt artikli 68 lõikele 3 järgneva aasta 15. veebruariks. Vastutav eelarvevahendite käsutaja tagab ühtlasi, et artikli 58 lõike 1 punkti c alapunktid ii, iii, v ja vi kohaselt volitatud üksused esitavad rahastamisvahendite auditeeritud finantsaruanded järgneva aasta 15. maiks.
12. Komisjon tagab rahastamisvahendite ühtlustatud haldamise eelkõige raamatupidamise, aruandluse, järelevalve ja finantsriski juhtimise valdkonnas.
13. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mis käsitlevad rahastamisvahendite rakendamist, sealhulgas nende kasutamise tingimusi, finantsvõimendust, eelhindamist, järelevalvet ning artiklis 175 osutatud fondidest antava rahalise toetuse käsitlemist.
IX JAOTIS
RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE ESITAMINE JA RAAMATUPIDAMISARVESTUS
1. PEATÜKK
Raamatupidamise aastaaruande esitamine
Artikkel 141
Raamatupidamise aastaaruande struktuur
Raamatupidamise aastaaruanne koosneb järgnevast:
a)
konsolideeritud finantsaruanded, milles esitatud konsolideeritud finantsteave hõlmab eelarvest rahastatavate institutsioonide ja artiklis 208 osutatud asutuste finantsaruandeid ning samuti teiste asutuste finantsaruandeid, kui viimati nimetatud asutuste raamatupidamise aastaaruanded kuuluvad artiklis 143 osutatud raamatupidamiseeskirjade kohaselt konsolideerimisele;
b)
eelarve täitmise koondaruanded, milles esitatud teave hõlmab institutsioonide eelarve täitmise aruannetes sisalduvat teavet.
Artikkel 142
Eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanne
1. Iga artiklis 141 osutatud institutsioon ja asutus koostab eelarveaasta kohta eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruande.
Kõnealuse aruande saadavad nad järgneva eelarveaasta 31. märtsiks Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale.
2. Lõikes 1 osutatud aruandes esitatakse nii absoluutarvuna kui ka protsendimäärana vähemalt andmed assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ümberpaigutuste kohta erinevate eelarvepunktide vahel.
3. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruande üksikasjalike eeskirjade kohta.
Artikkel 143
Raamatupidamise aastaaruannet reguleerivad eeskirjad
1. Komisjoni peaarvepidaja võtab vastu eeskirjad, mis põhinevad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel. Peaarvepidaja võib nendest standarditest kõrvale kalduda, kui ta peab seda vajalikuks varadest ja kohustustest, kuludest ja tuludest ning rahavoogudest õige ja õiglase ülevaate andmiseks. Kui mõni raamatupidamise eeskiri nendest standarditest oluliselt erineb, tuuakse finantsaruannete lisades see asjaolu esile ning põhjendatakse seda.
2. Artiklis 141 osutatud eelarve täitmise aruanded peavad järgima käesolevas määruses sätestatud eelarvepõhimõtteid. Need peavad andma eelarve tulu- ja kulutoimingutest õige ja õiglase ülevaate.
Artikkel 144
Raamatupidamispõhimõtted
1. Artiklis 141 osutatud finantsaruannetes esitatakse teave, sealhulgas raamatupidamispõhimõtete kohta, sellisel viisil, et see on asjakohane, usaldusväärne, võrreldav ja selgesti arusaadav. Finantsaruanded koostatakse kooskõlas artiklis 143 osutatud raamatupidamiseeskirjades kirjeldatud üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega.
2. Komisjonile antakse õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte peaarvepidaja käesoleva artikli ning artiklite 145, 146, 148, 151, 154, 156 ja 157 kohaste ülesannete täitmiseks.
Artikkel 145
Finantsaruanded
1. Finantsaruanded koostatakse miljonites eurodes ja need koosnevad järgnevast:
a)
bilanss ja tulemiaruanne, milles kajastatakse kõiki varasid ja kohustusi, finantsseisundit ning majandustulemust eelneva eelarveaasta 31. detsembri seisuga; need esitatakse kooskõlas artiklis 143 osutatud raamatupidamiseeskirjadega;
b)
rahavoogude aruanne, milles on näidatud eelarveaasta jooksul laekunud ja väljamakstud summad ning sularahaseis aasta lõpus;
c)
netovara muutuste aruanne, milles esitatakse ülevaade eelarveaasta jooksul toimunud reservide muutustest ning kumulatiivsed tulemused.
2. Finantsaruannete lisad täiendavad ja selgitavad lõikes 1 kirjeldatud aruannetes esitatud teavet ja annavad kogu täiendava teabe, mis on ette nähtud rahvusvaheliselt tunnustatud raamatupidamistavadega, kui selline teave on liidu tegevuse seisukohast asjakohane.
Artikkel 146
Eelarve täitmise aruanded
1. Eelarve täitmise aruanded koostatakse miljonites eurodes. Need koosnevad järgnevast:
a)
aruanded, millesse on koondatud kõik eelarve tulu- ja kulutoimingud asjaomasel eelarveaastal;
b)
seletuskirjad, mis täiendavad ja selgitavad aruannetes esitatud teavet.
2. Eelarve täitmise aruannete struktuur on samasugune kui eelarve oma.
Artikkel 147
Esialgne raamatupidamise aastaaruanne
1. Teiste artiklis 141 osutatud institutsioonide ja asutuste peaarvepidajad saadavad oma esialgse raamatupidamise aastaaruande komisjoni peaarvepidajale ja kontrollikojale järgneva eelarveaasta 1. märtsiks.
2. Samuti saadavad teiste artiklis 141 osutatud institutsioonide ja asutuste peaarvepidajad komisjoni peaarvepidajale järgneva eelarveaasta 1. märtsiks aruandluspaketi, mis on koostatud standardvormi alusel, mille komisjoni peaarvepidaja kehtestab konsolideerimise eesmärgil.
3. Komisjoni peaarvepidaja konsolideerib need esialgsed raamatupidamise aastaaruanded komisjoni esialgse raamatupidamise aastaaruandega ja saadab kontrollikojale järgneva eelarveaasta 31. märtsiks komisjoni esialgse raamatupidamise aastaaruande ja liidu esialgse konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande.
Artikkel 148
Lõpliku konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande heakskiitmine
1. Kontrollikoda esitab 1. juuniks oma tähelepanekud muude institutsioonide kui komisjoni ja teiste artiklis 141 osutatud asutuste esialgsete raamatupidamise aastaaruannete kohta ning 15. juuniks oma tähelepanekud komisjoni esialgse raamatupidamise aastaaruande ja liidu esialgse konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande kohta.
2. Muud institutsioonid kui komisjon ja iga artiklis 141 osutatud asutus koostab oma lõpliku raamatupidamise aastaaruande ja saadab selle lõpliku konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande koostamiseks komisjoni peaarvepidajale, kontrollikojale, Euroopa Parlamendile ja nõukogule 1. juuliks.
Samuti saadavad teiste artiklis 141 osutatud institutsioonide ja asutuste peaarvepidajad komisjoni peaarvepidajale 1. juuliks aruandluspaketi, mis on koostatud standardvormi alusel, mille komisjoni peaarvepidaja kehtestab konsolideerimise eesmärgil.
3. Iga artiklis 141 osutatud institutsiooni ja asutuse peaarvepidaja saadab oma lõpliku raamatupidamise aastaaruande esitamise tähtajaga samaks tähtajaks esitiskirja kõnealuse raamatupidamise aastaaruande kohta kontrollikojale ning nimetatud esitiskirja koopia komisjoni peaarvepidajale.
Lõplikule raamatupidamise aastaaruandele lisatakse peaarvepidaja deklaratsioon, milles viimane kinnitab, et lõplik raamatupidamise aastaaruanne on koostatud kooskõlas käesoleva jaotisega ning kohaldatavate raamatupidamispõhimõtete, -eeskirjade ja -meetoditega.
4. Komisjoni peaarvepidaja koostab lõpliku konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande institutsioonide, välja arvatud komisjon, ja artiklis 141 osutatud asutuste poolt käesoleva artikli lõike 2 kohaselt esitatud teabe alusel. Lõplikule konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandele lisatakse komisjoni peaarvepidaja deklaratsioon, milles ta kinnitab, et lõplik konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne on koostatud kooskõlas käesoleva jaotisega ning finantsaruannete lisades esitatud raamatupidamispõhimõtete, -eeskirjade ja -meetoditega.
5. Pärast lõpliku konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande ja komisjoni enda lõpliku raamatupidamise aastaaruande heakskiitmist saadab komisjon need Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale 31. juuliks.
Komisjoni peaarvepidaja saadab kontrollikojale samaks tähtajaks ka esitiskirja lõpliku konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande kohta.
6. Lõplik konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas 15. novembriks koos kinnitava avaldusega, mille kontrollikoda on teinud kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 287 ja Euratomi asutamislepingu artikliga 160a.
2. PEATÜKK
Teave eelarve täitmise kohta
Artikkel 149
Eelarveliste tagatiste ja riskide aruanne
Lisaks artiklites 145 ja 146 sätestatud aruannetele esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule üks kord aastas aruande artikli 49 lõike 1 punktis d osutatud eelarveliste tagatiste ja nendega seotud riskide kohta.
See teave edastatakse samal ajal ka kontrollikojale.
Artikkel 150
Teave eelarve täitmise kohta
1. Lisaks artiklites 145 ja 146 sätestatud aruannetele saadab komisjoni peaarvepidaja üks kord kuus Euroopa Parlamendile ja nõukogule eelarve täitmist käsitlevad, vähemalt peatüki tasandil koondatud andmed nii tulude kui ka kulude kohta, võrrelduna koguassigneeringutega.
Nendes andmetes esitatakse ka üksikasjalik ülevaade varasematest eelarveaastatest ülekantud assigneeringute kasutamisest.
Andmed saadetakse kümne tööpäeva jooksul pärast iga kuu lõppu.
2. Kolm korda aastas, s.o 31. maile, 31. augustile ja 31. detsembrile järgneva 30 tööpäeva jooksul, saadab komisjoni peaarvepidaja Euroopa Parlamendile ja nõukogule eelarve täitmise aruande, mis hõlmab nii tulusid kui ka kulusid liigendatuna peatükkide, artiklite ja punktide kaupa.
Nendes aruannetes esitatakse ka üksikasjalik ülevaade varasematest eelarveaastatest ülekantud assigneeringute kasutamisest.
3. Kõnealused andmed ja eelarve täitmise aruanne saadetakse samal ajal ka kontrollikojale ning avaldatakse komisjoni veebisaidil.
4. Peaarvepidaja saadab iga aasta 15. septembriks Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles esitatakse teave ilmnenud riskide, vaadeldud üldsuundumuste, tekkinud uute raamatupidamisprobleemide ja tehtud edusammude kohta raamatupidamisküsimustes, sealhulgas nendes, mille on tõstatanud kontrollikoda, ning teave sissenõudmiste kohta.
3. PEATÜKK
Raamatupidamisarvestus
1. Jagu
Üldsätted
Artikkel 151
Raamatupidamissüsteem
1. Institutsiooni raamatupidamissüsteemi eesmärk on korraldada eelarve- ja finantsteavet nii, et andmeid saab sisestada, liigitada ja salvestada.
2. Raamatupidamissüsteem koosneb üldisest raamatupidamisarvestusest ja eelarve raamatupidamisarvestusest. Raamatupidamisarvestust peetakse eurodes ja kalendriaasta põhjal.
3. Volitatud eelarvevahendite käsutaja võib pidada ka analüütilist arvestust.
Artikkel 152
Ühised nõuded institutsioonide raamatupidamissüsteemi kohta
Komisjoni peaarvepidaja võtab vastavalt artiklile 143 pärast teiste artiklis 141 osutatud institutsioonide ja asutuste peaarvepidajatega konsulteerimist vastu raamatupidamiseeskirjad ja ühtlustatud kontoplaani, mida kohaldatakse kõikides institutsioonides, teise osa V jaotises osutatud ametites ja kõikides artiklis 141 osutatud asutustes.
2. Jagu
Üldine raamatupidamisarvestus
Artikkel 153
Üldine raamatupidamisarvestus
Üldisse raamatupidamisarvestusse kantakse ajalises järjestuses kahekordse kirjendamise meetodi abil kõik sündmused ja toimingud, mis mõjutavad artiklis 141 osutatud institutsioonide ja asutuste majanduslikku ja finantsseisundit ning nende varasid ja kohustusi.
Artikkel 154
Üldise raamatupidamisarvestuse kirjed
1. Üldise raamatupidamisarvestuse saldod ja liikumised kontodel kirjendatakse arvestusraamatutesse.
2. Kõik raamatupidamiskirjed, sealhulgas paranduskirjed, põhinevad tõendavatel dokumentidel, millele neis ka viidatakse.
3. Raamatupidamissüsteemi peab jääma selge kontrolljälg kõikidest raamatupidamiskirjetest.
Artikkel 155
Raamatupidamisarvestuse korrigeerimised
Eelarveaasta sulgemise ja üldise raamatupidamisarvestuse esitamise vahelisel ajal teeb peaarvepidaja kõik korrigeerimised, mida on vaja sellise raamatupidamise aastaaruande koostamiseks, mis annab õige ja õiglase ülevaate; nimetatud korrigeerimised ei hõlma kõnealuse aastaga seonduvaid väljamakseid ega laekumisi. Sellised korrigeerimised peavad vastama artiklis 143 osutatud raamatupidamiseeskirjadele.
3. Jagu
Eelarve raamatupidamisarvestus
Artikkel 156
Eelarve raamatupidamisarvestus
1. Eelarve raamatupidamisarvestus peab andma üksikasjaliku ülevaate eelarve täitmisest.
2. Lõike 1 kohaldamiseks kantakse eelarve raamatupidamisarvestusse kõik eelarvega seotud tulu- ja kulutoimingud, mis on sätestatud esimese osa IV jaotises.
4. PEATÜKK
Vara inventarinimestikud
Artikkel 157
Inventarinimestikud
1. Iga artiklis 141 osutatud institutsioon ja asutus peab inventarinimestikke, milles on komisjoni peaarvepidaja koostatud näidise järgi näidatud kogu liidu materiaalse, immateriaalse ja finantsvara kogus ja väärtus.
Iga artiklis 141 osutatud institutsioon ja asutus teeb kindlaks, kas nimestikus esitatu vastab tegelikule olukorrale.
2. Liidu materiaalse vara müük kuulutatakse välja nõuetekohasel viisil.
X JAOTIS
VÄLISAUDIT JA EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE
1. PEATÜKK
Välisaudit
Artikkel 158
Kontrollikoja tehtav välisaudit
Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon teavitavad kontrollikoda võimalikult kiiresti kõigist otsustest ja eeskirjadest, mis on vastu võetud artiklite 13, 16, 21, 25, 26, 29 ja 40 kohaselt.
Artikkel 159
Auditeerimiseeskirjad ja -menetlused
1. Selle kindlakstegemiseks, kas kõik tulud on saadud ja kulud välja makstud seaduslikult ja nõuetekohaselt, võtab kontrollikoda arvesse aluslepinguid, eelarvet, käesolevat määrust, käesoleva määruse kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusakte ja kõiki muid aluslepingute kohaselt vastuvõetud õigusakte.
2. Oma ülesannete täitmisel on kontrollikojal õigus tutvuda artiklis 161 sätestatud viisil kõikide dokumentide ja kogu teabega, mis on seotud talituste ja asutuste finantsjuhtimisega ja käsitlevad liidu rahastatavaid või kaasrahastatavaid meetmeid. Kontrollikojal on õigus teha järelepärimisi kõigile tulu- ja kulutoimingute eest vastutavatele ametnikele ning kasutada kõiki auditeerimismenetlusi, mis on kõnealuste talituste või asutuste puhul asjakohased. Liikmesriikides toimub audit koostöös siseriiklike auditeerimisasutustega või kui neil puuduvad vajalikud volitused, siis pädevate siseriiklike talitustega. Kontrollikoda ja liikmesriikide auditeerimisasutused teevad koostööd usalduslikult, säilitades samal ajal oma sõltumatuse.
Kontrollikoda võib kogu teabe saamiseks, mida tal on vaja talle aluslepingutega või nende kohaselt vastuvõetud õigusaktidega antud ülesannete täitmiseks, viibida audititoimingute juures, mida tehakse mis tahes institutsiooni poolse või nimel toimuva eelarve täitmise raames, esitades selleks eelnevalt vastava taotluse.
Kontrollikoja taotluse korral lubavad institutsioonid liidu hoiuseid hoidvatel finantseerimisasutustel lasta kontrollikojal kindlaks teha, kas väljastpoolt saadud andmed on raamatupidamise aastaaruandega kooskõlas.
3. Oma ülasannete täitmiseks teatab kontrollikoda institutsioonidele ja asutustele, kelle suhtes kohaldatakse käesolevat määrust, oma töötajate nimed, kellel on õigus neid auditeerida.
Artikkel 160
Väärtpaberite ja raha kontrollimine
Kontrollikoda tagab, et kõiki hoiustatud või kassas olevaid väärtpabereid ja kogu hoiustatud või kassas olevat raha kontrollitakse hoiulevõtja allakirjutatud asjaomaste dokumentide alusel või hoitava raha ja väärtpaberite ametlike õiendite alusel. Kontrollikoda võib selliseid kontrollimisi ise teha.
Artikkel 161
Kontrollikoja juurdepääsuõigus
1. Komisjon, teised institutsioonid, liidu nimel tulusid ja kulusid haldavad asutused ja vahendite saajad aitavad kontrollikoda igakülgselt ja annavad talle kogu teabe, mida ta peab oma ülesannete täitmiseks vajalikuks. Nad annavad kontrollikoja käsutusse kõik eelarvest rahastatavate lepingute sõlmimist ja täitmist käsitlevad dokumendid, kõik raha või materiaalse vara arvestusdokumendid, kõik raamatupidamisdokumendid ja tõendavad dokumendid ning nendega seotud haldusdokumendid, kõik tulude ja kuludega seotud dokumendid, kõik inventarinimestikud ja kõik talituste organisatsiooniskeemid, mida kontrollikoda peab vajalikuks tulemiaruande ja eelarve tulemiaruande auditeerimiseks kas dokumentide põhjal või kohapeal, ja samaks otstarbeks ka kõik elektrooniliselt loodud või säilitatavad dokumendid ja andmed.
Liikmesriikide asjaomaste ametiasutuste siseauditiorganid ja muud üksused aitavad kontrollikoda igal viisil, mida viimane peab oma ülesannete täitmiseks vajalikuks.
2. Ametnikud, kelle tegevust kontrollikoda kontrollib, on kohustatud:
a)
esitama kassas oleva raha, kogu ülejäänud raha, väärtpaberite ja materiaalse vara üle peetavat arvestust käsitlevad dokumendid, samuti kõik tõendavad dokumendid nende käsutusse antud rahaliste vahendite haldamise kohta ning kõik eelnimetatutega seonduvad arveraamatud, registrid ja muud dokumendid;
b)
esitama kirjavahetuse ja kõik muud dokumendid, mida on vaja artikli 159 lõikes 1 osutatud auditi teostamiseks täies ulatuses.
Esimese lõigu punktis b osutatud teavet võib nõuda ainult kontrollikoda.
3. Kontrollikojal on õigus auditeerida liidu tulude ja kuludega seotud dokumente, mis on institutsioonide talituste, eelkõige kõnealuste tulude ja kuludega seotud otsuste tegemise eest vastutavate talituste, liidu nimel tulusid ja kulusid haldavate asutuste ning eelarvest makseid saavate füüsiliste ja juriidiliste isikute valduses.
4. Tulude saamise ja kulude väljamaksmise seaduslikkuse ja nõuetekohasuse ning finantsjuhtimise usaldusväärsuse kindlakstegemine hõlmab ka rahalise toetustena saadud liidu vahendite kasutamist institutsioonidevälistes asutustes.
5. Institutsioonidevälistele asutustele liidu vahendite maksmise eelduseks on asutuste kirjalik nõusolek või selle puudumisel töövõtjate või alltöövõtjate kirjalik nõusolek kontrollikoja auditiga, mis käsitleb saadud vahendite kasutamist.
6. Komisjon esitab kontrollikojale viimase taotlusel kogu teabe laenutehingute kohta.
7. Integreeritud arvutisüsteemide kasutamine ei tohi piirata kontrollikoja võimalusi tutvuda tõendavate dokumentidega.
Artikkel 162
Kontrollikoja aastaaruanne
1. Kontrollikoda edastab komisjonile ja asjaomastele institutsioonidele hiljemalt 30. juuniks kõik tähelepanekud, mis tema arvates tuleks avaldada kontrollikoja aastaaruandes. Need tähelepanekud peavad jääma konfidentsiaalseks ja nende suhtes kohaldatakse ärakuulamismenetlust. Kõik institutsioonid saadavad kontrollikojale vastuse 15. oktoobriks. Institutsioonide vastused, välja arvatud komisjoni omad, saadetakse samal ajal ka komisjonile.
2. Kontrollikoja aastaaruandes antakse hinnang finantsjuhtimise usaldusväärsuse kohta.
3. Kontrollikoja aastaaruandes on jagu iga institutsiooni kohta. Kontrollikoda võib oma äranägemise järgi lisada mis tahes kokkuvõtva aruande või üldised tähelepanekud.
Kontrollikoda võtab kõik vajalikud meetmed tagamaks, et kõikide institutsioonide vastused tema tähelepanekutele avaldatakse kas iga tähelepanekuga kõrvuti või selle järel.
4. Kontrollikoda edastab eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele institutsioonidele ja teistele institutsioonidele 15. novembriks oma aastaaruande koos institutsioonide vastustega ning tagab nende avaldamise Euroopa Liidu Teatajas.
5. Niipea kui kontrollikoda on edastanud aastaaruande, teavitab komisjon asjaomaseid liikmesriike viivitamata kõnealuses aruandes sisalduvast teabest, mis käsitleb selliste vahendite haldamist, mille eest kõnealused liikmesriigid kohaldatavate eeskirjade alusel vastutavad.
Pärast selle teabe kättesaamist vastavad liikmesriigid komisjonile 60 päeva jooksul. Komisjon esitab 28. veebruariks kokkuvõtte sellest teabest kontrollikojale, Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
Artikkel 163
Kontrollikoja eriaruanded
1. Kontrollikoda edastab asjaomasele institutsioonile või asutusele kõik tähelepanekud, mis tema arvates tuleks avaldada eriaruandes. Need tähelepanekud peavad jääma konfidentsiaalseks ja nende suhtes kohaldatakse ärakuulamismenetlust.
Asjaomane institutsioon või asutus teavitab kontrollikoda kahe ja poole kuu jooksul pärast nimetatud tähelepanekute edastamist vastustest, mida ta soovib nende tähelepanekute kohta esitada.
Kui kontrollikoda on asjaomase institutsiooni või asutuse vastused kätte saanud, võtab ta eriaruande lõpliku teksti vastu järgneva kuu jooksul.
Eriaruanded koos asjaomaste institutsioonide või asutuste vastustega edastatakse viivitamata Euroopa Parlamendile ja nõukogule, kellest kumbki otsustab, vajaduse korral koostöös komisjoniga, milliseid meetmeid tuleks kõnealuseid eriaruandeid ja vastuseid silmas pidades võtta.
Kontrollikoda võtab kõik vajalikud meetmed tagamaks, et kõikide asjaomaste institutsioonide ja asutuste vastused tema tähelepanekutele avaldatakse koos eriaruandega.
2. Kontrollikoda võib Euroopa Liidu Teatajas avaldada ELi toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 teises lõigus osutatud arvamused, mis ei ole seotud ettepanekute või eelnõudega, mille suhtes kohaldatakse seadusandlikku konsulteerimismenetlust. Kontrollikoda otsustab avaldamise üle pärast konsulteerimist institutsiooniga, kes taotles arvamuse esitamist või keda see käsitleb. Avaldamisel lisatakse arvamustele asjaomaste institutsioonide võimalikud märkused.
2. PEATÜKK
Eelarve täitmisele heakskiidu andmine
Artikkel 164
Eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse ajakava
1. Kvalifitseeritud häälteenamusega vastu võetud nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament enne 15. maid aastal n + 2 heakskiidu komisjoni tegevusele aasta n eelarve täitmisel.
2. Kui lõikes 1 ettenähtud kuupäevast ei ole võimalik kinni pidada, teatab Euroopa Parlament või nõukogu komisjonile edasilükkamise põhjustest.
3. Kui Euroopa Parlament lükkab eelarve täitmisele heakskiitu andva otsuse tegemise edasi, teeb komisjon kõik endast oleneva, et võimalikult kiiresti võtta meetmeid selle otsuse tegemist takistavate asjaolude kõrvaldamiseks või kõrvaldamise hõlbustamiseks.
Artikkel 165
Eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlus
1. Otsus eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta hõlmab liidu kõigi tulude ja kulude kontosid ja nende saldot ning bilansis esitatud liidu varasid ja kohustusi.
2. Eelarve täitmisele heakskiidu andmiseks tutvub Euroopa Parlament, pärast seda, kui nõukogu on seda juba teinud, ELi toimimise lepingu artiklis 318 osutatud raamatupidamise aastaaruande, finantsaruannete ja hindamisaruandega. Samuti tutvub ta kontrollikoja aastaaruande ja auditeeritud institutsioonide saadetud vastustega, asjaomase eelarveaasta kohta kontrollikoja koostatud võimalike asjaomaste eriaruannetega ja kontrollikoja kinnitava avaldusega, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldatavust ning raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.
3. Euroopa Parlamendi taotluse korral esitab komisjon talle ELi toimimise lepingu artikli 319 kohaselt kogu teabe, mida on vaja asjaomast eelarveaastat käsitleva eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse tõrgeteta rakendamiseks.
Artikkel 166
Järelmeetmed
1. ELi toimimise lepingu artikli 319 ja Euratomi asutamislepingu artikli 106a kohaselt võtavad komisjon ja teised institutsioonid kõik asjakohased meetmed, et järgida eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevale Euroopa Parlamendi otsusele lisatud tähelepanekuid ja eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevale nõukogu vastuvõetud soovitusele lisatud märkusi.
2. Euroopa Parlamendi või nõukogu taotluse korral annavad institutsioonid aru nende tähelepanekute ja märkuste põhjal võetud meetmetest ja eelkõige juhtnööridest, mis nad on andnud oma talitustele, kes vastutavad eelarve täitmise eest. Liikmesriigid teevad komisjoniga koostööd, teatades talle meetmetest, mis nad on võtnud kõnealuste tähelepanekute järgimiseks, et komisjon saaks neid oma aruande koostamisel arvesse võtta. Institutsioonide aruanded edastatakse ka kontrollikojale.
Artikkel 167
Euroopa välisteenistust käsitlevad erisätted
Euroopa välisteenistuse puhul järgitakse täies ulatuses menetlusi, mis on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 319 ja käesoleva määruse artiklites 164, 165 ja 166. Euroopa välisteenistus teeb igakülgset koostööd eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluses osalevate institutsioonidega ning annab vajaduse korral täiendavat teavet, sealhulgas osaleb asjakohaste organite koosolekutel.
TEINE OSA
ERISÄTTED
I JAOTIS
EUROOPA PÕLLUMAJANDUSE TAGATISFOND
Artikkel 168
Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi käsitlevad erisätted
1. Kui käesolevast jaotisest ei tulene teisiti, kohaldatakse esimest ja kolmandat osa Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) käsitlevates eeskirjades osutatud asutuste ja organite kulude ja tulude suhtes.
2. Meetmeid, mida haldab otseselt komisjon, rakendatakse esimese ja kolmanda osa sätete kohaselt.
Artikkel 169
EAGFi eraldistega seotud kulukohustused
1. Igaks eelarveaastaks on EAGFile ette nähtud liigendamata assigneeringuid sisaldavad eraldised, lisaks kaetakse liigendatud assigneeringutest erandina selle kulud, mis seonduvad määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 3 lõikes 2 osutatud meetmetega.
2. Maksete assigneeringud, mis on eelnevast eelarveaastast üle kantud, kuid mida ei ole eelarveaasta lõpuks kasutatud, tühistatakse.
3. Kulukohustustega sidumata assigneeringud, mis on seotud määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 3 lõikes 1 nimetatud meetmetega, võib üle kanda üksnes järgmisse eelarveaastasse.
Selline järgmisse eelarveaastasse ülekandmine peab jääma 2 % piiresse esialgsetest assigneeringutest ning ei tohi ületada summat, mille võrra eelmisel eelarveaastal otsetoetusi kohandati vastavalt nõukogu 19. jaanuari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 73/2009 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) (24) artiklile 11.
Järgmisse eelarveaastasse ülekantavad assigneeringud kantakse tagasi üksnes eelarveridadele, mis käsitlevad määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 3 lõike 1 punktis c osutatud meetmeid.
Sellise järgmisse eelarveaastasse ülekandmise tulemusel võib täiendavaid makseid teha ainult lõplikele vahendite saajatele, kelle suhtes eelneval eelarveaastal kohaldati otsetoetuste kohandamist vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklile 11.
Komisjon teeb järgmisse eelarveaastasse ülekandmise otsuse selle aasta 15. veebruariks, millisesse assigneeringud üle kantakse, ja teatab sellest Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
Artikkel 170
EAGFi assigneeringutega seotud üldised esialgsed kulukohustused
1. Komisjon hüvitab liikmesriikide kantud kulud.
2. Komisjoni otsused, millega kinnitatakse hüvitismaksete suurus, kujutavad endast üldisi esialgseid kulukohustusi ning need ei tohi ületada EAGFile ettenähtud assigneeringute kogusummat.
3. Alates eelarveaasta 15. novembrist võib EAGF jooksvaid halduskulusid eelnevalt siduda kulukohustustega järgnevaks eelarveaastaks ettenähtud assigneeringute arvelt. Sellised kulukohustused ei tohi siiski ületada kolme neljandikku kõigist eelarveaasta vastavatest assigneeringutest. Sellised kulukohustused on seotud üksnes kuludega, mis põhinevad kehtival alusaktil.
Artikkel 171
EAGFiga seotud eelarveliste kulukohustuste võtmise ajakava
1. EAGFi käsitlevates eeskirjades osutatud asutuste ja organite kulude suhtes võetakse kahe kuu jooksul pärast liikmesriikide saadetud kuluaruannete kättesaamist kulukohustused peatükkide, artiklite ja punktide kaupa. Selliseid kulukohustusi võib võtta pärast nimetatud kahekuulise tähtaja möödumist alati, kui on vaja kohaldada asjaomaste eelarveridade assigneeringute ümberpaigutamise menetlust. Summad kantakse eelarvesse maksetena selle sama kahekuulise tähtaja jooksul, välja arvatud juhul, kui liikmesriigid ei ole veel makset teinud või kui makse rahastamiskõlblikkus ei ole kindel.
Esimeses lõigus osutatud kulukohustused arvatakse maha artiklis 170 osutatud üldisest esialgsest kulukohustusest.
2. Üldised esialgsed kulukohustused, mis on võetud eelarveaastaks ja mille põhjal ei ole võetud eelarve liigenduse kohaseid konkreetsete eelarveridadega seonduvaid kulukohustusi järgneva eelarveaasta 1. veebruariks, tühistatakse seoses asjaomase eelarveaastaga.
3. Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse juhul, kui raamatupidamise aastaaruande kontrollimisest ja heakskiitmisest ei tulene teisiti.
Artikkel 172
EAGFi kulude kajastamine raamatupidamisarvestuses
Eelarve raamatupidamisarvestuses kirjendatakse kulud eelarveaasta raamatupidamisarvestusse maksete põhjal, mille komisjon on teinud kulude tagasimaksmiseks liikmesriikidele selle eelarveaasta 31. detsembriks, tingimusel et peaarvepidaja on maksekorralduse kätte saanud järgneva eelarveaasta 31. jaanuariks.
Artikkel 173
EAGFi assigneeringute ümberpaigutamine
1. Artikli 26 lõike 1 kohaselt assigneeringute ümber paigutamisel teeb komisjon oma sellekohase otsuse järgneva eelarveaasta 31. jaanuariks ja teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu vastavalt artikli 26 lõikele 1.
2. Muudel kui lõikes 1 kirjeldatud juhtudel esitab komisjon ümberpaigutusettepanekud Euroopa Parlamendile ja nõukogule järgneva eelarveaasta 10. jaanuariks.
Euroopa Parlament ja nõukogu otsustavad selliste ümberpaigutuste tegemise artiklis 27 sätestatud korras, kuid käesoleva artikli kohaldamisel on kohaldatavaks tähtajaks kolm nädalat.
Artikkel 174
EAGFiga seotud sihtotstarbelised tulud
1. Käesoleva jaotise kohased sihtotstarbelised tulud kantakse eelarvesse tulu päritolu järgi artikli 21 lõike 3 kohaselt.
2. Määruse (EÜ) 1290/2005 artiklis 30 osutatud otsuste tulemus kantakse ühte artiklisse.
II JAOTIS
STRUKTUURIFONDID, ÜHTEKUULUVUSFOND, EUROOPA KALANDUSFOND, EUROOPA MAAELU ARENGU PÕLLUMAJANDUSFOND NING VABADUSEL, TURVALISUSEL JA ÕIGUSEL RAJANEVA ALA FONDID, MILLE PUHUL EELARVE TÄITMINE TOIMUB KOOSTÖÖS LIIKMESRIIKIDEGA
Artikkel 175
Erisätted
1. Kui käesolevast jaotisest ei tulene teisiti, kohaldatakse esimest ja kolmandat osa nende asutuste ja organite kulude ja tulude suhtes, millele on osutatud nõukogu 20. septembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (25), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1080/2006 (mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi), (26) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1081/2006, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi, (27) nõukogu 11. juuli 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1083/2006 (millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta), (28) nõukogu 11. juuli 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1084/2006 (millega asutatakse Ühtekuuluvusfond), (29) ja nõukogu 27. juuli 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1198/2006 (Euroopa Kalandusfondi kohta) (30), ning nende vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala fondide, sh programmi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” alla kuuluvate fondide kulude ja tulude suhtes, mille puhul eelarvet täidetakse vastavalt artiklile 59 koostöös liikmesriikidega (edaspidi „fondid”).
2. Meetmeid, mille puhul eelarvet täidetakse otseselt komisjoni poolt, rakendatakse samuti esimeses ja kolmandas osas sätestatud eeskirjade kohaselt.
Artikkel 176
Kulukohustuste assigneeringute jaotusest kinnipidamine
Euroopa Parlament ja nõukogu peavad kinni kulukohustuste assigneeringute jaotusest, mis on sätestatud struktuurimeetmeid, maaelu arengut ja Euroopa Kalandusfondi käsitlevates asjaomastes alusaktides.
Artikkel 177
Rahaliste toetuste maksmine ning vahemaksete ja tagasimaksete tegemine
1. Komisjon maksab fondidest rahalist toetust kooskõlas artiklis 175 osutatud määrustega.
2. Komisjoni vahemaksete tegemise tähtaeg sätestatakse artiklis 175 osutatud määruste kohaselt.
3. Artiklis 175 osutatud määruste kohaselt ei tähenda meetmega seonduvate eelmaksete täielik või osaline tagasimaksmine sellele meetmele fondidest makstava rahalise toetuse vähendamist.
Tagasimakstud summad loetakse vastavalt artikli 21 lõike 3 punktile c sihtotstarbeliseks sisetuluks.
Liikmesriikide tagasimaksete käsitlemist ja tagasimaksete käsitlemise mõju fondidest makstava rahalise toetuse suurusele reguleerivad artiklis 175 osutatud määrused.
4. Erandina artiklist 14 võib eelmaksete tagasimaksmisest tulenevad kulukohustuste assigneeringud, mis on kättesaadavad 31. detsembril, kanda järgmisse eelarveaastasse üle kuni programmi lõpetamiseni ning neid võib vajaduse korral kasutada, tingimusel et muud kulukohustuste assigneeringud ei ole enam kättesaadavad.
5. Eelarve raamatupidamisarvestuses kirjendatakse kulud, sh kulud, mis tuleb kanda asjaomase eelarveaasta 31. jaanuariks seoses maksete assigneeringutega, mis tehakse kättesaadavaks artiklis 179 osutatud ümberpaigutuste tegemisele järgneval kuul, eelarveaasta raamatupidamisarvestusse maksete põhjal, mille komisjon on teinud kulude hüvitamiseks liikmesriikidele asjaomase aasta 31. detsembriks.
Artikkel 178
Assigneeringute vabastamine
1. Komisjon vabastab kulukohustuste assigneeringud automaatselt artiklis 175 osutatud määruste kohaselt.
2. Vabastatud assigneeringud võib uuesti kättesaadavaks teha juhul, kui on tehtud ilmne viga, mida saab süüks panna üksnes komisjonile.
Selleks uurib komisjon eelneval eelarveaastal toimunud assigneeringute vabastamisi ja otsustab assigneeringute vajadust silmas pidades jooksva eelarveaasta 15. veebruariks, kas vastavaid assigneeringuid on vaja uuesti kättesaadavaks teha.
Artikkel 179
Assigneeringute ümberpaigutamine
1. Käesolevas jaotises osutatud tegevuskulude puhul võib komisjon, välja arvatud seoses Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondiga, teha ümberpaigutusi ühest jaotisest teise, tingimusel et asjaomased assigneeringud on ette nähtud samaks otstarbeks artiklis 175 osutatud määruste tähenduses või need on kulud tehniliseks abiks. Komisjon teeb asjaomased otsused järgmise eelarveaasta 31. jaanuariks.
2. Muudel kui lõikes 1 kirjeldatud juhtudel võib komisjon esitada maksete assigneeringute fondidesse ümberpaigutamise ettepanekud Euroopa Parlamendile ja nõukogule järgneva eelarveaasta 10. jaanuariks. Maksete assigneeringuid võib ümber paigutada igast eelarvepunktist. Euroopa Parlament ja nõukogu otsustavad selliste ümberpaigutuste tegemise artiklis 27 sätestatud korras, kuid käesoleva artikli kohaldamisel on kohaldatavaks tähtajaks kolm nädalat.
3. Kui Euroopa Parlament ja nõukogu ei kiida ümberpaigutamist heaks või kiidavad selle heaks vaid osaliselt, kantakse vastav osa artikli 177 lõikes 5 osutatud kulust järgmise eelarveaasta maksete assigneeringute arvelt.
Artikkel 180
Projektide juhtimine, valik ja auditeerimine
Projektide juhtimist ja valikut ning nende auditeerimist reguleerivad artiklis 175 osutatud määrused.
III JAOTIS
TEADUSUURINGUD
Artikkel 181
Teadusuuringuteks ettenähtud vahendid
1. Esimest ja kolmandat osa kohaldatakse teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse assigneeringute suhtes, kui käesolevast jaotisest ei tulene teisiti.
Need assigneeringud kantakse mõnda teadusuuringute poliitikavaldkonda käsitlevasse eelarvejaotisse otseste või kaudsete meetmete alla või mõnda teadusuuringuid käsitlevasse peatükki mõnes muus jaotises.
Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mis käsitlevad teadusuuringute meetmete liike.
2. ELi toimimise lepingule lisatud, ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemise finantstagajärgi ning söe ja terase teadusfondi käsitleva protokolliga nr 37 asutatud söe ja terase teadusfondi tuluga seonduvaid assigneeringuid käsitatakse sihtotstarbelise tuluna artikli 21 tähenduses. Selle tuluga seoses tekkivad kulukohustuste assigneeringud tehakse kättesaadavaks niipea, kui saadaolev summa on eelarvestatud, ja maksete assigneeringud niipea, kui tulu on laekunud.
3. Käesolevas jaotises osutatud tegevuskulude puhul võib komisjon teha ümberpaigutusi ühest jaotisest teise, tingimusel et assigneeringuid kasutatakse samaks otstarbeks.
4. Eksperdid, kellele makstakse palka teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse assigneeringutest, võetakse tööle vastavalt korrale, mille Euroopa Parlament ja nõukogu sätestavad iga teadusuuringute raamprogrammi vastuvõtmisel või vastavates ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide osalemise eeskirjades.
Artikkel 182
Teadusuuringuteks ettenähtud vahenditega seotud kulukohustused
1. Kulukohustuste assigneeringud, mis vastavad nende teadusuuringutega seotud projektide täieliku või osalise rakendamata jätmise tulemusel vabastatud kulukohustuste summale, mille jaoks need on eelarvesse kantud, võib erandlikel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel teha uuesti kättesaadavaks, kui see on hädavajalik algselt kavandatud programmi elluviimiseks, välja arvatud juhul, kui asjaomase eelarveaasta (aasta n) eelarve sisaldab selleks otstarbeks vahendeid.
2. Lõikes 1 märgitud eesmärgil vaatab komisjon iga eelarveaasta alguses eelmisel eelarveaastal (aasta n -1) vabastatud assigneeringud läbi ja hindab assigneeringute vajadustele tuginedes, kas assigneeringute uuesti kättesaadavaks tegemine on vajalik.
Nimetatud hindamise alusel võib komisjon esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule asjakohased ettepanekud iga eelarveaasta 15. veebruariks, märkides iga eelarvepunkti puhul ära nende assigneeringute uuesti kättesaadavaks tegemise põhjused.
3. Euroopa Parlament ja nõukogu teevad komisjoni ettepanekute kohta otsuse kuue nädala jooksul. Kui nimetatud tähtajaks ei ole otsust tehtud, loetakse ettepanekud heakskiidetuks.
Kulukohustuste summa, mis eelarveaastal n uuesti kättesaadavaks tehakse, ei tohi mingil juhul ületada 25 % eelarveaastal n-1 samal eelarvereal vabastatud assigneeringute kogusummast.
4. Uuesti kättesaadavaks tehtud kulukohustuste assigneeringuid ei kanta järgmisse eelarveaastasse üle.
Uuesti kättesaadavaks tehtud kulukohustuste assigneeringutega seonduvad juriidilised kohustused võetakse 31. detsembriks eelarveaastal n.
Eelarveaasta n lõpus vabastab vastutav eelarvevahendite käsutaja selliste uuesti kättesaadavaks tehtud kulukohustuste assigneeringute kasutamata saldo lõplikult.
Artikkel 183
Teadusuuringute Ühiskeskus
1. Teadusuuringute Ühiskeskus võib mujale kui artikli 181 lõikes 1 osutatud jaotistesse ja peatükkidesse kantud assigneeringute arvelt saada raha osalemiseks esimese osa V ja VI jaotises kirjeldatud hanke- ja toetuste andmise menetlustes, mida rahastatakse täielikult või osaliselt eelarvest.
Hanke- ja toetuste andmise menetlustes osalemise eesmärgil käsitatakse Teadusuuringute Ühiskeskust liikmesriigis asuva juriidilise isikuna.
Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte Teadusuuringute Ühiskeskust käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta.
2. Assigneeringuid, mis on seotud järgmisega, käsitletakse sihtotstarbeliste tuludena artikli 21 lõike 2 tähenduses:
a)
hanke- ja toetuste andmise menetlused, milles Teadusuuringute Ühiskeskus osaleb,
b)
tegevused, mida Teadusuuringute Ühiskeskus teostab kolmandate isikute nimel, või
c)
tegevused, mida teostatakse teiste institutsioonide või komisjoni muude talitustega tehniliste või teadusteenuste osutamiseks sõlmitud halduskokkulepete alusel.
Esimese lõigu punktides a ja c osutatud tulust tulenevad kulukohustuste assigneeringud tehakse kättesaadavaks niipea, kui saadaolev summa on eelarvestatud.
Esimese lõigu punktis c osutatud tegevuse puhul tühistatakse assigneeringud, mida ei ole viie aasta jooksul kasutatud.
3. Selliste assigneeringute kasutamist kajastatakse eelarve tulemiaruandes sisalduvas analüütilises arvestuses asjaomaste meetmeliikide kaupa; seda kajastatakse eraldi tuludest, mis saadakse kolmandate (era- või avalik-õiguslike) isikute poolsest rahastamisest, ja tuludest, mis saadakse muude teenuste eest, mida komisjon osutab kolmandatele isikutele.
4. Kui Teadusuuringute Ühiskeskus osaleb kooskõlas käesoleva artikli lõikega 1 toetuste andmise või hankemenetlustes, ei kohaldata tema suhtes artiklis 106, artikli 107 lõike 1 punktides b ja c, artiklites 108 ja 109 ning artikli 131 lõigetes 4 ja 5 sätestatud tingimusi, mis käsitlevad hanke- ja toetuste andmise menetlustest kõrvalejätmist ja rahalisi karistusi.
Samuti eeldatakse, et Teadusuuringute Ühiskeskus täidab majandusliku ja finantssuutlikkuse nõudeid.
Teadusuuringute Ühiskeskus vabastatakse artiklites 115 ja 134 osutatud tagatise esitamise nõudest.
5. Esimese osa V jaotises käsitletud hankelepingute sõlmimise korda ei kohaldata tegevuse suhtes, mida Teadusuuringute Ühiskeskus teostab kolmandate isikute nimel.
6. Erandina artiklist 26 võib komisjon poliitikavaldkonda „Otsene teadustegevus” käsitleva eelarvejaotise piires teha peatükkide vahel ümberpaigutusi kuni 15 % ulatuses selle eelarverea assigneeringutest, kust ümberpaigutus tehakse.
IV JAOTIS
VÄLISTEGEVUS
1. PEATÜKK
Üldsätted
Artikkel 184
Välistegevus
1. Esimest ja kolmandat osa kohaldatakse eelarvest rahastatava välistegevuse suhtes, kui käesolevast jaotisest ei tulene teisiti.
Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mis käsitlevad meetmeid, mida võib rahastada välistegevuse raames.
2. Komisjon kasutab lõikes 1 osutatud meetmeteks mõeldud assigneeringuid:
a)
kas komisjoni enda poolt antava abi raames, või
b)
partnerluses artikli 58 lõike 1 punkti c alapunktis i osutatud kolmanda riigiga rahastamislepingule allakirjutamise kaudu.
3. Kui välistegevust kaasrahastatakse nii eelarvesse kantud assigneeringutest kui ka artikli 21 lõike 2 punktis b osutatud sihtotstarbelisest välistulust, makstakse vahendid, mis on artikli 189 lõikes 2 osutatud lepinguperioodi lõppemisel asjaomase meetme puhul kulukohustustega ikka veel sidumata, proportsionaalselt tagasi, arvates neist eelnevalt maha ühekordse makse, mis vastab auditi-, hindamis- ja ettenägematute kulude assigneeringutele, mille võib kulukohustustega siduda hiljem.
4. Artikli 90 lõike 4 teist lõiku ei kohaldata käesolevas jaotises osutatud meetmete suhtes.
Kui otsese eelarve täitmisega välismeetme toetus on üle 5 000 000 euro, võib kogu meetme vältel jääda tasaarvestamata maksimaalselt kaks eelmakset.
2. PEATÜKK
Meetmete rakendamine
1. Jagu
Üldsätted
Artikkel 185
Välismeetmete rakendamine
Käesolevas jaotises kirjeldatud meetmeid võib rakendada kas otseselt komisjon vastavalt artikli 58 lõike 1 punktile a, koostöös liikmesriikidega vastavalt artikli 58 lõike 1 punktile b või kaudselt iga artikli 58 lõike 1 punkti c kohaselt volitatud üksus või isik kooskõlas artiklite 58-63 asjakohaste sätetega. Välistegevuseks mõeldud assigneeringud võib ühise eesmärgi saavutamiseks kombineerida muudest allikatest pärinevate rahaliste vahenditega.
2. Jagu
Eelarvetoetus ja mitme rahastajaga usaldusfondid
Artikkel 186
Eelarvetoetuse kasutamine
1. Kui asjaomastes alusaktides on nii sätestatud, võib komisjon anda eelarvetoetust toetust saavale kolmandale riigile, kui nimetatud riigi avaliku sektori vahendite haldamine on piisavalt läbipaistev, usaldusväärne ja tõhus.
Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte eelarvetoetuse kasutamist ja vahendite saajate kohustusi käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta.
2. Artiklis 84 osutatud rahastamisotsuses näidatakse üksikasjalikult ära toetust saavale kolmandale riigile eelarvetoetuse andmise eesmärgid ja oodatavad tulemused. Liidu rahalise toetuse maksmine põhineb lõikes 1 osutatud tingimuste täitmisel, kaasa arvatud avaliku sektori vahendite haldamise parandamine, ning selgetel ja objektiivsetel tulemusnäitajatel, mis on aluseks asjaomases valdkonnas aja jooksul saavutatud edusammude mõõtmiseks.
3. Komisjon lisab vastavasse artikli 184 lõike 2 punkti b kohaselt sõlmitud rahastamislepingusse asjakohased sätted, mille kohaselt toetust saav kolmas riik kohustub viivitamata hüvitama asjaomaseks meetmeks antud toetuse tervikuna või osaliselt, kui esineb tõendeid, et toetust saava riigi poolne tõsine eeskirjade eiramine on muutnud liidu asjaomase rahastamise põhjendamatuks.
Esimeses lõigus nimetatud hüvitamiseks võib kohaldada artikli 80 lõike 1 teist lõiku.
4. Komisjon toetab parlamentaarse kontrolli ja auditivõimekuse arendamist toetust saavates kolmandates riikides ning läbipaistvuse suurendamist ja üldsuse teabele juurdepääsu parandamist.
Artikkel 187
Liidu välistegevuse usaldusfondid
1. Komisjon võib hädaolukorra aegsete, hädaolukorra järgsete või temaatiliste meetmete jaoks asutada usaldusfonde teiste rahastajatega sõlmitud kokkulepete alusel. Iga usaldusfondi asutamisaktis määratakse kindlaks fondi eesmärgid.
2. Liidu usaldusfonde rakendatakse kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise, läbipaistvuse, proportsionaalsuse, mittediskrimineerimise ja võrdse kohtlemise põhimõtetega ning igas asutamisaktis kindlaksmääratud konkreetsete eesmärkidega.
Liidu usaldusfonde rakendab otseselt komisjon kooskõlas artikli 58 lõike 1 punktiga a, välja arvatud hädaolukorra aegsete või järgsete meetmete jaoks ette nähtud liidu usaldusfondide puhul, mida võib rakendada ka kaudselt, delegeerides eelarve täitmisega seotud ülesanded artikli 58 lõike 1 punkti c alapunktide i, ii, v ja vi kohaselt volitatud üksustele.
3. Liidu usaldusfondid peavad vastama järgmistele tingimustele:
a)
liidu sekkumine annab lisaväärtust: usaldusfonde luuakse ja rakendatakse liidu tasandil, kui nende eesmärgid on eelkõige oma ulatuse või potentsiaalse mõju tõttu paremini saavutatavad pigem liidu kui riigi tasandil;
b)
liidu usaldusfondid peavad muutma liidu poliitiliselt selgelt nähtavaks ja andma juhtimiseeliseid ning tagama parema liidu kontrolli riskide ning liidu rahalise toetuse ja muude rahastajate rahalise osaluse väljamaksete üle. Neid ei tohiks luua, kui nad vaid dubleerivad muid olemasolevaid rahastamiskanaleid või sarnaseid rahastamisvahendeid ega täienda neid.
4. Iga liidu usaldusfondi juurde luuakse rahastajate esindatuse tagamiseks nõukogu, mille eesistuja on komisjon ja vaatlejateks toetust mitteandvad liikmesriigid ning mis teeb otsuseid vahendite kasutamise üle.
5. Liidu usaldusfondid luuakse nende asutamisaktis kindlaksmääratud piiratud ajavahemikuks. Komisjon võib asjaomase liidu usaldusfondi nõukogu taotluse korral teha otsuse fondi tegevusaja pikendamise kohta.
Euroopa Parlament ja/või nõukogu võivad vajaduse korral nõuda, et komisjon lõpetaks assigneeringud usaldusfondile või vaataks läbi usaldusfondi asutamisakti, et fond likvideerida. Sellisel juhul tagastatakse allesjäänud vahendid proportsionaalselt eelarvesse üldtuluna ning toetust andnud liikmesriikidele ja muudele rahastajatele.
6. Liidu rahaline toetus ja teiste rahastajate rahaline osalus paigutatakse selleks otstarbeks ettenähtud pangakontole. Liidu rahaline toetus kantakse nimetatud pangakontole maksetaotluste alusel, mis peavad olema väljamaksete prognoosidega nõuetekohaselt põhjendatud, võttes arvesse kontol kättesaadavate summade saldot ja sellest tulenevat lisamaksete vajadust. Väljamaksete prognoosid tuleb teha igal aastal või vajaduse korral iga poole aasta tagant.
Rahalist toetust ja rahalist osalust ei integreerita eelarvesse ja neid haldab komisjon volitatud eelarvevahendite käsutaja vastutusel.
Komisjoni peaarvepidaja on ühtlasi ka liidu usaldusfondi peaarvepidaja. Peaarvepidaja vastutab raamatupidamisarvestuse korra ja kõikidele liidu usaldusfondidele ühise kontoplaani kehtestamise eest.
Komisjoni siseaudiitoril ja kontrollikojal on usaldusfondi suhtes samasugused volitused nagu neil on komisjoni muude meetmete suhtes.
Usaldusfondi pangakonto avab ja sulgeb peaarvepidaja.
Komisjon tagab, et peaarvepidaja ja eelarvevahendite käsutaja ülesanded hoitakse rangelt lahus.
Vahendite kulukohustustega sidumise ja väljamaksmise eest vastutavad komisjoni finantsjuhtimises osalejad, nagu määratletud esimese osa IV jaotise 3. peatükis.
7. Komisjonil on õigus kasutada kuni 5 % usaldusfondi koondatud summast oma halduskulude katteks aastatel, mil lõikes 6 osutatud rahalist toetust ja rahalist osalust on hakatud kasutama. Selliseid haldustasusid käsitatakse kogu usaldusfondi tegevusaja jooksul sihtotstarbeliste tuludena artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses.
Peaarvepidaja täidab usaldusfondist rahastatud meetmetega seotud sissenõudekorraldusi. Sissenõudekorralduste alusel tehtud tagasimaksetest saadud tulu kantakse uuesti usaldusfondi pangakontole. Sissenõudekorralduste tühistamine ja sissenõudmisest loobumine toimub artiklis 80 osutatud eeskirjade kohaselt.
8. Komisjon esitab liidu usaldusfondi loomist, tegevusaja pikendamist ja likvideerimist käsitlevate otsuste eelnõud pädevale komiteele, mis on ette nähtud alusaktis, mille kohaselt liidu usaldusfondile antakse liidu rahalist toetust.
9. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte välistegevuse usaldusfondide haldamise, aruandluse ja juhtimise üksikasjalike eeskirjade kohta.
10. Komisjon esitab igal aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule põhjaliku ja üksikasjaliku aruande, milles käsitletakse liidu usaldusfondidest toetust saanud meetmeid, nende rakendamist ja tulemuslikkust ning raamatupidamise aastaaruandeid. Komisjon lisab selle aruande artikli 66 lõike 9 kolmandas lõigus osutatud raamatupidamise aastaaruannetele.
3. Jagu
Muud eelarve täitmise viisid
Artikkel 188
Välismeetmete rakendamine kaudse eelarve täitmise raames
1. Komisjon ja liidu delegatsioonid teostavad artikli 58 lõike 1 punkti c kohast järelevalvet kaudse eelarve täitmise raames rakendatavate meetmete üle kooskõlas artikli 56 lõikega 2. Sellist järelevalvet teostatakse kas eelneva heakskiitmise, järelkontrolli või liitmenetluse abil.
2. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mis käsitlevad välismeetmete rakendamist kaudse eelarve täitmise raames.
Artikkel 189
Välismeetmete rakendamist käsitlevad rahastamislepingud
1. Rakendatavate välismeetmete kohta sõlmitakse üks või mitu järgmist lepingut:
a)
rahastamisleping komisjoni ja artiklis 185 osutatud üksuse või isiku vahel;
b)
rahastamisleping või toetusleping komisjoni ja meetmete rakendamise eest vastutavate füüsiliste või juriidiliste isikute vahel.
Välisabi andmise tingimused kehtestatakse dokumendis, mille alusel esimese lõigu punktides a ja b sätestatud rahastamislepinguid või toetuslepinguid hallatakse.
2. Rahastamislepingud lõike 1 esimese lõigu punktis a osutatud üksustega sõlmitakse 31. detsembriks aastal n+1, kusjuures aasta n on eelarvelise kulukohustuse võtmise aasta.
Rahastamislepingutes sätestatakse ajavahemik, mille jooksul lõike 1 esimese lõigu punktis a osutatud üksused sõlmivad kõik individuaalsed lepingud ja toetuslepingud, millega meedet rakendatakse. See ajavahemik ei ole pikem kui kolm aastat alates rahastamislepingu sõlmimise päevast, välja arvatud:
a)
mitme rahastajaga meetmete puhul;
b)
auditeerimist ja hindamist käsitlevate individuaalsete lepingute korral;
c)
järgmiste erandlike asjaolude esinemisel:
i)
lepingute lisalepingud on juba sõlmitud;
ii)
individuaalsed lepingud tuleb sõlmida kehtiva lepingu ennetähtaegse lõpetamise järel;
iii)
üksuses, kellele on delegeeritud asjaomased ülesanded, on toimunud muudatused.
3. Lõiget 2 ei kohaldata jagatud kulukohustuste kaudu rakendatavate mitmeaastaste programmide suhtes järgmistel juhtudel:
a)
ühinemiseelse abi rahastamisvahend;
b)
Euroopa naabrus- ja partnerluspoliitika rahastamisvahend.
Neil juhtudel vabastab komisjon kulukohustuste assigneeringud automaatselt kooskõlas valdkondlike eeskirjadega.
4. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mis käsitlevad välismeetmete rakendamist käsitlevaid rahastamislepinguid üksustega.
3. PEATÜKK
Hanked
Artikkel 190
Välistegevuse valdkonna hanked
1. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte välistegevuse valdkonna hangete üksikasjalike eeskirjade kohta.
2. Esimese osa V jaotise 1. peatükki, mis käsitleb hangetega seotud üldsätteid, kohaldatakse käesoleva jaotisega hõlmatud hankelepingute suhtes, kui käesoleva määruse kohaselt vastuvõetud delegeeritud õigusaktides sisalduvatest erisätetest, mis käsitlevad välislepingute piirmäärasid ja nende sõlmimise korda, ei tulene teisiti. Hankijaks käesoleva peatüki tähenduses on:
a)
komisjon ühe või mitme kolmanda riigi nimel ja arvel;
b)
artiklis 185 osutatud üksused ja isikud, kellele on delegeeritud asjaomased eelarve täitmisega seotud ülesanded.
3. Hankemenetlused tuleb sätestada artiklis 189 sätestatud lepingutes.
4. Käesolevat peatükki ei kohaldata valdkondlike alusaktidega kriisiohjamis-, kodanikukaitse- ja humanitaarabioperatsioonide korral rakendatavate meetmete suhtes.
Artikkel 191
Hankemenetluses osalemise eeskirjad
1. Hankemenetluses võivad võrdsetel tingimustel osaleda kõik isikud, kes kuuluvad aluslepingute reguleerimisalasse, ja kõik teised füüsilised ja juriidilised isikud vastavalt asjaomast koostöövaldkonda käsitlevate alusaktide erisätetele.
2. Artikli 54 lõikes 2 osutatud juhtudel ning erandlikel asjaoludel, mida vastutav eelarvevahendite käsutaja on nõuetekohaselt põhjendanud, võidakse otsustada lubada hankemenetluses osaleda lõikega 1 hõlmamata kolmandate riikide kodanikel.
3. Kui kohaldatakse kauba- ja teenusturgude avamist käsitlevat kokkulepet, mille osaliseks on liit, võivad eelarvest rahastatavates hangetes kõnealuses kokkuleppes sätestatud tingimustel osaleda ka lõigetega 1 ja 2 hõlmamata kolmandate riikide kodanikud.
4. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte hankemenetlustes osalemise üksikasjalike eeskirjade kohta.
4. PEATÜKK
Toetused
Artikkel 192
Välistegevuse täies ulatuses rahastamine
Meedet võidakse eelarvest täies ulatuses rahastada üksnes juhul, kui see on meetme rakendamiseks hädavajalik.
Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mis käsitlevad välistegevuse täies ulatuses rahastamist.
Artikkel 193
Välistegevuse toetuste suhtes kohaldatavad eeskirjad
Artiklis 185 osutatud üksuste poolt kaudse eelarve täitmise raames kohaldatavad toetuste andmise menetlused sätestatakse komisjoni ja nimetatud üksuste vahel sõlmitud lepingutes.
Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mis käsitlevad kaudse eelarve täitmise raames kohaldatavaid toetuste andmise menetlusi.
5. PEATÜKK
Raamatupidamise aastaaruande auditeerimine
Artikkel 194
Välistegevuse auditeerimine liidu tasandil
Igas komisjoni ja artiklis 185 osutatud üksuse vahel sõlmitud lepingus, toetuslepingus või toetuse andmise otsuses tuleb selgesõnaliselt sätestada komisjoni ja kontrollikoja õigus auditeerida dokumentide põhjal ja kohapeal kõiki töövõtjaid ja alltöövõtjaid, kes on saanud liidu vahendeid.
V JAOTIS
EUROOPA AMETID
Artikkel 195
Euroopa ametid
1. Käesoleva jaotise kohaldamisel on Euroopa ametid ühe või mitme institutsiooni loodud haldusüksused, mille ülesanne on täita valdkondadevahelisi eriülesandeid.
Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mis käsitlevad Euroopa ametite reguleerimisala ja institutsioonidepoolset volituste delegeerimist Euroopa ametitele.
2. Käesolevat jaotist, välja arvatud artikleid 198, 199 ja 200, kohaldatakse OLAFi tegevuse suhtes.
3. Esimest ja kolmandat osa kohaldatakse Euroopa ametite tegevuse suhtes, kui käesolevast jaotisest ei tulene teisiti.
Artikkel 196
Euroopa ametite assigneeringud
1. Iga Euroopa ameti assigneeringud, mille kogusumma kantakse eraldi eelarvereale komisjoni eelarvejaos, esitatakse üksikasjalikult selle eelarvejao lisas.
Lisa esitatakse tulude ja kulude eelarvestusena, mis on liigendatud samamoodi kui eelarvejaod.
Sellesse lisasse kantud assigneeringutest kaetakse iga Euroopa ameti kõik rahalised vajadused, mis tal tekivad ülesannete täitmisel institutsioonide nimel.
Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mis käsitlevad assigneeringuid Euroopa ametitele, sealhulgas teatavate ülesannete delegeerimist peaarvepidaja poolt, sularahahaldust ja pangakontosid.
2. Iga Euroopa ameti ametikohtade loetelu lisatakse komisjoni omale.
3. Iga Euroopa ameti juhataja otsustab lõikes 1 sätestatud lisa piires tehtavad ümberpaigutused. Komisjon teatab sellistest ümberpaigutustest Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
4. Iga Euroopa ameti raamatupidamise aastaaruanded moodustavad artiklis 141 osutatud liidu raamatupidamise aastaaruande lahutamatu osa.
Artikkel 197
Euroopa ametite eelarvevahendite käsutaja
Komisjon delegeerib iga Euroopa ameti jaoks lisasse kantud assigneeringute osas eelarvevahendite käsutaja volitused asjaomase Euroopa ameti juhatajale artikli 65 kohaselt.
Artikkel 198
Institutsioonidevaheliste Euroopa ametite raamatupidamisarvestus
1. Iga institutsioonidevaheline Euroopa amet peab oma kulude kohta analüütilist arvestust, mille alusel saab kindlaks teha nende teenuste osakaalu, mis ta on igale institutsioonile osutanud. Asjaomase Euroopa ameti juhataja võtab raamatupidamissüsteemi põhimõtted vastu pärast juhatuselt heakskiidu saamist.
2. Selgitustes eraldi eelarverea kohta, kuhu on kantud kõik institutsioonidevahelise Euroopa ameti assigneeringud, esitatakse eelarvestus nende teenuste maksumuse kohta, mida amet igale institutsioonile osutab. Eelarvestus põhineb lõikes 1 sätestatud analüütilisel arvestusel.
3. Iga institutsioonidevaheline Euroopa amet teatab asjaomastele institutsioonidele analüütilise arvestuse tulemustest.
Artikkel 199
Volituste delegeerimine institutsioonidevahelistele Euroopa ametitele
1. Iga institutsioon võib delegeerida eelarvevahendite käsutaja volitused oma eelarvejakku kantud assigneeringute haldamiseks institutsioonidevahelise Euroopa ameti juhatajale ning kehtestab nende volituste piirid ja tingimused.
Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mis käsitlevad eelarvevahendite käsutaja volituste delegeerimist institutsioonidevahelise Euroopa ameti juhatajale.
2. Komisjoni siseaudiitor täidab kõiki esimese osa IV jaotise 9. peatükis sätestatud kohustusi.
Artikkel 200
Teenuste osutamine kolmandatele isikutele
Kui Euroopa amet teeb oma ülesannete raames kolmandatele isikutele tarneid rahalise tasu eest, kehtestab selle juhataja selliste tarnete tegemise korra ja vastavat raamatupidamisarvestust käsitlevad eeskirjad pärast juhatuselt heakskiidu saamist.
VI JAOTIS
HALDUSASSIGNEERINGUD
Artikkel 201
Üldsätted
1. Esimest ja kolmandat osa kohaldatakse haldusassigneeringute suhtes, kui käesolevast jaotisest ei tulene teisiti.
2. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte haldusassigneeringute ja üüritagatiste ulatust käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta.
Artikkel 202
Kulukohustused
1. Iga aasta 15. oktoobrist võib jooksvaid halduskulusid eelnevalt siduda kulukohustustega järgnevaks eelarveaastaks ettenähtud assigneeringute arvelt. Sellised kulukohustused ei tohi siiski ületada ühte neljandikku Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsustatud jooksva eelarveaasta vastaval eelarvereal esitatud assigneeringutest. Need ei tohi olla seotud uute sellist liiki kuludega, mida ei ole viimases nõuetekohaselt vastuvõetud eelarves veel üldiselt heaks kiidetud.
2. Kulusid, mis õigusnormide või lepingusätete kohaselt tuleb tasuda ette, näiteks üürikulud, võidakse tasuda alates 1. detsembrist järgneva eelarveaasta assigneeringute arvelt. Sel juhul lõikes 1 nimetatud piirangut ei kohaldata.
Artikkel 203
Haldusassigneeringuid käsitlevad erisätted
1. Haldusassigneeringud on liigendamata assigneeringud.
Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mis käsitlevad konkreetseid haldusassigneeringuid, sealhulgas kinnisvaralepinguid ja institutsioonide töötajatele makstavat avanssi.
2. Halduskulud, mis tulenevad lepingutest, mis hõlmavad eelarveaastast kaugemale ulatuvaid ajavahemikke kas tulenevalt kohalikest tavadest või seadmete tarnimisest, kantakse selle eelarveaasta eelarvesse, mil kulud kantakse.
3. Iga institutsioon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga aasta 1. juuniks töödokumendi oma kinnisvarapoliitika kohta, mis sisaldab järgmist teavet:
a)
iga hoone kohta asjaomaste eelarveridade assigneeringutega kaetavad kulud ja põrandapind;
b)
oodatavad muutused põrandapinda ja asukohti hõlmavas üldises kavas järgnevatel aastatel ja selliste kavandamisjärgus olevate kinnisvaraprojektide kirjeldus, mis on juba kindlaks määratud;
c)
lõplikud tingimused ja kulud ning asjakohane teave selliste uute kinnisvaraprojektide elluviimise kohta, mis on varem esitatud Euroopa Parlamendile ja nõukogule artikli 195 lõigetes 4 ja 5 sätestatud menetluse kohaselt ja mis ei sisaldu eelneva aasta töödokumentides.
4. Iga kinnisvaraprojekti puhul, millel on tõenäoliselt oluline rahaline mõju eelarvele, teavitab institutsioon Euroopa Parlamenti ja nõukogu võimalikult aegsasti vajatavast põrandapinnast ja eelplaneerimisest enne, kui toimub kohaliku turu uurimine kinnisvaralepingu puhul või esitatakse pakkumuse esitamise ettepanekud ehitustööde puhul.
5. Iga kinnisvaraprojekti puhul, millel on tõenäoliselt oluline rahaline mõju eelarvele, esitab institutsioon kinnisvaraprojekti, sealhulgas selle maksumuse üksikasjaliku hinnangu ja rahastamise, samuti selliste lepinguprojektide loetelu, mida kavatsetakse kasutada, ning taotleb enne lepingute sõlmimist Euroopa Parlamendi ja nõukogu heakskiitu. Institutsiooni taotlusel käsitatakse kinnisvaraprojektiga seoses esitatud dokumente konfidentsiaalsena.
Euroopa Parlament ja nõukogu teevad otsuse kinnisvaraprojekti kohta nelja nädala jooksul alates hetkest, mil mõlemad institutsioonid selle kätte said, välja arvatud vääramatu jõu korral.
Kinnisvaraprojekt loetakse heakskiidetuks pärast nimetatud neljanädalase ajavahemiku möödumist, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu teevad selle ajavahemiku jooksul ettepaneku suhtes keelduva otsuse.
Kui Euroopa Parlament ja/või nõukogu esitab nimetatud neljanädalase ajavahemiku jooksul nõuetekohaselt põhjendatud argumente, pikendatakse seda ajavahemikku üks kord kahe nädala võrra.
Kui Euroopa Parlament või nõukogu teeb kinnisvaraprojekti suhtes keelduva otsuse, võtab asjaomane institutsioon oma ettepaneku tagasi ning võib esitada uue ettepaneku.
6. Vääramatu jõu korral võib lõikes 4 sätestatud teabe esitada koos kinnisvaraprojektiga. Euroopa Parlament ja nõukogu teevad otsuse kinnisvaraprojekti kohta kahe nädala jooksul alates hetkest, mil mõlemad institutsioonid selle kätte said. Kinnisvaraprojekt loetakse heakskiidetuks pärast nimetatud kahenädalase ajavahemiku möödumist, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament ja/või nõukogu teeb selle ajavahemiku jooksul ettepaneku suhtes keelduva otsuse.
7. Järgmisi toiminguid peetakse kinnisvaraprojektideks, millel on tõenäoliselt oluline rahaline mõju eelarvele:
i)
maa soetamine;
ii)
hoonete soetamine, müük või ehitamine või nende konstruktsioonide renoveerimine või nimetatud elemente kombineeriv projekt, mida rakendatakse sama ajavahemiku jooksul ja mille väärtus ületab 3 000 000 eurot;
iii)
uute kinnisvaralepingute sõlmimine (sealhulgas kasutusvaldus, pikaajalised üürilepingud ja kehtivate kinnisvaralepingute uuendamine vähem soodsatel tingimustel), mida ei ole nimetatud punktis ii ja mille kulu aastas on vähemalt 750 000 eurot;
iv)
kehtivate kinnisvaralepingute pikendamine või uuendamine (sealhulgas kasutusvaldus ja pikaajalised üürilepingud) samadel või soodsamatel tingimustel, mille kulu aastas on vähemalt 3 000 000 eurot.
Käesolevat lõiget kohaldatakse ka institutsioonidevahelise iseloomuga kinnisvaraprojektide ning liidu delegatsioonide suhtes.
8. Ilma et see piiraks artikli 17 kohaldamist võib kinnisvara soetamise projekti rahastada laenuga, kui Euroopa Parlament ja nõukogu on selle eelnevalt heaks kiitnud.
Laenulepingud sõlmitakse ja laen makstakse tagasi kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega ja viisil, millega tagatakse liidu finantshuvide parimal viisil järgimine.
Kui institutsioon teeb ettepaneku rahastada soetamist laenuga, näidatakse esitatavas rahastamiskavas, millele lisatakse taotlus saada eelnevalt asjaomase institutsiooni heakskiit, eelkõige ära maksimaalne rahastamise määr, rahastamisperiood, rahastamisliik, rahastamistingimused ja sääst võrreldes muud liiki lepingutingimustega.
Euroopa Parlament ja nõukogu teevad otsuse eelneva heakskiidu taotluse kohta nelja nädala jooksul alates hetkest, mil mõlemad institutsioonid taotluse kätte said, ning seda tähtaega võib pikendada üks kord kahe nädala võrra. Soetamine laenuga loetakse tagasilükatuks, kui Euroopa Parlament ja nõukogu ei kiida seda nimetatud tähtaja jooksul sõnaselgelt heaks.
VII JAOTIS
EKSPERDID
Artikkel 204
Tasustatud väliseksperdid
Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte tasustatud väliseksperte käsitlevate üksikasjalike eeskirjade kohta, kaasa arvatud erimenetluse kohta selliste füüsilistest isikutest tasustatud välisekspertide valikuks, kes aitavad institutsioone toetustaotluste, projektide ja pakkumuste hindamisel ning avaldavad konkreetsetel juhtudel oma arvamust ja annavad nõu.
Sellistele ekspertidele makstakse tasu eelnevalt kindlaksmääratud summas ja eksperte valitakse kutsealase suutlikkuse alusel. Valik tehakse valikukriteeriumide alusel, järgides mittediskrimineerimise, võrdse kohtlemise ja huvide konflikti puudumise põhimõtet.
KOLMAS OSA
LÕPP- JA ÜLEMINEKUSÄTTED
Artikkel 205
Üleminekusätted
1. Artikli 175 lõikes 1 nimetatud fondide puhul, mille alusaktid tunnistatakse kehtetuks enne 1. jaanuari 2013, võib artikli 178 kohaldamisel vabastatud assigneeringud teha uuesti kättesaadavaks juhul, kui on tehtud ilmne viga, mida saab süüks panna üksnes komisjonile, või kui ilmneb vääramatu jõud, millel on tõsised tagajärjed kõnealustest fondidest toetatavate meetmete rakendamisele.
2. Nende assigneeringute ümberpaigutamise puhul, mis on seotud määrustes (EÜ) nr 1260/1999, (EÜ) nr 1290/2005, (EÜ) nr 1080/2006, (EÜ) nr 1081/2006, (EÜ) nr 1083/2005, (EÜ) nr 1084/2006 ja (EÜ) nr 1198/2006 osutatud tegevuskuludega, mille osas tuleb kuni abi lõpetamiseni teha liidu makseid liidu veel täitmata kulukohustuste rahaliseks arveldamiseks, võib komisjon teha ümberpaigutusi ühest jaotisest teise, tingimusel et asjaomased assigneeringud on ette nähtud samal eesmärgil või on seotud liidu algatustega või tehnilise abi ja innovaatiliste meetmetega ning paigutatakse ümber sama laadi meetmetesse.
3. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mis käsitlevad üleminekusätteid.
Artikkel 206
Euroopa Parlamendi ja nõukogu teabenõuded
Euroopa Parlamendil ja nõukogul on õigus saada mis tahes teavet ja selgitusi oma pädevuses olevate eelarveküsimuste kohta.
Artikkel 207
Piirmäärad ja summad
Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad kõiki käesolevas määruses sätestatud piirmäärasid ja summasid, ilma et see piiraks artikli 118 kohaldamist.
Artikkel 208
Raamfinantsmäärus ELi toimimise lepingu ja Euratomi asutamislepingu alusel asutatud asutustele
1. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakti vormis raamfinantsmäärus, mis käsitleb selliseid ELi toimimise lepingu ja Euratomi asutamislepingu alusel asutatud asutusi, kellel on juriidilise isiku staatus ja kes saavad eelarvest rahalist toetust.
Raamfinantsmäärus põhineb käesolevas määruses sätestatud eeskirjadel ja põhimõtetel.
Nende asutuste finantseeskirjad ei tohi lahkneda raamfinantsmäärusest, välja arvatud juhul, kui nende erivajadused seda eeldavad ja kui komisjon annab selleks eelnevalt nõusoleku.
2. Heakskiidu lõikes 1 osutatud asutuste eelarvete täitmisele annab nõukogu soovituse põhjal Euroopa Parlament. Lõikes 1 osutatud asutused teevad täielikku koostööd eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluses osalevate institutsioonidega ning annavad vajaduse korral mis tahes vajalikku täiendavat teavet, sealhulgas asjakohaste asutuste koosolekutel osalemise kaudu.
3. Komisjoni siseaudiitoril on lõikes 1 osutatud asutuste suhtes samad volitused kui komisjoni suhtes.
4. Sõltumatu välisaudiitor kontrollib enne seda, kui asutuse raamatupidamise aastaaruanne konsolideeritakse komisjoni lõplikusse raamatupidamise aastaaruandesse, kas iga lõikes 1 osutatud asutuse tulud, kulud ja finantsseisund on asjakohase asutuse raamatupidamise aastaaruandes nõuetekohaselt esitatud. Kui lõikes 1 osutatud alusaktis ei ole sätestatud teisiti, koostab kontrollikoda kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 287 lõikega 1 aasta eriaruande iga asutuse kohta. Nimetatud aruande koostamisel arvestab kontrollikoda sõltumatu välisaudiitori auditit ja meetmeid, mida on võetud audiitori leidudele reageerimiseks.
Artikkel 209
Näidisfinantsmäärus asutustele, mis põhinevad avaliku ja erasektori partnerlusel
Asutused, millel on juriidilise isiku staatus, mis on asutatud alusaktiga ja millele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine, võtavad vastu oma finantseeskirjad.
Kõnealused eeskirjad sisaldavad liidu vahendite usaldusväärse finantsjuhtimise tagamise põhimõtteid.
Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakti vormis näidisfinantsmäärus, mis sätestab liidu vahendite usaldusväärseks haldamiseks vajalikud üksikasjalikud eeskirjad, mis põhinevad artiklil 60.
Nende asutuste finantseeskirjad ei tohi lahkneda näidisfinantsmäärusest, välja arvatud juhul, kui nende erivajadused seda eeldavad ja kui komisjon annab selleks eelnevalt nõusoleku.
Artikkel 210
Delegeeritud volituste rakendamine
1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2. Artiklites 8, 11, 13, 19, 21, 22, 23, 25, 26, 29, 30, 31, 34, 35, 38, 41, 44, 49, 53, 54, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 83, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 92, 93, 98, 99, 100, 101, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 137, 138, 139, 140, 142, 144, 181, 183, 184, 186, 187, 188, 189, 190, 191, 192, 193, 195, 196, 199, 201, 203, 204, 205, 207, 208 ja 209 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile kuni ELi toimimise lepingu artiklis 312 osutatud esimese 2013. aasta järgse mitmeaastase finantsraamistiku lõpuni. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt kaks aastat enne esimese 2013. aasta järgse mitmeaastase finantsraamistikukehtivusaja lõppu. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt ajavahemikuks, mis vastab järgnevate mitmeaastaste finantsraamistike kehtivusajale, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab vastava mitmeaastase finantsraamistik kehtivusaja pikendamisele vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppu.
3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklites 8, 11, 13, 19, 21, 22, 23, 25, 26, 29, 30, 31, 34, 35, 38, 41, 44, 49, 53, 54, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 83, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 92, 93, 98, 99, 100, 101, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 137, 138, 139, 140, 142, 144, 181, 183, 184, 186, 187, 188, 189, 190, 191, 192, 193, 195, 196, 199, 201, 203, 204, 205, 207, 208 ja 209 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
4. Niipea, kui komisjon on vastu võtnud delegeeritud õigusakti, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
5. Artiklite 8, 11, 13, 19, 21, 22, 23, 25, 26, 29, 30, 31, 34, 35, 38, 41, 44, 49, 53, 54, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 83, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 92, 93, 98, 99, 100, 101, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 137, 138, 139, 140, 142, 144, 181, 183, 184, 186, 187, 188, 189, 190, 191, 192, 193, 195, 196, 199, 201, 203, 204, 205, 207, 208 ja 209 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule sellele esitanud vastuväiteid, või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.
Artikkel 211
Läbivaatamine
Käesolev määrus vaadatakse läbi alati, kui seda peetakse vajalikuks, kuid igal juhul hiljemalt kaks aastat enne esimese 2013. aasta järgse mitmeaastase finantsraamistiku lõppu.
Muu hulgas vaadatakse läbi ka esimese osa VIII jaotise sätete rakendamine.
Artikkel 212
Kehtetuks tunnistamine
Määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2013, välja arvatud:
a)
artiklid 53-57, mille kohaldamist jätkatakse kõikide nende kulukohustuste suhtes, mis on võetud kuni 31. detsembrini 2013;
b)
artikli 166 lõike 3 punkt a, mille kohaldamist jätkatakse kõikide nende kulukohustuste suhtes, mis on võetud kuni 31. detsembrini 2012; ning
c)
artikli 166 lõike 3 punkt b, mille kohaldamist jätkatakse kulukohustuste suhtes, mis on võetud ajavahemikul 1. jaanuarist 2013 kuni 31. detsembrini 2013.
Määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 esimese osa VI jaotise kohaldamist võib jätkata toetuslepingute suhtes, mis on alla kirjutatud hiljemalt 31. detsembril 2013, ja toetuse andmise otsuste suhtes, millest on teatatud hiljemalt 31. detsembril 2013 2012. aasta eelarve üldiste kulukohustuste raames või eelnevate aastate kohustuste raames kui vastutav eelarvevahendite käsutaja nii otsustab, võttes nõuetekohaselt arvesse võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse põhimõtet.
Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja loetakse lisas esitatud vastavustabeli kohaselt.
Artikkel 213
Läbivaatamine seoses Euroopa välisteenistusega
Artikli 68 lõike 1 kolmas lõik ja artikli 98 lõike 2 teine lõik vaadatakse läbi 2013. aastal, võttes seejuures nõuetekohaselt arvesse Euroopa välisteenistuse ja eelkõige liidu delegatsioonide eripära ning vajaduse korral välisteenistuse piisavat finantsjuhtimise suutlikkust.
Artikkel 214
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2013, välja arvatud:
a)
artiklid 58-63, mida kohaldatakse ainult alates 1. jaanuarist 2014 võetud kulukohustuste suhtes;
b)
artikli 50 lõike 1 teise lõigu punkt ba ja artiklid 82, 139 ja 140, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014;
c)
artiklid 177, 179 ja 210, mida kohaldatakse alates 27. oktoober 2012. aasta.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav liikmesriikides.
Strasbourg, 25. oktoober 2012