РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 256/2014 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 26 февруари 2014 година
относно нотифицирането до Комисията на инвестиционните проекти в областта на енергийната инфраструктура в Европейския съюз, за замяна на Регламент (ЕС, Евратом) № 617/2010 и за отмяна на Регламент (ЕО) № 736/96 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 194 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
след консултация с Комитета на регионите,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Наличието на цялостна картина на развитието на инвестициите в областта на енергийната инфраструктура в Съюза е от съществено значение за развитието на енергийната политика на Съюза, както и за да може Европейската комисия да изпълнява задачите си в областта на енергетиката. Наличието на редовна и актуална информация следва да даде възможност на Комисията да прави необходимите сравнения и оценки и да предлага подходящи мерки въз основа на съответните данни и анализи, по-специално по отношение на бъдещия баланс между предлагането и търсенето на енергия.
(2)
През последните години енергийната обстановка в Съюза и извън него значително се промени, поради което инвестициите в енергийната инфраструктура се превръщат в ключов въпрос за осигуряването на енергийните доставки за Съюза, за функционирането на вътрешния пазар и за започнатия от Съюза преход към нисковъглеродна енергийна система.
(3)
Новият енергиен контекст изисква значителни инвестиции във всички видове инфраструктура във всичките енергийни сектори, както и разработване на нови видове инфраструктура и нови технологии, които да навлязат на пазара. Либерализацията на енергийния сектор и по-нататъшното интегриране на вътрешния пазар отреждат по-важна роля на икономическите оператори в инвестиционния процес. В същото време някои нови изисквания на енергийната политика, като например целите, засягащи микса на горива, ще доведат до промяна в политиката на държавите-членки в посока на създаването на нова и/или модернизирана енергийна инфраструктура.
(4)
Във връзка с това следва да се обърне по-голямо внимание на инвестициите в енергийна инфраструктура в Съюза, по-специално за да се предвиждат проблемите, да се насърчават добрите практики и да се постигне по-голяма прозрачност по отношение на бъдещото развитие на енергийната система на Съюза.
(5)
Ето защо Комисията, и по-специално нейната Служба за наблюдение на енергийния пазар, следва да разполагат с точни данни и информация за инвестиционните проекти, включително относно извеждането от експлоатация, в най-значимите компоненти на енергийната система на Съюза.
(6)
Данните и информацията за предвидимите промени в мощностите за производство, пренос и съхранение на енергия и за проектите в различните сектори на енергетиката са от интерес за Съюза и имат значение за бъдещите инвестиции. Ето защо, необходимо е да се осигури нотифициране до Комисията на инвестиционните проекти с вече започнали дейности съответно по изграждане или извеждане от експлоатация, или също проектите, за които е взето окончателно инвестиционно решение.
(7)
Съгласно членове 41 и 42 от Договора за създаване на Европейската общност за атомна енергия (Договора за Евратом), предприятията са длъжни да нотифицират инвестиционните си проекти. Необходимо е тази информация да бъде допълнена, по-специално, с периодично докладване относно изпълнението на инвестиционните проекти. Такова допълнително докладване не засяга членове 41-44 от Договора за Евратом. Налагането на двойно бреме за предприятията обаче следва да се избягва при всяка възможност.
(8)
За да може Комисията да разполага с надеждна картина за бъдещото развитие на енергийната система в Съюза като цяло, необходимо е да има хармонизирана рамка за докладване по отношение на инвестиционните проекти, основаваща се на актуализирани категории официални данни и информация, които да се предоставят от държавите-членки.
(9)
За тази цел държавите-членки следва да нотифицират до Комисията данни и информация за инвестиционните проекти за планираната или изграждана енергийна инфраструктура на тяхна територия в областта на производството, съхранението и преноса на течни горива, природен газ, електроенергия, включително електроенергия от възобновяеми източници, електроенергия от въглища и лигнит, комбинираното производство на електроенергия и полезна топлоенергия, производството на биогорива, както и в областта на улавянето, преноса и съхранението на въглероден диоксид. Държавите-членки следва също така да нотифицират до Комисията данни и информация за инвестиционните проекти за междусистемни електро- и газопреносни връзки с трети държави. Съответните предприятия следва да са задължени да предоставят такива данни и информация на съответната държава-членкиа.
(10)
Като се има предвид времевият хоризонт на инвестиционните проекти в енергийния сектор, докладването веднъж на всеки две години би трябвало да е достатъчно.
(11)
С оглед да бъдат избегнати непропорционални административни натоварвания и да се сведат до минимум разходите на държавите-членки и на предприятията, по-специално на малките и средните предприятия, настоящият регламент следва да разрешава освобождаване на държавите-членки и на предприятията от задължения за докладване, при условие че на Комисията вече е предоставена равностойна информация в съответствие с отнасящите се за енергетиката правни актове на Съюза и насочени към постигане на целите за изграждане на конкурентни енергийни пазари в Съюза, за постигане на устойчиво развита енергийна система в Съюза и за сигурност на енергийните доставки за Съюза. Ето защо следва да се избягва дублирането на изискванията за докладване, предвидени в третия пакет от документи за вътрешния пазар на електроенергия и природен газ. С цел да намали тежестта във връзка с докладването, Комисията следва да окаже помощ на държавите-членки, за да изясни в кои случаи счита, че данните или информацията, които вече са били нотифицирани до нея съгласно други правни актове, изпълняват изискванията на настоящия регламент.
(12)
За обработката на данните, както и за да се опрости и обезпечи сигурността на нотифицирането на данните, Комисията, и по-специално нейната Служба за наблюдение на енергийния пазар, следва да могат да вземат всички подходящи мерки в това отношение, по-специално използването на интегрирани инструменти и процедури от областта на информационните технологии, което следва да гарантира поверителността на данните или информацията, нотифицирани до Комисията.
(13)
Защитата на физическите лица във връзка с обработването на лични данни от страна на държавите-членки е уредена с Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (3), а защитата на физическите лица във връзка с обработването на лични данни от Комисията е уредена с Регламент (ЕО) № 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета (4). Настоящият регламент не променя тези разпоредби.
(14)
Държавите-членки или техните упълномощени институции и Комисията следва да запазват поверителността на чувствителните от търговска гледна точка данни и информация. Ето защо държавите-членки или техните упълномощени институции следва да агрегират такива данни и информация на национално равнище преди предаването им на Комисията, с изключение на данните и информацията, свързани с трансгранични проекти за пренос на енергия. Ако е необходимо, Комисията следва допълнително да агрегира тази информация, така че да предотврати разкриването или определянето по дедуктивен път на данни за отделните предприятия или инсталации.
(15)
Комисията, и по-специално нейната Служба за наблюдение на енергийния пазар, следва да изготвят периодичен междусекторен анализ на структурното развитие и перспективите на енергийната система на Съюза, и когато това е целесъобразно, по-подробен анализ на определени аспекти на енергийната система. Тези анализи следва, по-специално, да допринасят за повишаването на енергийната сигурност чрез установяването на възможни инфраструктурни и инвестиционни несъответствия от гледна точка на постигането на баланс между предлагането и търсенето на енергия. Също така, анализите следва да се използват при обсъждане на равнището на Съюза на енергийните инфраструктури, и затова следва да бъдат изпращани на Европейския парламент, на Съвета и на Европейския икономически и социален комитет и да бъдат предоставяни на разположение на заинтересованите страни.
(16)
Малките и средните предприятия ще могат, в контекста на извършваното от тях инвестиционно планиране, да се възползват от междусекторния анализ на Комисията и от данните и информацията, публикувани от нея в съответствие с настоящия регламент.
(17)
Комисията може да използва съдействие от експерти от държавите-членки или други компетентни експерти, с оглед постигане на общо разбиране за потенциалните несъответствия в инфраструктурата и свързаните с тях рискове и за да се насърчи прозрачността по отношение на бъдещото развитие, което е от особен интерес за новите участници на пазара.
(18)
Настоящият регламент следва да замени Регламент (ЕС, Евратом) № 617/2010 на Съвета (5), който беше отменен от Съда на Европейския съюз на 6 септември 2012 г. (6), но действието му беше запазено до влизането в сила на нов регламент. Следователно с влизането в сила на настоящия регламент, отмяната на Регламент (ЕС, Евратом) № 617/2010, както беше постановено от Съда, следва да породи действие. Освен това Регламент (ЕО) № 736/96 на Съвета (7), който беше отменен от отменения Регламент (ЕС, Евратом) № 617/2010, следва да бъде отменен от настоящия регламент.
(19)
Формата и подробните технически изисквания за нотификация до Комисията на данни и информация относно инвестиционните проекти в областта на енергийната инфраструктура са зададени в Регламент (ЕС, Евратом) № 833/2010 на Комисията (8). Регламент (ЕС, Евратом) № 833/2010 следва да продължи да се прилага до неговото преразглеждане, което ще бъде направено след приемането на настоящия регламент.
(20)
Доколкото целите на настоящия регламент не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите-членки, а поради техния обхват и последици могат да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигане на тези цели,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и обхват
1. С настоящия регламент се въвежда обща нормативна уредба за нотификация до Комисията на данни и информация за инвестиционни проекти за енергийна инфраструктура в секторите на течните горива, природния газ, въглищата, електроенергията, включително електроенергията от възобновяеми източници, електроенергията от въглища и лигнит, комбинираното производство на електроенергия и полезна топлоенергия, както и за инвестиционните проекти за производство на биогорива и за улавяне, пренос и съхранение на въглероден диоксид, генериран в тези сектори.
2. Настоящият регламент се прилага за инвестиционните проекти от посочените в приложението видове, които са с вече започнали дейности по изграждане или извеждане от експлоатация, или за които е взето окончателно инвестиционно решение.
Също така, държавите-членки могат да предоставят прогнозни данни или предварителна информация за инвестиционните проекти от посочените в приложението видове, по които е планирано започването на строителство в рамките на пет години или извеждане от експлоатация в рамките на три години, но за които още не е взето окончателно инвестиционно решение.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1)
„Инфраструктура“ означава всякакъв вид инсталации или част от инсталация, свързани с производството, преноса и съхранението, включително междусистемните връзки между Съюза и трети държави;
2)
„Инвестиционни проекти“ означава проекти, имащи за цел:
i)
изграждане на нова инфраструктура;
ii)
преобразуване, модернизация, увеличаване или намаляване на капацитета на съществуваща инфраструктура;
iii)
частично или пълно извеждане от експлоатация на съществуваща инфраструктура;
3)
„Окончателно инвестиционно решение“ означава решението, взето на равнището на предприятие, за окончателно заделяне на средства за инвестиционния етап на даден проект;
4)
„Инвестиционен етап“ означава етапът, по време на който се извършва изграждането или извеждането от експлоатация и се правят капиталови разходи; този етап не включва етапа на планиране;
5)
„Етап на планиране“ означава етапът, по време на който се подготвя изпълнението на проекта, и който може да включва, в зависимост от конкретния случай, технико-икономическа оценка, предпроектни и технически проучвания, получаване на лицензи и разрешения и поемане на капиталови разходи;
6)
„Инвестиционни проекти в процес на изграждане“ означава инвестиционни проекти, чиито строителни работи са започнали и за които вече са направени капиталови разходи;
7)
„Извеждане от експлоатация“ означава етапът, по време на който окончателно се спира експлоатацията на даден инфраструктурен обект;
8)
„Производство“ означава генерирането на електроенергия и производството на горива, включително биогорива;
9)
„Пренос“ означава транспортирането на енергийни източници или продукти или въглероден диоксид по мрежа, по-специално:
i)
по тръбопроводи, различни от тръбопроводната мрежа на находището/производителя (upstream pipeline network) и от тръбопроводните мрежи, използвани предимно за разпределение; или
ii)
по електрически мрежи за свръхвисоко и високо напрежение, различни от мрежите, използвани предимно за електроразпределение;
10)
„Улавяне“ означава процеса на улавяне на въглероден диоксид от промишлени инсталации за съхранение;
11)
„Съхранение“ означава временното или постоянното складиране на енергия или енергийни източници в надземна или подземна инфраструктура или геоложки обекти, или нагнетяването и задържането на въглероден диоксид в подземни геоложки образувания;
12)
„Предприятие“ означава всяко физическо или юридическо частно или публично лице, което взема решения за инвестиционни проекти или ги изпълнява;
13)
„Енергийни източници“ означава:
i)
първични енергийни източници, като например нефт, природен газ или въглища;
ii)
преобразувани енергийни източници, като например електроенергия;
iii)
възобновяеми енергийни източници, включително водноелектрическа енергия, биомаса, биогаз, вятърна енергия, слънчева енергия, енергия на приливите и отливите, енергия на вълните и геотермална енергия; както и
iv)
енергийни продукти, като например рафинирани нефтопродукти и биогорива;
14)
„Специален орган“ означава орган, на който по силата на специфичен за енергийния сектор правен акт на Съюза са възложени подготовката и приемането на многогодишни планове за развитие на енергийните мрежи и за инвестиции в целия ЕС в областта на енергийната инфраструктура, като например Европейската мрежа на операторите на електропреносни системи (ENTSO-E), посочена в член 4 от Регламент (ЕО) № 714/2009 на Европейския парламент и на Съвета (9), и Европейската мрежа на операторите на газопреносни системи (ENTSO-G), посочена в член 4 от Регламент (ЕО) № 715/2009 на Европейския парламент и на Съвета (10);
15)
„Агрегирани данни“ означава данни, агрегирани на равнището на една или повече държави-членки.
Член 3
Нотификация на данни
1. Без да излизат извън рамките на пропорционалното натоварване за събиране и докладване на данни, държавите-членки или институциите, на които те възложат тази задача, трябва да компилират всички данни и информация, изисквани в настоящия регламент, започвайки от 1 януари 2015 г. и след това - на всеки две години.
Те трябва да нотифицират до Комисията посочените в настоящия регламент данни и съответната проектна информация в 2015 г., като тази година е първата година на докладване, и след това - на всеки две години. Така нотифицираните данни трябва да са в агрегиран вид, освен данните и съответната информация, свързани с трансгранични проекти за пренос на енергия.
Държавите-членки или упълномощените от тях институции трябва да нотифицират данните и съответната проектна информация в агрегиран вид в срок до 31 юли от съответната година на докладване.
2. Държавите-членки или упълномощените от тях институции се освобождават от задълженията по параграф 1, ако и доколкото в съответствие със специфичните за енергийния сектор правни актове на Съюза или с Договора за Евратом:
а)
съответната държава-членка или упълномощената от нея институция вече са нотифицирали до Комисията исканите данни или информация, отговарящи на,тези, изисквани по настоящия регламент, и са посочили датата на съобщаването и съответния специфичен правен акт; или
б)
на специален орган е възложена подготовката на многогодишен инвестиционен план за енергийна инфраструктура на равнището на ЕС и за тази цел той събира данни и информация, отговарящи на тези, изисквани по настоящия регламент. В такъв случай и за целите на настоящия регламент, този специален орган трябва да нотифицира всички съответни данни и информация до Комисията.
Член 4
Източници на данни
Съответните предприятия трябва да нотифицират посочените в член 3 данни или информация до държавите-членки (или на техните упълномощени институции), на чиято територия планират да изпълнят инвестиционни проекти, преди 1 юни от всяка година на докладване. Подадените данни и информация трябва да отразяват състоянието на инвестиционните проекти към 31 март от съответната година на докладване.
Изискването в първата алинея не се отнася за предприятия, по отношение на които държавата-членка реши да използва други начини за предоставяне на Комисията на посочените в член 3 данни или информация, при условие че предоставените данни или информация са съпоставими.
Член 5
Съдържание на нотифицираната информация
1. По отношение на видовете инвестиционни проекти, изброени в приложението, нотификацията по член 3 трябва да включва, когато е целесъобразно:
а)
размера на планирания или изграждан капацитет;
б)
вида и основните характеристики на инфраструктурата или на планирания или изграждан капацитет, включително, в съответните случаи, местонахождението на трансграничните проекти за пренос на енергия;
в)
вероятната година на пускане в експлоатация;
г)
вида на използваните енергийни източници;
д)
инсталациите, чрез които може да се реагира при кризи в сигурността на доставките, като например съоръжения, даващи възможност за пренос в обратна посока или за преминаване към друго гориво; както и
е)
съоръженията за системи за улавяне на въглерод или реконструкциите на съществуващи инсталации с цел въвеждане на улавяне и съхранение на въглерод.
2. По отношение на всяко предложено извеждане от експлоатация на мощности, нотификацията по член 3 трябва да включва:
а)
естеството и мощността/капацитета на съответния инфраструктурен обект; както и
б)
вероятната година на извеждане от експлоатация.
3. Всяка нотификация по член 3 трябва да включва, по целесъобразност:
а)
целия обем на инсталираните мощности/капацитет за производство, пренос и съхранение, които съществуват към началото на съответната година на докладване, или чиято експлоатация е прекратена за период, по-дълъг от три години; както и
б)
съответна информация относно закъснения и/или препятствия пред изпълнението на инвестиционен проект, в случаите, когато държавите-членки, техните упълномощени институции или съответният специален орган притежават тази информация.
Член 6
Качество и публичност на данните
1. Държавите-членки, техните упълномощени институции или, в съответните случаи, специалните органи, са длъжни да се стремят да осигурят качество, релевантност, точност, яснота, навременност и съгласуваност на данните и информацията, които нотифицират до Комисията.
Когато нотификацията се прави от специални органи, нотифицираните данни и информация могат да бъдат придружени от подходящи обяснителни бележки от държавите-членки.
2. Комисията може да публикува предоставените съгласно настоящия регламент агрегирани данни и информация, по-специално в посочените в член 10, параграф 3 анализи, при условие че няма разкриване на данни относно отделни предприятия или инсталации, нито възможност за тяхното извеждане по дедуктивен път.
3. Държавите-членки, упълномощените от тях институции или Комисията са длъжни да запазват поверителността на чувствителните от търговска гледна точка данни и информация, с които разполагат.
Член 7
Разпоредби за прилагане
В рамките, установени с настоящия регламент, и до 10 юни 2014 г. Комисията трябва да приеме необходимите разпоредби за прилагането на настоящия регламент, отнасящи се за формата и другите технически подробности във връзка с нотифицирането на данните и информацията по член 3 и член 5. Дотогава продължава да се прилага Регламент (ЕС, Евратом) № 833/2010.
Член 8
Обработка на данните
Комисията носи отговорност за разработването, хостинга, управлението и поддръжката на информационните ресурси, необходими за получаване, съхранение и извършване на обработка на данните или информацията относно енергийните инфраструктури, нотифицирани до Комисията съгласно настоящия регламент.
Комисията също така гарантира, че ресурсите в сферата на информационните технологии, посочени в първата алинея, гарантират поверителността на данните или информацията, които са били нотифицирани съгласно настоящия регламент.
Член 9
Защита на лицата във връзка с обработката на данни
Настоящият регламент не засяга правото на Съюза и, по-специално, не променя задълженията на държавите-членки по отношение на обработката на лични данни, които задължения са формулирани в Директива 95/46/ЕО, или задълженията на институциите и органите на Съюза съгласно Регламент (ЕО) № 45/2001, по отношение на обработката от тяхна страна на лични данни при изпълнение на задълженията им.
Член 10
Наблюдение и докладване
1. Въз основа на предоставените данни и информация и, ако е подходящо, също и на други източници на данни, включително закупени от Комисията данни, и като се отчитат съответните анализи, като например във връзка с многогодишните планове за развитие на газовите и електроенергийните мрежи, Комисията се задължава да изпраща на Европейския парламент, на Съвета и на Европейския икономически и социален комитет и да публикува на всеки две години междусекторен анализ на структурното развитие и перспективите на енергийната система в Съюза. Тези анализи трябва да са насочени, по-специално, към:
а)
откриване на потенциални бъдещи несъответствия между търсенето и предлагането на енергия, които са от значение за енергийната политика на Съюза, включително за функционирането на вътрешния енергиен пазар, като се акцентира върху потенциални бъдещи недостатъци и слабости в инфраструктурата за производство и пренос;
б)
определяне на съществуващите препятствия за инвестициите и насърчаване на най-добрите практики за тяхното преодоляване; както и
в)
увеличаване на прозрачността за съществуващите участници и за потенциалните участници, навлизащи на пазара.
Също така, Комисията може да предоставя всякакви специфични анализи, които сметне за необходими или подходящи, направени въз основа на тези данни и информация.
2. При подготовката на анализите по параграф 1, Комисията може да бъде подпомагана от експерти от държавите-членки и/или други експерти, както и от професионални асоциации, имащи специфична за разглежданата област компетентност.
Комисията е длъжна да дава на всички държави-членки възможност да коментират черновите версии на анализите.
3. Комисията е длъжна да провежда обсъждане на анализите със заинтересовани страни, като Европейската мрежа на операторите на електропреносни системи (ENTSO-E), Европейската мрежа на операторите на газопреносни системи (ENTSO-G), Координационната група по природния газ, Групата за координация в областта на електроенергетиката и Групата за координация в областта на нефта.
Член 11
Преглед
Комисията се задължава до 31 декември 2016 г. да направи преглед на прилагането на настоящия регламент и да представи доклад за резултатите от прегледа на Европейския парламент и на Съвета. В прегледа Комисията трябва да разгледа, inter alia:
а)
възможността за разширяване на обхвата на настоящия регламент с цел включване на:
i)
добива на газ, нефт и въглища;
ii)
терминалите за сгъстен природен газ;
iii)
допълнителни видове съхранение на електроенергия, които понастоящем не са обхванати от настоящия регламент; както и
б)
въпросът дали праговите стойности за инсталациите за енергия от възобновяеми източници следва да бъдат понижени.
При разглеждането на тези варианти, Комисията взема предвид необходимостта от това да се гарантира баланс между увеличената административна тежест и ползите от придобиването на допълнителната информация.
Член 12
Отмяна
Регламент (ЕО) № 736/96 се отменя от 9 април 2014 г.
Член 13
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Страсбург на 26 февруари 2014 година.
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 256/2014,
26. veebruar 2014,
milles käsitletakse komisjoni teavitamist Euroopa Liidu energeetikataristu investeerimisprojektidest ning millega asendatakse nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 617/2010 ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 736/96
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 194,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
olles konsulteerinud Regioonide Komiteega,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)
ning arvestades järgmist:
(1)
Hea ülevaade liidu energeetikataristu investeeringute arengust on äärmiselt oluline liidu energiapoliitika arendamiseks ja selleks, et komisjon saaks täita oma ülesandeid energeetika valdkonnas. Korrapäraste ja ajakohaste andmete ning teabe kättesaadavus peaks võimaldama komisjonil teha vajalikke võrdlusi ja anda hinnanguid või pakkuda välja asjakohaseid meetmeid usaldusväärsete arvnäitajate ja analüüsitulemuste põhjal, seda eelkõige seoses energia pakkumise ja nõudluse tasakaaluga tulevikus.
(2)
Energiamaastik nii liidu sees kui ka väljaspool seda on viimastel aastatel vägagi muutunud, mistõttu energeetikataristu investeeringud on omandanud otsustava tähtsuse liidu energiavarustuse tagamisel, siseturu toimimisel ning seoses liidus alanud üleminekuga vähem CO2-heiteid tekitavale energiasüsteemile.
(3)
Uus energeetikakontekst nõuab märkimisväärseid investeeringuid kõigisse energeetika valdkonna taristu liikidesse, samuti uut tüüpi taristu ja turule saabuvate uute tehnoloogiate arendamist. Energeetikasektori liberaliseerimine ja siseturu edasine lõimimine suurendab majandusettevõtjate osa investeerijatena. Samal ajal suunavad uued poliitikanõuded, näiteks kütusekasutuse struktuuri mõjutavad eesmärgid, liikmesriikide poliitika kujundamist uue ja/või ajakohastatud energeetikataristu poole.
(4)
Seoses sellega tuleks suuremat tähelepanu pöörata energeetikataristu investeeringutele liidus, pidades eelkõige silmas probleemide ärahoidmist, parimate tavade edendamist ja suuremat läbipaistvust seoses liidu energiasüsteemi edasise arenguga.
(5)
Seega peaksid komisjoni ja eelkõige komisjoni energiaturu vaatluskeskuse käsutuses olema täpsed andmed ja täpne teave investeerimisprojektide, sealhulgas taristu kasutuselt kõrvaldamisega seotud projektide kohta liidu energiasüsteemi kõige olulisemates osades.
(6)
Andmed ja teave, mis käsitlevad prognoositavat arengut tootmis-, ülekandmis- ja säilitamisvõimsuses ning projekte erinevates energeetika valdkonna sektorites, on liidule huvipakkuvad ja tulevaste investeeringute jaoks olulised. Seega tuleb tagada, et komisjoni teavitataks investeerimisprojektidest, mille puhul taristu ehitamise või kasutuselt kõrvaldamise töö on juba alanud või mille puhul on lõplik investeerimisotsus juba tehtud.
(7)
Vastavalt Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu (Euratomi asutamisleping) artiklitele 41 ja 42 on ettevõtjad kohustatud teatama oma investeerimisprojektidest. Sellise teatamisega peab kaasnema eelkõige korrapärane aruandlus investeerimisprojektide elluviimise kohta. Selline täiendav aruandlus ei piira Euratomi asutamislepingu artiklite 41-44 kohaldamist. Ent ettevõtjatele topeltkoormuse panemist tuleks niivõrd kui võimalik ära hoida.
(8)
Selleks et komisjonil oleks pidevalt ülevaade kogu liidu energiasüsteemi edasisest arengust, on vaja investeerimisprojektide aruandluse ühtlustatud raamistikku, mis põhineks liikmesriikide edastatavatel ajakohastatud ametlikel andmetel ja teabel.
(9)
Selleks peaksid liikmesriigid esitama komisjonile andmed ja teabe nende territooriumil kavandatud või töös olevate energeetikataristu investeerimisprojektide kohta, mis on seotud nafta, maagaasi ja elektri, sealhulgas taastuvatest energiaallikatest ning kivi- ja pruunsöest saadava elektri tootmise, hoidmise, salvestamise ja transpordiga ning elektrienergia ja kasuliku soojuse koostootmisega, biokütuste tootmisega ning süsinikdioksiidi kogumise, transpordi ja säilitamisega. Liikmesriigid peaksid esitama komisjonile ka andmed ja teabe investeerimisprojektide kohta, mis hõlmavad elektri- ja gaasiühendusi kolmandate riikidega. Asjaomased ettevõtjad peaksid olema kohustatud esitama asjaomasele liikmesriigile asjasse puutuvad andmed ja teabe.
(10)
Energeetikasektori investeerimisprojektide ajalist kulgu arvestades peaks aruandluse kaheaastane intervall olema piisav.
(11)
Selleks et vältida ebaproportsionaalset halduskoormust ning viia miinimumini liikmesriikide ja ettevõtjate (eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate) kulud, peaks käesolev määrus võimaldama liikmesriikide ja ettevõtjate vabastamist aruandluskohustusest juhul, kui samaväärne teave on juba esitatud komisjonile selliste energeetikasektorit käsitlevate liidu õigusaktide kohaselt, mille siht on saavutada eesmärgid, mis on seotud konkurentsivõimelise energiaturu, energiasüsteemi jätkusuutlikkuse ja energiavarustuse kindlusega liidus. Seetõttu tuleks vältida elektrit ja maagaasi käsitlevas kolmandas siseturu paketis täpsustatud aruandlusnõuete dubleerimist. Aruandluskoormuse vähendamiseks peaks komisjon liikmesriike toetama, selgitades, millistel juhtudel ta käsitab muude õigusaktide kohaselt esitatud andmeid või teavet käesoleva määruse nõuete kohaselt esitatud andmete või teabena.
(12)
Komisjon ja eelkõige energiaturu vaatluskeskus peaksid saama astuda vajalikke samme, et andmeid töödelda ning hõlbustada ja turvata andmete edastamist ning eelkõige kasutada integreeritud infotehnoloogilisi vahendeid ja protsesse, mis peaksid tagama komisjonile edastatud andmete või teabe konfidentsiaalsuse.
(13)
Üksikisikute kaitset isikuandmete töötlemisel liikmesriikides reguleerib Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 95/46/EÜ, (3) üksikisikute kaitset isikuandmete töötlemisel komisjonis reguleerib Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 45/2001 (4). Kõnealuseid sätteid käesoleva määrusega ei muudeta.
(14)
Liikmesriigid või nende volitatud asutused ja komisjon peaksid kinni pidama tundlike äriandmete või -teabe konfidentsiaalsuse põhimõttest. Seetõttu peaksid liikmesriigid või nende volitatud asutused sellised andmed ja sellise teabe enne komisjonile esitamist riigi tasandil koondama, välja arvatud juhul, kui andmed või teave on seotud piiriülese ülekandmise projektidega. Vajaduse korral peaks komisjon neid andmeid täiendavalt koondama nii, et konkreetseid ettevõtjaid ja rajatisi puudutavaid üksikasju ei avaldataks ning neid ei oleks võimalik ka tuletada.
(15)
Komisjon ja eelkõige energiaturu vaatluskeskus peaksid korrapäraselt ja valdkonnaüleselt analüüsima liidu energiasüsteemi struktuuri arengut ja perspektiivi ning esitama vajaduse korral täpsemaid analüüsiandmeid energiasüsteemi teatavate tahkude kohta. See analüüs peaks eelkõige aitama suurendada energiajulgeolekut, tehes kindlaks, millised võivad olla energia pakkumise ja nõudluse tasakaalu saavutamise seisukohast olulised taristu ja investeeringute puudujäägid. Analüüs peaks andma ka panuse energeetikataristut käsitlevasse liidu tasandi arutelusse ja seetõttu tuleks see edastada Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning teha kättesaadavaks huvitatud isikutele.
(16)
Väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel on võimalik kasutada komisjoni valdkonnaülest analüüsi ning komisjoni poolt käesoleva määruse kohaselt avaldatud andmeid ja teavet oma investeeringute kavandamisel.
(17)
Komisjoni võivad abistada liikmesriikide eksperdid või muud pädevad eksperdid, et kujundada ühine arusaam võimalikest taristuga seotud puudujääkidest ja ohtudest ning suurendada edasise arengu läbipaistvust, mis on eriti tähtis uute turule tulijate jaoks.
(18)
Käesolev määrus peaks asendama nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 617/2010, (5) mille Euroopa Kohus tühistas 6. septembril 2012 (6) ning mille õiguslikud tagajärjed jäeti kehtima kuni uue määruse jõustumiseni. Käesoleva määruse jõustumisega peaks seega jõustuma Euroopa Kohtu otsus määruse (EL, Euratom) nr 617/2010 tühistamise kohta. Lisaks tuleks käesoleva määrusega tunnistada kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 736/96, (7) mis tunnistati kehtetuks tühistatud määrusega (EL, Euratom) nr 617/2010.
(19)
Energeetikataristu investeerimisprojekte käsitlevate andmete ja teabe komisjonile edastamise vorm ning tehnilised üksikasjad on sätestatud komisjoni määruses (EL, Euratom) nr 833/2010 (8). Määrust (EL, Euratom) nr 833/2010 tuleks kohaldada kuni selle läbivaatamiseni pärast käesoleva määruse vastuvõtmist.
(20)
Kuna käesoleva määruse eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid meetmete ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Reguleerimisese ja -ala
1. Käesoleva määrusega kehtestatakse ühtne raamistik, mille kohaselt edastatakse komisjonile andmeid ja teavet energeetikataristu investeerimisprojektide kohta nafta-, maagaasi- ja elektrienergiasektoris, sealhulgas taastuvatest energiaallikatest ning kivi- ja pruunsöest toodetud elektri kohta, ning elektrienergia ja kasuliku soojuse koostootmise sektoris, samuti investeerimisprojektide kohta, mis on seotud biokütuste tootmisega ning eespool loetletud sektorites tekkiva süsinikdioksiidi kogumise, transpordi ja säilitamisega.
2. Käesolevat määrust kohaldatakse lisas loetletud sellist liiki investeerimisprojektide suhtes, mille puhul on taristu ehitamise või kasutuselt kõrvaldamise tööd juba alanud või mille puhul on lõplik investeerimisotsus juba tehtud.
Lisaks võivad liikmesriigid esitada hinnangulisi andmeid või esialgset teavet lisas loetletud sellist liiki investeerimisprojektide kohta, mille puhul kavandatakse taristu ehitamise tööde alustamist viie aasta jooksul või mille kohaselt plaanitakse taristu kasutuselt kõrvaldada kolme aasta jooksul, kuid mille kohta ei ole lõplikku investeerimisotsust veel tehtud.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
1) „taristu”- mis tahes tüüpi rajatised või rajatiste osad, mis on seotud tootmise, ülekandmise ja säilitamisega, sealhulgas ühendused liidu ja kolmandate riikide vahel;
2) „investeerimisprojektid”- projektid, mille eesmärk on
3) „lõplik investeerimisotsus”- ettevõtja tasandil tehtud otsus eraldada vahendeid projekti investeerimisjärgu jaoks;
4) „investeerimisjärk”- etapp, mille jooksul toimub ehitamine või kasutuselt kõrvaldamine ning tehakse põhikapitali kulutusi. Investeerimisjärk ei hõlma kavandamisjärku;
5) „kavandamisjärk”- etapp, mille jooksul valmistatakse ette projekti elluviimist ning mis hõlmab vajaduse korral teostatavuse hindamist, ettevalmistavaid ja tehnilisi uuringuid, litsentside ja lubade saamist ning põhikapitali kulutusi;
6) „töös olevad investeerimisprojektid”- investeerimisprojektid, mille puhul ehitus on alanud ja kapitalikulud on tekkinud;
7) „kasutuselt kõrvaldamine”- etapp, mille kestel taristu kõrvaldatakse lõplikult kasutuselt;
8) „tootmine”- elektrienergia tootmine ja kütuste, sealhulgas biokütuste töötlemine;
9) „ülekandmine”- energiaallikate või -toodete või süsinikdioksiidi edastamine võrgu kaudu, eelkõige
10) „kogumine”- tööstusrajatiste tekitatava süsinikdioksiidi kogumine säilitamiseks;
11) „hoidmine”, „salvestamine” või „säilitamine”- energia või energiaallikate alaline või ajutine hoidmine maa peal või maa all olevas taristus või geoloogilises säilituskohas või süsinikdioksiidi säilitamine maa-alustes geoloogilistes säilituskohtades;
12) „ettevõtja”- füüsiline või juriidiline, avalik-õiguslik või eraõiguslik isik, kes võtab vastu otsuseid investeerimisprojektide kohta või viib neid ellu;
13) „energiaallikad”-
i)
primaarenergia allikad (nt nafta, maagaas, kivisüsi);
ii)
muundatud energia allikad (nt elekter);
iii)
taastuvad energiaallikad, sealhulgas hüdroelektri-, biomassi-, biogaasi-, tuule-, päikese-, loode-, laine- ja maasoojusenergia, ning
iv)
energiatooted, nagu rafineeritud naftatooted ja biokütused;
14) „eriomane asutus”- asutus, kellele on energeetikasektorit käsitlevate liidu õigusaktidega usaldatud ülesanne valmistada ette ja võtta vastu kogu liitu hõlmavate energeetikataristu võrkude mitmeaastased arengu- ja investeerimiskavad, mis hõlmavad näiteks Euroopa elektri põhivõrgu ettevõtjate võrgustikku, millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 714/2009 (9) artiklis 4, ning Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustikku, millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 715/2009 (10) artiklis 4;
15) „koondandmed”- ühe või mitme liikmesriigi tasandil koondatud andmed.
Artikkel 3
Andmete teatamine
1. Säilitades andmete kogumise ja aruandluse koormuse proportsionaalsena, koguvad liikmesriigid või isikud, kellele liikmesriigid annavad vastava volituse, alates 1. jaanuarist 2015 kokku kõik andmed ja kogu teabe, mida nõutakse käesoleva määrusega, ning teevad seda edaspidi iga kahe aasta tagant.
2015. aastal, mis on aruandluse esimene aasta, ja edaspidi iga kahe aasta tagant edastavad liikmesriigid komisjonile käesolevas määruses osutatud andmed ja asjakohase teabe projektide kohta. Teavitamisel esitatakse koondandmeid ja -teavet, välja arvatud piiriülese ülekandmise projektidega seotud andmete ja teabe puhul.
Liikmesriigid või nende volitatud asutused edastavad koondandmed ja asjakohase teabe projektide kohta vastava aruandeaasta 31. juuliks.
2. Liikmesriigid või nende volitatud asutused on vabastatud lõikes 1 sätestatud kohustusest juhul ja niikaua, kui energeetikasektorit käsitlevate liidu õigusaktide või Euratomi asutamislepingu kohaselt
a)
on asjaomane liikmesriik või volitatud asutus komisjonile juba esitanud andmed või teabe, mis on samaväärne käesolevas määruses nõutavaga, ning viidanud esitamise kuupäevale ja asjaomasele õigusaktile, või
b)
energeetikataristu mitmeaastase investeerimiskava koostamine liidu tasandil ja selle tarvis käesolevas määruses nõutavaga samaväärsete andmete ja samaväärse teabe kogumine on usaldatud eriomasele asutusele. Sellisel juhul ja käesoleva määruse kohaldamisel esitab eriomane asutus kõik asjakohased andmed ja kogu asjakohase teabe komisjonile.
Artikkel 4
Andmeallikad
Asjaomased ettevõtjad edastavad enne iga aruandeaasta 1. juunit artiklis 3 osutatud andmed või teabe neile liikmesriikidele või liikmesriikide volitatud asutustele, kelle territooriumil nad investeerimisprojekte käivitada kavatsevad. Edastatavad andmed või teave kajastavad investeerimisprojektide olukorda asjaomase aruandeaasta 31. märtsi seisuga.
Esimest lõiku ei kohaldata ettevõtjate suhtes juhul, kui asjaomane liikmesriik otsustab kasutada artiklis 3 osutatud andmete ja teabe komisjonile esitamiseks muud viisi, tingimusel et esitatud andmed ja teave on võrreldavad.
Artikkel 5
Teate sisu
1. Lisas loetletud eri liiki investeerimisprojektide puhul märgitakse artiklis 3 sätestatud teates asjakohasel juhul:
a)
kavandatud või töös olevate võimsuste maht;
b)
kavandatud või töös olevate taristute või võimsuste tüüp ja põhiomadused, sh piiriüleste ülekandeprojektide asukoht (kui see on asjakohane);
c)
eeldatav käikulaskmise aasta;
d)
kasutatava energiaallika liik;
e)
varustuskindluse kriisile reageerimist võimaldavad paigaldised, nt seadmed, mis võimaldavad energiavoo tagasisuunamist või muule kütusele üleminekut, ning
f)
süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise süsteemide seadmed või vastavate süsteemide kohandamise seadmed.
2. Võimsuste igasuguse kavandatava kasutuselt kõrvaldamise puhul sisaldab artiklis 3 sätestatud teade järgmist:
a)
asjaomase taristu liik ja võimsus ning
b)
eeldatav kasutuselt kõrvaldamise aasta.
3. Iga artikli 3 kohase teate puhul märgitakse asjakohasel juhul järgmist:
a)
paigaldatud tootmise, ülekandmise ja säilitamise koguvõimsus, mis on olemas asjakohase aruandeaasta alguses või mille töö on katkestatud rohkem kui kolmeks aastaks, ning
b)
asjakohane teave investeerimisprojektide rakendamise hilinemise ja/või takistuste kohta, kui liikmesriikidel, nende volitatud asutustel või eriomasel asutusel on sellist teavet.
Artikkel 6
Andmete kvaliteet ja avalikustamine
1. Liikmesriigid, nende volitatud asutused või vajaduse korral eriomased asutused seavad eesmärgiks tagada komisjonile edastatavate andmete ja edastatava teabe kvaliteet, asjakohasus, õigsus, selgus, õigeaegsus ja järjepidevus.
Eriomased asutused võivad lisada andmetele ja teabele liikmesriikide asjakohased märkused.
2. Komisjon võib käesoleva määruse kohaselt edastatud koondandmed ja -teabe ning eelkõige artikli 10 lõikes 3 osutatud analüüsitulemused avalikustada tingimusel, et konkreetseid ettevõtjaid ja rajatisi puudutavaid üksikasju ei avaldata ning neid ei ole võimalik ka tuletada.
3. Liikmesriigid, nende volitatud asutused ja komisjon peavad igaüks kinni oma valduses olevate tundlike äriandmete või tundliku äriteabe konfidentsiaalsuse põhimõttest.
Artikkel 7
Rakendussätted
Komisjon võtab käesolevas määruses sätestatud piirides hiljemalt 10. juuniks 2014 vastu käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud sätted, milles käsitletakse artiklites 3 ja 5 osutatud andmete ja teabe edastamise vormi ning muid tehnilisi üksikasju. Kuni selle ajani kohaldatakse jätkuvalt määrust (EL, Euratom) nr 833/2010.
Artikkel 8
Andmete töötlemine
Komisjon vastutab käesoleva määruse kohaselt talle esitatavate energeetikataristute-alaste andmete ja nendega seonduva teabe vastuvõtmiseks, talletamiseks ja töötlemiseks vajalike infotehnoloogiliste ressursside väljatöötamise, veebimajutuse, haldamise ja säilitamise eest.
Komisjon kindlustab ka selle, et esimeses lõigus osutatud infotehnoloogiliste ressurssidega tagatakse käesoleva määruse alusel komisjonile edastatud andmete ja teabe konfidentsiaalsus.
Artikkel 9
Üksikisikute kaitse andmete töötlemisel
Käesolev määrus ei piira liidu õigusaktide kohaldamist ega mõjuta eelkõige liikmesriikide kohustusi seoses direktiivis 95/46/EÜ sätestatud isikuandmete töötlemisega ning liidu institutsioonide ja asutuste kohustusi seoses määruse (EÜ) nr 45/2001 kohase isikuandmete töötlemisega oma ülesannete täitmisel.
Artikkel 10
Seire ja aruandlus
1. Võttes aluseks edastatud andmed ja teabe ning vajaduse korral muud andmeallikad, sealhulgas komisjoni ostetud andmed, ning võttes arvesse asjakohaseid analüüse, näiteks gaasi- ja elektrivõrkude mitmeaastaseid arengukavasid, edastab komisjon kord kahe aasta jooksul Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele liidu energiasüsteemi struktuuri arengut ja perspektiivi käsitleva valdkonnaülese analüüsi ning avaldab selle. Nimetatud analüüsi eesmärk on eelkõige
a)
tuvastada potentsiaalne tulevane lõhe energianõudluse ja -pakkumise vahel, mis on oluline liidu energiapoliitika jaoks, sealhulgas energia siseturu toimimiseks, pöörates erilist tähelepanu tootmis- ja ülekandetaristus ilmneda võivatele puudustele ja vigadele;
b)
tuvastada investeeringuid takistavad asjaolud ja edendada parimaid tavasid nende kõrvaldamiseks ning
c)
suurendada läbipaistvust turuosaliste ja potentsiaalsete turule tulijate jaoks.
Kõnealuste andmete ja kõnealuse teabe põhjal võib komisjon analüüsida ka eriküsimusi, kui seda peetakse vajalikuks või asjakohaseks.
2. Lõikes 1 osutatud analüüside ettevalmistamisel võivad komisjoni abistada liikmesriikide eksperdid ja/või muud eksperdid ning kutseliidud, kes on asjakohases valdkonnas pädevad.
Komisjon annab kõikidele liikmesriikidele võimaluse kommenteerida analüüside kavandeid.
3. Komisjon arutab analüüsitulemusi selliste huvitatud isikutega nagu Euroopa elektri põhivõrgu ettevõtjate võrgustik, Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustik, gaasi koordineerimisrühm, elektrivaldkonna koordineerimise rühm ja nafta koordineerimisrühm.
Artikkel 11
Läbivaatamine
Komisjon vaatab hiljemalt 31. detsembriks 2016 käesoleva määruse rakendamise läbi ning esitab läbivaatamise tulemuste kohta aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Läbivaatamise käigus analüüsib komisjon muu hulgas
a)
reguleerimisala võimalikku laiendamist, et hõlmata ka
i)
gaasi, nafta ja kivisöe ekstraheerimist;
ii)
surumaagaasi terminale;
iii)
täiendavaid elektrienergia salvestamise liike, mida käesolev määrus praegu ei hõlma, ning
b)
küsimust, kas taastuvenergiat tootvate rajatiste puhul tuleks künniseid alandada.
Nimetatud võimaluste analüüsimisel võtab komisjon arvesse vajadust tagada tasakaal suureneva halduskoormuse ja lisateabe saamisest tuleneva kasu vahel.
Artikkel 12
Kehtetuks tunnistamine
Määrus (EÜ) nr 736/96 tunnistatakse kehtetuks alates 9. aprillist 2014.
Artikkel 13
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Strasbourg, 26. veebruar 2014