РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 30 октомври 2014 година
относно еквивалентността на регулаторната рамка на Япония по отношение на централните контрагенти с изискванията на Регламент (ЕС) № 648/2012 на Европейския парламент и на Съвета относно извънборсовите деривати, централните контрагенти и регистрите на транзакции
(2014/752/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 648/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 4 юли 2012 г. относно извънборсовите деривати, централните контрагенти и регистрите на трансакции (1), и по-специално член 25, параграф 6 от него,
като има предвид, че:
(1)
Целта на определената в член 25 от Регламент (ЕС) № 648/2012 на Европейския парламент и на Съвета процедура по признаване на централните контрагенти („ЦК“), установени в трети държави, е да се позволи на ЦК, установени и получили разрешение в трети държави, чиито регулаторни стандарти са еквивалентни на предвидените в същия регламент, да предоставят клирингови услуги на клирингови членове или места за търговия, установени в Съюза. Тази процедура по признаване и предвиденото в нея решение относно еквивалентността следователно допринасят за постигане на общата цел на Регламент (ЕС) № 648/2012 за намаляване на системния риск чрез по-широко използване на сигурни и стабилни ЦК и по отношение на клиринга на договорите за извънборсови деривати, включително когато тези ЦК са установени и получили разрешение в трета държава.
(2)
Правният режим на трета държава се счита за еквивалентен на правния режим на Съюза по отношение на ЦК, когато по същество значителен дял от приложимата правна и надзорна уредба е еквивалентен на изискванията на Съюза по отношение на постиганите регулаторни цели. Целта на настоящата оценка на еквивалентността е да се провери дали правната и надзорната уредба на Япония гарантира, че установените и получили разрешение там ЦК не излагат клирингови членове или места за търговия, установени в Съюза, на по-високо равнище на риск, отколкото те биха могли да бъдат изложени от ЦК, получили разрешение в Съюза, и следователно не създават неприемливи равнища на системен риск в Съюза.
(3)
На 1 септември 2013 г. Комисията получи техническото становище на Европейския орган за ценни книжа и пазари („ЕОЦКП“) относно правната и надзорната уредба, приложима по отношение на ЦК, установени в Япония. На 27 януари 2014 г. бе получено допълнение към това становище. В техническото становище бяха установени редица различия между правно обвързващите изисквания, които са приложими в рамките на националната юрисдикция по отношение на ЦК в Япония, и правно обвързващите изисквания, приложими спрямо ЦК съгласно Регламент (ЕС) № 648/2012. Освен на сравнителен анализ на правно обвързващите изисквания, приложими спрямо ЦК в Япония, настоящото решение се основава обаче и на оценка на постигнатата чрез тези изисквания степен на намаляване на рисковете.
(4)
В съответствие с член 25, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 648/2012, за да бъде установено, че правната и надзорната уредба на трета държава по отношение на получилите разрешение там ЦК, е еквивалентна на предвидената в същия регламент, трябва да бъдат удовлетворени три условия.
(5)
Според първото условие ЦК, получили разрешение в трета държава, трябва да спазват правно обвързващи изисквания, които са еквивалентни на изискванията, установени в дял IV от Регламент (ЕС) № 648/2012.
(6)
Правно обвързващите изисквания на Япония по отношение на получилите разрешение там организации за клиринг („ОК“) обхващат Закона за финансовите инструменти и фондовата борса от 2006 г. („ЗФИФБ“), който установява надзорната рамка за организациите, извършващи клиринг на ценни книжа и финансови деривати, както и Закона за стоковите деривати от 2009 г. („ЗСД“), осигуряващ надзорната рамка за организациите, извършващи клиринг на стоки. Настоящото решение обхваща единствено режима, установен със ЗФИФБ.
(7)
ЗФИФБ постановява, че преди предоставянето на лиценз за осъществяване на дейности по клиринг министър-председателят на Япония трябва да се увери, че правилникът за дейността на ОК (вътрешните правила и процедури на организацията за клиринг) е съгласуван с приложимите законови и подзаконови актове; че финансовото състояние на ОК му позволява да извършва клиринг на финансови инструменти; че прогнозите за приходите и разходите, свързани с дейността на ОК, са благоприятни; че персоналът на ОК разполага с необходимите знания и опит за извършване на клиринг на финансови инструменти по подходящ и сигурен начин; както и че структурата и системата на ОК са достатъчно развити, за да осигурят нормалното протичане на сетълмента. Съгласно член 194-7(1) от ЗФИФБ министър-председателят делегира на комисаря на Агенцията за финансови услуги на Япония („АФУЯ“) правомощията, предоставени му по силата на ЗФИФБ. Поради това отговорността за предоставяне на лиценз за клиринг се носи от комисаря на АФУЯ.
(8)
Освен това през декември 2013 г. АФУЯ публикува подробни Насоки за надзора на инфраструктурите на финансовия пазар („Насоките“), които съдържат детайлно описание на надзорната рамка по отношение на инфраструктурите на финансовия пазар, включително ОК, и по-специално на начина, по който ОК трябва да спазват изискванията на ЗФИФБ. Насоките са приложени във вътрешните правила и процедури на ОК.
(9)
Ето защо действащите в Япония правно обвързващи изисквания имат двустълбова структура. Определените в ЗФИФБ основни принципи по отношение на ОК представляват т.нар. „основни правила“, налагащи високи стандарти, на които ОК трябва да отговарят, за да получат разрешение да предоставят клирингови услуги в Япония. Тези основни правила представляват първия стълб на правно обвързващите изисквания в Япония. С цел да удостоверят съблюдаването на основните правила, ОК трябва да представят своите вътрешни правила и процедури пред комисаря на АФУЯ за одобрение. Тези вътрешни правила и процедури представляват втория стълб на правно обвързващите изисквания в Япония, чрез който се предоставят нормативни подробности относно начина, по който кандидатстващата ОК отговаря на тези стандарти в съответствие с Насоките. Освен това вътрешните правила и процедури на ОК съдържат допълнителни разпоредби, които допълват основните правила. След като бъдат одобрени от комисаря на АФУЯ, тези вътрешни правила и процедури придобиват правно обвързваща сила за ОК. Следователно тези правила представляват неразделна част от правната и надзорната уредба, с която трябва да се съобразяват установените в Япония ЦК. В случай на неспазване на основните правила или на вътрешните правила и процедури на ОК, комисарят на АФУЯ има правото да предприеме административни мерки срещу ОК, включително издаването на заповеди за подобряване на стопанските операции или отмяна на целия или на част от лиценза на ОК.
(10)
Вследствие на основните правила, приложими по отношение на ОК, допълнени от техните вътрешни правила и процедури, се постигат съществени резултати, еквивалентни на заложените в правилата, определени в дял IV от Регламент (ЕС) № 648/2012. По-специално, правно обвързващите изисквания, приложими спрямо ОК по отношение на броя на случаите на неизпълнение, които трябва да бъдат покрити от общите финансови ресурси, изискват ОК, извършващи клиринг на повече от 95 % от обема на подлежащите на клиринг трансакции в Япония, да могат да покрият най-малко неизпълнението на двамата клирингови членове, към които те имат най-големи експозиции, при екстремни, но реалистични пазарни условия („принцип на двойното покритие“). Това изискване гарантира степен на намаляване на риска, еквивалентна на изискваната съгласно дял IV от Регламент (ЕС) № 648/2012, и следователно следва да се счита за еквивалентно.
(11)
Правно обвързващите изисквания, приложими спрямо ОК във връзка с риска по отношение на ликвидността, изискват от ОК, извършващи клиринг на повече от 95 % от обема на подлежащите на клиринг трансакции в Япония, да прилагат принципа на двойното покритие. Това изискване гарантира степен на намаляване на риска, еквивалентна на изискваната съгласно дял IV от Регламент (ЕС) № 648/2012, и следователно следва да се счита за еквивалентно. И накрая, вследствие на правно обвързващите изисквания, приложими спрямо всички ОК по отношение на непрекъснатостта на стопанската дейност, изискванията за обезпеченията, инвестиционната политика, риска във връзка със сетълмента, разделянето и преносимостта, изчисляването и управлението на първоначалните допълнителни обезпечения (в т.ч. организационни изисквания), изискванията, свързани с висшето ръководство, комитета за управление на риска, съхраняването на данни, квалифицираното дялово участие, информацията, предоставяна на компетентния орган, конфликтите на интереси, възлагането на дейности на външни подизпълнители и осъществяването на стопанска дейност, се постигат съществени резултати, еквивалентни на установените в Регламент (ЕС) № 648/2012, и следователно те следва да се считат за еквивалентни.
(12)
Поради това Комисията стига до заключението, че японската правна и надзорна уредба гарантира, че ЦК, получили разрешение в Япония, спазват правно обвързващи изисквания, които са еквивалентни на изискванията, установени в дял IV от Регламент (ЕС) № 648/2012.
(13)
Според второто условие по член 25, параграф 6 действащата правна и надзорна уредба на Япония по отношение на ЦК, получили разрешение там, трябва да предвижда, че тези ЦК подлежат на текущ ефективен надзор и правоприлагане.
(14)
АФУЯ отговаря за надзора на инфраструктурите на финансовия пазар. АФУЯ осъществява текущо наблюдение на спазването на изискванията за управление на риска от страна на ОК посредством надзорни и основани на риска процедури за проверка, включително чрез тестове на пруденциалните изисквания. АФУЯ може по-специално да изиска от ОК да предоставят информация, доклади и други данни относно техните стопански дейности, като може да инспектира дейностите, архивите и счетоводството на ОК. Тя също така оценява доколко ОК спазват своите задължения. Вследствие на тези проверки се изготвя доклад, в който се посочват всички установени пропуски. АФУЯ може да използва различни мерки, за да гарантира, че ОК предприемат целесъобразни действия по отношение на установените проблеми, включително да изиска от ОК да удостоверят в писмена форма своевременното отстраняване на подобни проблеми. АФУЯ разполага с допълнителни средства за налагане на спазването на разпоредбите, включително правото да издава и налага заповеди за подобряване на стопанските операции. АФУЯ може също така да отмени целия или част от лиценза на ОК.
(15)
Поради това Комисията стига до заключението, че японската правна и надзорна уредба по отношение на ЦК, получили разрешение в Япония, осигурява текущ ефективен надзор и правоприлагане по отношение на ЦК.
(16)
Според третото условие по член 25, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 648/2012 действащата правна и надзорна уредба на Япония трябва да включва ефективна еквивалентна система за признаването на ЦК, получили разрешение по силата на правен режим на трета държава („ЦК от трета държава“).
(17)
ЦК от трета държава могат да кандидатстват за „лиценз за чуждестранен ЦК“, позволяващ им да предоставят в Япония тези услуги, които имат право да предоставят по силата на получено разрешение в съответната им трета държава. Критериите, прилагани спрямо ЦК от трета държава, кандидатстващ за лиценз, са подобни на критериите, прилагани за лицензирането на японски организации за клиринг. По-специално, въз основа на правната и надзорната уредба, приложима в третата държава, кандидатстващият ЦК от трета държава следва да удостовери, че разполага с достатъчно финансови средства, знания и опитни кадри, както и с необходимата система и структура за извършване на клиринг по подходящ и сигурен начин. Освен това ЦК от трети държави, разполагащи с еквивалентен лиценз, издаден от чуждестранни органи, с които АФУЯ е сключила споразумения за сътрудничество, са освободени от някои изисквания, приложими спрямо местни ЦК, получили разрешение в Япония.
(18)
Поради това следва да се счита, че правната и надзорната уредба на Япония осигурява ефективна еквивалентна система за признаване на ЦК от трета държава.
(19)
Следователно може да се счита, че правната и надзорната уредба на Япония изпълнява условията, посочени в член 25, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 648/2012, по отношение на ОК, и тази уредба следва да се счита за еквивалентна на изискванията, установени в Регламент (ЕС) № 648/2012. Комисията, с помощта на предоставената от ЕОЦКП информация, следва да продължи да наблюдава развитието на японската правна и надзорна уредба за ЦК и изпълнението на условията, въз основа на които е взето настоящото решение.
(20)
Мерките, предвидени в настоящото решение, са в съответствие със становището на Европейския комитет по ценни книжа,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
За целите на член 25, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 648/2012 действащата правна и надзорна уредба на Япония по отношение на организациите за клиринг („ОК“), получили разрешение там, обхващаща Закона за финансовите инструменти и фондовата борса от 2006 г. („ЗФИФБ“), допълнен от подробните Насоки за надзора на инфраструктурите на финансовия пазар, се счита за еквивалентна на изискванията, установени в Регламент (ЕС) № 648/2012.
Член 2
Настоящото решение влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 30 октомври 2014 година.
KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,
30. oktoober 2014,
keskseid vastaspooli käsitleva Jaapani õigusraamistiku samaväärsuse kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 (börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta) nõuetega
(2014/752/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, (1) eriti selle artikli 25 lõiget 6,
ning arvestades järgmist:
(1)
Määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 25 sätestatud kolmandas riigis asutatud kesksete vastaspoolte tunnustamise menetluse eesmärk on lubada kesksetel vastaspooltel, mis on asutatud ja tegevusloa saanud sellises kolmandas riigis, mille õiguslikud nõuded on samaväärsed kõnealuses määruses sätestatuga, osutada kliirimisteenuseid liidus asutatud kliirivatele liikmetele või kauplemiskohtadele. Nimetatud määrusega kehtestatud tunnustamismenetlus ja samaväärsust käsitlev otsus aitavad seega saavutada määruse (EL) nr 648/2012 peamist eesmärki vähendada süsteemset riski, laiendades turvaliste ja nõuetekohaste kesksete vastaspoolte kasutamist börsiväliste tuletislepingute kliirimisele sealhulgas juhul, kui kõnealused kesksed vastaspooled on asutatud ja saanud tegevusloa kolmandas riigis.
(2)
Selleks et seoses kesksete vastaspooltega saaks kolmanda riigi õiguskorda käsitada samaväärsena liidu õiguskorraga, peaks kohaldatava õigus- või järelevalvekorra sisuline tulemus olema samaväärne liidu nõuetega saavutatava eesmärgiga. Kõnealuse samaväärsuse hindamise eesmärk on seega kontrollida, kas Jaapani õigus- ja järelevalvekorraga on tagatud, et seal asutatud ja tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ei kujuta endast liidus asutatud kliirivatele liikmetele ja kauplemiskohtadele suuremat riski kui liidus tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ega tekitaks seega liidus vastuvõetamatul tasemel süsteemset riski.
(3)
Komisjon sai 1. septembril 2013 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt („ESMA”) eksperdiarvamuse Jaapanis asutatud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra kohta. Arvamuse lisa saadi 27. jaanuaril 2014. Eksperdiarvamuses on välja toodud mitmed erinevused Jaapanis kesksete vastaspoolte suhtes jurisdiktsiooni tasandil kohaldatavate õiguslikult siduvate nõuete ja määruse (EL) nr 648/2012 alusel kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavate õiguslikult siduvate nõuete vahel. Käesolev otsus ei põhine siiski üksnes Jaapanis kesksete vastaspoolte suhtes kohaldavate õiguslikult siduvate nõuete võrdleval analüüsil, vaid hinnatud on ka seda, milline tulemus saavutatakse nende nõuetega riskimaandamise valdkonnas.
(4)
Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikele 6 peavad täidetud olema kolm tingimust, et teha kindlaks, kas kolmanda riigi õigus- ja järelevalvekord seal tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte osas on samaväärne kõnealuses määruses sätestatud õigus- ja järelevalvekorraga.
(5)
Esimese tingimuse kohaselt peavad kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksed vastaspooled täitma õiguslikult siduvaid nõudeid, mis on samaväärsed määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega.
(6)
Jaapani õiguslikult siduvad nõuded seal tegevusloa saanud kliiringuorganisatsioonidele koosnevad 2006. aasta finantsinstrumentide ja börsi seadusest, millega on kehtestatud väärtpabereid ja finantstuletisinstrumente kliirivate organisatsioonide järelevalveraamistik, ja 2009. aasta kaubatuletisinstrumentide seadusest, millega on ette nähtud kaubatuletisinstrumente kliirivate organisatsioonide järelevalveraamistik. Käesolev otsus hõlmab üksnes finantsinstrumentide ja börsi seadusega kehtestatud korda.
(7)
Finantsinstrumentide ja börsi seadusega on ette nähtud, et enne kliirimistegevuseks tegevusloa andmist peab Jaapani peaminister veenduma, et kliiringuorganisatsioonil on äritegevuse eeskirjad - kliiringuorganisatsiooni sise-eeskirjad ja protseduurid -, mis järgivad kohaldatavaid õigusnorme; et kliiringuorganisatsiooni finantsseisund on piisav finantsinstrumentide kliirimiseks; et kliiringuorganisatsiooni äritegevusega seotud tulud ja kulud on soodsad; et kliiringuorganisatsiooni töötajatel on piisavad teadmised ja kogemused finantsinstrumentide asjakohaseks ja kindlaks kliirimiseks ning et kliiringuorganisatsiooni struktuur ja süsteem on piisavalt välja arendatud, et arveldamine toimiks asjakohaselt. Vastavalt finantsinstrumentide ja börsi seaduse artikli 194 lõike 7 punktile 1 delegeerib peaminister kõnealuse seadusega kehtestatud volitused Jaapani finantsteenuste ameti volinikule. Seega vastutab kliirimiseks tegevuslubade andmise eest Jaapani finantsteenuste ameti volinik.
(8)
Lisaks avaldas Jaapani finantsteenuste amet 2013. aasta detsembris finantsturu infrastruktuuride järelevalve laiaulatuslikud suunised (edaspidi „suunised”), milles on üksikasjalikult kirjeldatud järelevalveraamistikku seoses finantsturu infrastruktuuridega, sealhulgas kliiringuorganisatsioone, ja eriti viisi, kuidas kliiringuorganisatsioonid peavad järgima finantsinstrumentide ja börsi seadust. Suuniseid rakendatakse kliiringuorganisatsiooni sise-eeskirjade ja protseduuride kaudu.
(9)
Seega on Jaapani õiguslikult siduvate nõuete struktuur kahetasemeline. Finantsinstrumentide ja börsi seadusega kliiringuorganisatsioonidele kehtestatud põhinõuetega (edaspidi „esmased normid”) on kindlaks määratud ranged nõuded, mida kliiringuorganisatsioonid peavad järgima, et saada luba kliirimisteenuste osutamiseks Jaapanis. Need esmased normid moodustavad Jaapani õiguslikult siduvate nõuete esimese taseme. Esmaste normide järgimise tõestamiseks peab kliiringuorganisatsioon esitama oma sise-eeskirjad ja protseduurid Jaapani finantsteenuste ameti volinikule heakskiitmiseks. Kõnealused sise-eeskirjad ja protseduurid moodustavad Jaapani õiguslikult siduvate nõuete teise taseme; nendes tuleb üksikasjalikult ette näha, mil viisil luba taotlev kliiringuorganisatsioon täidab kõnealuseid rangeid nõudeid vastavalt suunistele. Peale selle sisaldavad kliiringuorganisatsioonide sise-eeskirjad ja protseduurid lisasätteid, mis täiendavad esmaseid norme. Sise-eeskirjad ja protseduurid muutuvad kliiringuorganisatsioonidele õiguslikult siduvaks pärast seda, kui Jaapani finantsteenuste ameti volinik on need heaks kiitnud. Seepärast on need eeskirjad osa õigus- ja järelevalvekorrast, mida Jaapanis asutatud kesksed vastaspooled peavad järgima. Juhul kui ei järgita esmaseid norme või kliiringuorganisatsiooni sise-eeskirju ja protseduure, on Jaapani finantsteenuste ameti volinikul õigus võtta haldusmeetmeid kliiringuorganisatsiooni vastu, sealhulgas teha ettekirjutus äritegevuse parandamiseks või tühistada kliiringuorganisatsiooni kogu tegevusluba või osa sellest.
(10)
Kliiringuorganisatsioonide suhtes kohaldatavad esmased normid annavad koos nende sise-eeskirjade ja protseduuridega olulisi tulemusi, mis on samaväärsed määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotise normide mõjuga. Eelkõige on kliiringuorganisatsioonide suhtes kohaldatavate õiguslikult siduvate nõuetega, mis käsitlevad kõigi rahaliste vahenditega kaetavate makseviivituste arvu, ette nähtud, et kliiringuorganisatsioonid, kes kliirivad üle 95 % Jaapani kliirimismahust, peavad katma ekstreemsetes, kuid usutavates turutingimustes vähemalt kahe sellise kliiriva liikme makseviivituse, kelle suhtes neil on suurimad riskipositsioonid (nn kahe liikme katmise põhimõte). Selle nõudega tagatakse riskimaandamisel samaväärne tase sellega, mis saavutatakse määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotise alusel sätestatud nõuetega, ja seega tuleks seda käsitada samaväärsena.
(11)
Kliiringuorganisatsioonide suhtes kohaldatavate õiguslikult siduvate likviidsusriski käsitlevate nõuetega on ette nähtud, et kliiringuorganisatsioonid, kes kliirivad üle 95 % Jaapani kliirimismahust, peavad kohaldama nn kahe liikme katmise põhimõtet. Selle nõudega on riskimaandamisel tagatud samaväärne tase sellega, mis saavutatakse määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotise alusel sätestatud nõuetega, ja seega tuleks seda käsitada samaväärsena. Lõpetuseks, kõigi kliiringuorganisatsioonide suhtes kohaldatavad õiguslikult siduvad nõuded, mis käsitlevad äritegevuse jätkuvust, tagatisnõudeid, investeerimispoliitikat, arveldusriski, eraldatust ja ülekantavust, alustamise tagatise arvutamist ja üldjuhtimist, sealhulgas organisatsioonilisi nõudeid, kõrgema juhtkonnaga seotud nõudeid, riskijuhtimise komiteed, andmete säilitamist, olulist osalust, pädevale asutusele esitatud teavet, huvide konflikte, teenuste sisseostmist ja äritegevust, annavad olulisi tulemusi, mis on samaväärsed määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud tulemustega, ja seepärast tuleks neid käsitada samaväärsetena.
(12)
Seepärast leiab komisjon, et Jaapani õigus- ja järelevalvekorraga on tagatud, et seal tegevusloa saanud kliiringuorganisatsioonid täidavad määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega samaväärseid õiguslikult siduvaid nõudeid.
(13)
Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 teisele tingimusele peab Jaapani õigus- ja järelevalvekord seal tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte osas tagama kõnealuste kesksete vastaspoolte suhtes pideva tõhusa järelevalve ja nõuete täitmise.
(14)
Jaapani finantsteenuste amet vastutab finantsturu infrastruktuuride järelevalve eest. Jaapani finantsteenuste amet kontrollib järelevalve- ja riskipõhiste kontrollimeetmete, sealhulgas usaldatavusnõuete täitmise kontrollimise abil pidevalt, kuidas tunnustatud kliiringuorganisatsioonid täidavad riskijuhtimise nõudeid. Eelkõige saab Jaapani finantsteenuste amet nõuda kliiringuorganisatsioonidelt nende äritegevust käsitleva teabe, aruannete ja muu materjali esitamist ning kontrollida kliiringuorganisatsioonide äritegevust, andmeid ja raamatupidamist. Samuti hindab ta, kuidas kliiringuorganisatsioonid täidavad oma kohustusi. Kontrollide tulemusena koostab ta aruande, kus on esitatud tuvastatud puudused. Jaapani finantsteenuste ameti kasutada on eri meetmed tagamaks, et kliiringuorganisatsioonid kõrvaldavad mis tahes tuvastatud probleemid, sealhulgas nõue, et kliiringuorganisatsioonid tõendaksid kirjalikult, et probleemid on õigeaegselt kõrvaldatud. Jaapani finantsteenuste ametil on lisavahendid nõuete täitmisele sundimiseks, sealhulgas saab ta välja anda ettekirjutusi äritegevuse parandamiseks ning nõuda ettekirjutuste täitmist. Jaapani finantsteenuste amet saab samuti tühistada kliiringuorganisatsiooni kogu tegevusloa või osa sellest.
(15)
Seepärast leiab komisjon, et Jaapani õigus- ja järelevalvekord seoses seal tegevusloa saanud kesksete vastaspooltega tagab pideva tõhusa järelevalve ja nõuete täitmise.
(16)
Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 kohasele kolmandale tingimusele peab Jaapani õigus- ja järelevalvekord hõlmama kolmanda riigi õiguskorra alusel tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte (edaspidi „kolmanda riigi vastaspooled”) tunnustamiseks samaväärset tõhusat süsteemi.
(17)
Kolmanda riigi kesksed vastaspooled võivad taotleda „välismaise keskse vastaspoole” tegevusluba, mis võimaldab neil osutada Jaapanis samu teenuseid, mida neil on lubatud osutada kolmandas riigis. Tegevusluba taotleva kolmanda riigi keskse vastaspoole suhtes kohaldatavad kriteeriumid on sarnased kriteeriumidega, mida kohaldatakse Jaapani kliiringuorganisatsioonide suhtes tegevusloa taotlemisel. Näiteks peaks tegevusluba taotleval kolmanda riigi kesksel vastaspoolel olema kolmandas riigis kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra kohaselt piisav finantsbaas, piisavad teadmised ja kogenud töötajad, samuti piisav süsteem ja struktuur, et sooritada kliirimistegevust nõuetekohaselt ja kindlalt. Peale selle vabastatakse kolmanda riigi kesksed vastaspooled teatavatest Jaapanis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavatest nõuetest, kui neile on samaväärse tegevusloa andnud välisriigi ametiasutused, kellega Jaapani finantsteenuste amet on leppinud kokku koostöö tegemises.
(18)
Seepärast tuleks Jaapani õigus- ja järelevalvekord lugeda kolmanda riigi kesksete vastaspoolte tunnustamise tõhusat samaväärset süsteemi tagavaks.
(19)
Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõikes 6 sätestatud tingimused võib Jaapani õigus- ja järelevalvekorra puhul lugeda kliiringuorganisatsioonide puhul täidetuks ning kõnealust õigus- ja järelevalvekorda võib käsitada samaväärsena määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud nõuetega. Komisjon, keda teavitab ESMA, peaks jätkuvalt jälgima Jaapani kesksete vastaspoolte õigus- ja järelevalveraamistiku arengut ning käesoleva otsuse tegemise aluseks olevate tingimuste täitmist.
(20)
Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 kohaldamisel tuleb Jaapani õigus- ja järelevalvekorda, mis koosneb 2006. aasta finantsinstrumentide ja börsi seadusest, mida täiendavad finantsturu infrastruktuuride järelevalve laiaulatuslikud suunised ning mida kohaldatakse Jaapanis tegevusloa saanud kliiringuorganisatsioonide suhtes, käsitada määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud nõuetega samaväärsena.
Artikkel 2
Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Brüssel, 30. oktoober 2014