РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 508/2013 НА СЪВЕТА
от 29 май 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на определени волфрамови електроди с произход от Китайската народна република след провеждане на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграфи 2, 5 и 6 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултации с консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След като се проведе разследване („първоначалното разследване“), с Регламент (ЕО) № 260/2007 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на определени волфрамови електроди с произход от Китайската народна република (КНР) („първоначалните мерки“). Мерките бяха под формата на адвалорно мито от 63,5 % за всички дружества с изключение на трима китайски производители износители, за които бяха определени индивидуални мита.
2. Започване на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките
(2)
На 9 март 2012 г. Комисията обяви с известие („известие за започване на преразглеждането“) (3), публикувано в Официален вестник на Европейския съюз, започването на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на определени волфрамови електроди с произход от КНР.
(3)
Преразглеждането започна след мотивирано искане, подадено от Eurométaux („заявителя“) от името на производител от Съюза, представляващ над 50 % от производството на определени волфрамови електроди в Съюза.
(4)
Искането се основаваше на това, че най-вероятно изтичането на срока на действие на мерките ще доведе до продължаване на дъмпинга и вредата за промишлеността на Съюза.
3. Разследване
3.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(5)
Разследването във връзка с продължаването или повтарянето на дъмпинга обхвана периода от 1 януари 2011 г. до 31 декември 2011 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“, или накратко РПРП). Проучването на тенденциите от значение за оценка на вероятността от продължаване или повтаряне на вредата обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на РПРП („разглеждания период“).
3.2. Страни, засегнати от разследването
(6)
Заявителят, другият известен производител от Съюза, производителите износители в КНР, несвързаните вносители и ползвателите, за които се знаеше, че са засегнати, както и производителите в евентуалните държави, които можеха да бъдат избрани за държава аналог, и представителите на КНР бяха официално уведомени от Комисията за започване на преразглеждането с оглед изтичането на срока на действие на мерките. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат писмено становищата си и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване на преразглеждането.
(7)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на искането си, беше дадена такава възможност.
(8)
Предвид на очевидно големия брой производители износители в КНР и несвързани вносители в Съюза, имащи отношение към разследването, в известието за започване на преразглеждането се предвиждаше изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да реши Комисията дали е необходима извадка и ако тя е необходима - съответно да я изготви, съгласно член 17 от основния регламент от горепосочените страни беше поискано да заявят интереса си в срок до 15 дни след публикуване на известието за започване на преразглеждането и да предоставят на Комисията поисканата в известието информация.
(9)
Трима вносители заявиха интереса си. Никой от тях обаче не е внасял съответните волфрамови електроди с произход от КНР през РПРП.
(10)
Тъй като само двама производители износители от КНР изпратиха поисканата информация, не беше необходимо да се изготвя извадка от производители износители.
(11)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които беше известно, че са засегнати, както и до онези, които заявиха своя интерес в сроковете, посочени в известието за започване на преразглеждането. Отговори бяха получени от двама производители от Съюза, двама производители износители в КНР и един производител в САЩ.
(12)
Комисията потърси и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга и на произтичащата от него вреда, както и за преценка на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества:
а)
производители от Съюза:
-
Plansee SE, Австрия,
-
Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH, Германия;
б)
производители износители в КНР:
-
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd., Zibo,
-
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd Baoji;
в)
дружество, свързано с един съдействащ производител износител в КНР:
-
Shanghai Weldstone Asia Co., Ltd., Shanghai;
г)
дружества, свързани с един съдействащ производител износител в Европейския съюз:
-
Weldstone GmbH, Wilnsdorf, Германия,
-
Binzel Benelux bvba, Eke - Nazareth, Белгия;
д)
държава аналог:
-
Global Tungsten & Powders Corp, Towanda, САЩ.
Б. ПРОДУКТ ПО ПРЕРАЗГЛЕЖДАНЕТО И СХОДЕН ПРОДУКТ
(13)
Разглежданият продукт е същият като този в обхвата на Регламент (ЕО) № 260/2007, а именно волфрамови заваръчни електроди, включително волфрамови подложки и пръчки за заваръчни електроди, със съдържание на волфрам, съставляващо 94 или повече процента от теглото, с изключение на тези, които са получени просто чрез синтероване, независимо дали са отрязани до определена дължина или не, с произход от КНР („продуктът по преразглеждането“, или съкратено „ВЕ“) и понастоящем класирани в кодове по КН ex 8101 99 10 и ex 8515 90 00.
(14)
Продуктът по преразглеждането се използва при заваряване и подобни процеси. ВЕ се употребяват в редица промишлени сектори, като строителството, корабостроенето, автомобилостроенето, корабното машиностроене, химичната технология, ядрената техника, космонавтиката, нефтопроводите и газопроводите. На основата на физичните и химичните характеристики и заменяемостта на различните видове на продукта от гледна точка на ползвателя всички ВЕ се смятат за един продукт за целите на настоящата процедура.
(15)
Както и при първоначалното разследване, при настоящото разследване се потвърди, че продуктът по преразглеждането, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар на КНР, продуктът, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, и продуктът, произвеждан и продаван на пазара на държавата аналог, имат едни и същи основни физични и технически характеристики, както и еднакви основни приложения и следователно се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГА
1. Предварителни забележки
(16)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше разгледано дали понастоящем се извършва дъмпинг и дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга.
(17)
Както е разяснено по-горе, не беше необходимо да се изготвя извадка от производители износители в КНР. Двете съдействащи дружества са осигурили от 80 % до 85 % от вноса на разглеждания продукт от КНР в Съюза през РПРП. Поради това се заключи, че нивото на съдействие е високо.
(18)
Един от съдействащите производители износители получи третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ), съгласно член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, а вторият - индивидуално третиране (ИТ), в съответствие с член 9, параграф 5 от основния регламент, като и двата статута бяха предоставени в първоначалното разследване. Припомня се, че при разследвания съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент ТДПИ и ИТ не се преразглеждат. На трето дружество, което не съдействаше в настоящото преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие, беше предоставено ИТ в първоначалното разследване.
2. Дъмпинг на вноса през РПРП
2.1. Държава аналог
(19)
Тъй като КНР е държава с икономика в преход, съгласно разпоредбите на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено третиране като дружества, работещи в условията на пазарна икономика, се определя въз основа на цената или конструираната стойност в подходяща трета държава с пазарна икономика („държава аналог“).
(20)
Както при първоначалното разследване, и в известието за започване на преразглеждането САЩ бяха предложени за държава аналог с цел определяне на нормалната стойност. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изразят становището си относно целесъобразността на този избор. Не бяха представени никакви коментари по този въпрос.
(21)
Също така Комисията проучи дали други държави биха могли да са уместен избор на държава аналог и набеляза други трети страни, от които е бил регистриран от Евростат внос на волфрамови електроди. Беше установена връзка с евентуални известни производители в тези държави и тези производители бяха приканени да съдействат при разследването. Такова съдействие обаче не беше оказано.
(22)
Счетено беше, че САЩ са представителна държава като референтен пазар, по-специално с оглед на отвореността и конкурентоспособността на вътрешния си пазар. САЩ бяха използвани като държава аналог и при първоначалното разследване. Не изглеждаше, че са налице нови или променени обстоятелства, които биха обосновали смяна на държавата аналог, нито бяха съобщени подобни обстоятелства на Комисията.
(23)
Поради това САЩ бяха използвани като държава аналог с пазарна икономика за целите на настоящото преразглеждане. Установена беше връзка с единствения известен производител от САЩ, който се съгласи да окаже съдействие, да отговори на въпросника и да приеме посещение на място. Проверените данни за продажбите и производството на това дружество бяха използвани за определяне на нормалната стойност за дружествата, на които не беше предоставено ТДПИ в първоначалното разследване.
2.2. Нормална стойност
(24)
За дружеството, на което при първоначалното разследване беше предоставено ТДПИ, нормалната стойност беше определена въз основа на данните му. В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент беше разгледано дали продажбите на ВЕ, извършени на независими клиенти на вътрешния пазар, са били представителни през РПРП, т.е. дали обемът на продажбите на продукта, предназначен за вътрешно потребление, е представлявал 5 % или повече от износа на продукта по преразглеждането, извършен за Съюза от същото дружество.
(25)
След това се разгледа дали продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент, като се установи делът на рентабилните продажби, извършени на независими клиенти на вътрешния пазар.
(26)
За видовете на разглеждания продукт, за които продажбите на вътрешния пазар са били представителни и извършени при обичайни търговски условия, нормалната стойност беше определена въз основа на цените, заплатени от независими клиенти в страната на износа. За останалите видове на продукта по преразглеждането нормалната стойност трябваше да се конструира съгласно член 2, параграф 3 от основния регламент. Поради това, съгласно член 2, параграф 6 от основния регламент определената нормална стойност беше изчислена на базата на производствените разходи на дружеството и се добавиха разходите за реализация, общите и административните разходи (РРОАР) и печалбата от продажбите на вътрешния пазар при обичайни търговски условия.
(27)
След разгласяването една страна изтъкна, че методологията, използвана за определяне на РРОАР, е била различна от използваната в първоначалното разследване, което може да е имало отражение при установяване на маржа на печалбата, използван за изчисляване на конструираната нормална стойност съгласно член 2, параграф 6 от основния регламент. В допълнение към информацията, която вече беше представена в разследването, страната не подкрепи твърдението си с никакви доказателства. Трябва да се отбележи, че в съответствие с член 2, параграф 5 от основния регламент РРОАР са били определени въз основа на оборота и че тази методология е била използвана и в първоначалното разследване.
(28)
Печалбата, използвана в първоначалното разследване, не е била при обичайни търговски условия, тъй като нито един от изнасяните видове на разглеждания продукт не е бил продаван на вътрешния пазар при такива условия. При настоящото преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие се установи, че продажбите на някои видове на разглеждания продукт са били рентабилни и поради това, съгласно член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент, печалбата от тези рентабилни операции е била използвана за конструиране на нормалната стойност.
(29)
Що се отнася до дружеството, на което при първоначалното разследване не беше предоставено ТДПИ съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, нормалната стойност беше определена въз основа на информацията, получена от съдействащия производител в държавата аналог. Установи се, че продажбите на производителя на вътрешния пазар в държавата аналог са били в достатъчни количества и при обичайни търговски условия и следователно могат да се използват като база за определяне на нормалната стойност за дружеството, на което не е предоставено ТДПИ.
2.3. Експортна цена
(30)
Що се отнася до дружеството, на което беше предоставено ТДПИ, всички експортни продажби за Съюза са били реализирани чрез свързани вносители и след това съответните стоки са били препродадени на свързани и несвързани дружества в Съюза. Ето защо експортната цена беше конструирана, съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент, на базата на цената, на която внесените продукти първо са препродадени на независим купувач с необходимите корекции за всички разходи, извършени между вноса и препродажбата, както и с разумен марж за РРОАР и печалбата. В тази връзка бяха използвани РРОАР на самите свързани дружества.
(31)
След разгласяването една страна изтъкна, че при определяне на РРОАР на свързаните вносители са били взети предвид някои разходи във връзка с продажбите на продукти, различни от разглеждания продукт, и че поради това тези разходи следва да се изключат. Трябва да се отбележи, че проверените РРОАР, както са съобщени от съответните дружества, са взети предвид при конструиране на експортната цена съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент. Твърдението, че съобщените РРОАР са включвали РРОАР от продажби на други продукти, не беше подкрепено с никакви доказателства и ето защо трябваше да се отхвърли.
(32)
Освен това коментарите, представени от една заинтересована страна във връзка с експортните цени, се основаваха на погрешен курс на съответната валута. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(33)
Що се отнася до маржа на печалбата, никой от несвързаните вносители в Съюза не оказа съдействие. В първоначалното разследване беше използван маржът на печалбата на свързаните вносители поради това, че дейностите на несвързаните вносители не бяха достатъчно сравними с тези на съответния свързан вносител. При разследването се установи, че през РПРП дейностите на свързания вносител са били същите като тези през разследвания период в първоначалното разследване, т.е. по-голяма част от внесените ВЕ впоследствие са били включени в основния продукт, произвеждан от групата, а именно заваръчни горелки. Трябва също да се отбележи, че ВЕ са с по-малка стойност в сравнение с крайния продукт. На тази база, както и в първоначалното разследване, се заключи, че собственият марж на печалбата на свързания вносител представлява точна основа за марж на печалбата, който да се използва за конструиране на експортната цена.
(34)
Относно дружеството, на което беше предоставено ИТ в първоначалното разследване, всички експортни продажби за Съюза са били осъществени пряко на независими клиенти, установени в Съюза. Ето защо експортната цена беше определена въз основа на реално платените или дължимите цени съгласно член 2, параграф 8 от основния регламент.
(35)
За всички други производители, установени в КНР, определянето на експортната цена се основаваше на статистическите данни за вноса от базата данни, създадена съгласно член 14, параграф 6.
(36)
Съгласно член 11, параграф 10 от основния регламент експортните цени бяха определени чрез приспадане на заплатените антидъмпингови мита, тъй като никоя от страните не представи доказателства, че митото е било съответно отразено в цените при препродажба и последващите продажни цени на пазара на Съюза.
2.4. Сравнение
(37)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завода.
(38)
За да може да се направи обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена на двамата съдействащи производители износители и в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент, бяха направени корекции за разликите по отношение на транспорта, застраховането и кредитните разходи, които засягаха цените и сравнимостта им.
2.5. Дъмпингов марж
(39)
Както е предвидено в член 2, параграф 11 от основния регламент, дъмпинговият марж беше установен въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
(40)
За съдействащия производител износител, на когото беше предоставено ТДПИ в първоначалното разследване, при това сравнение се установи, че дружеството е продължило да извършва значителен дъмпинг.
(41)
За съдействащия производител износител, на когото беше предоставено ИТ в първоначалното разследване, както и за дъмпинговия марж за цялата държава, приложим за всички други несъдействащи производители износители в КНР, се установи значително ниво на дъмпинга, дори по-висок от определения в първоначалното разследване.
3. Развитие на вноса при отмяна на мерките
3.1. Предварителни забележки
(42)
В допълнение към констатацията за наличие на дъмпинг през РПРП, беше разгледана и вероятността от продължаване на дъмпинга при отмяна на мерките.
(43)
В това отношение трябва да се отбележи, че съдействащите производители износители са представлявали само около 10 % от общия производствен капацитет в КНР. Поради това констатациите трябваше до голяма степен да се основават на информацията, представена в искането за преразглеждане, и на публично достъпните данни. По-конкретно бяха разгледани експортните цени на китайските производители за пазарите на други трети държави, производственият капацитет в КНР, съществуващият свободен капацитет и привлекателността на пазара на Съюза за китайските износители.
3.2. Експортни цени на китайските производители за пазарите на други трети държави
(44)
Що се отнася до износа за пазарите на други трети държави, трябва да се отбележи, че статистическата информация от китайските публични бази данни е с по-широк продуктов обхват от този на продукта по преразглеждането и поради това не можеше да се извърши аргументиран анализ на изнасяните количества за други пазари или на цените на тези пазари. Двамата съдействащи производители от КНР не са изнасяли за несвързани клиенти на пазарите на други трети държави. С оглед на гореизложеното експортните цени за пазарите на други трети държави през РПРП не можеха да се установят надеждно, нито да се направят сигурни заключения въз основа на наличната информация.
3.3. Свободен капацитет на китайските производители
(45)
Данните, на чиято основа беше направен долуизложеният анализ, бяха предоставени от заявителя в искането за преразглеждане и бяха сверени с публично достъпната информация.
(46)
На тази основа капацитетът на производителите в КНР беше оценен на 1 600 000 kg. Оценката на заявителя във връзка с оползотворяването на капацитета на китайските производители сочи 63 %, т.е. неизползваният капацитет е около 600 000 kg и той надхвърля близо пет пъти общото потребление в Съюза през РПРП. Ето защо съществуват значителни количества за износ от КНР, особено тъй като няма индикации, че пазарите на трети държави или вътрешният китайски пазар могат да поемат такъв свободен капацитет.
3.4. Обем и цени на дъмпинговия внос от КНР
(47)
Вносът от КНР в Съюза се е увеличил с 9 % през разглеждания период и е достигнал ниво, което е било доста над 50 000 kg през РПРП, представляващо приблизително половината от общото потребление в Съюза през РПРП.
(48)
През целия разглеждан период цените на вноса са варирали и са следвали същите тенденции като продажните цени на промишлеността на Съюза на неговия пазар. Като цяло цените на вноса са се увеличили от 2008 г. до РПРП с 42 % и все още са били на дъмпингови нива. Ръстът на цените основно се обяснява с по-високата цена на основната суровина (волфрам на прах) през РПРП.
3.5. Привлекателност на пазара на Съюза
(49)
Пазарът на Съюза е измежду най-големите в световен мащаб с около 20 % от международното потребление на ВЕ. Китайските дружества показват сериозен интерес към засилване на присъствието си на пазара на Съюза, което се подкрепя от факта, че са запазили и дори са увеличили значителния си пазарен дял от 45 % през РПРП.
3.6. Заключение относно вероятността от продължаване на дъмпинга
(50)
Направеният по-горе анализ показва, че китайският внос на пазара на Съюза е продължил да се осъществява на дъмпингови цени при значителни дъмпингови маржове. По-специално предвид на анализа на ценовите нива на пазара на Съюза, интереса на китайските износители към същия пазар и значителния свободен капацитет в КНР, който далеч надхвърля общото потребление в Съюза, може да се заключи, че е много вероятно да се продължи дъмпингът при отмяна на мерките.
Г. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Определяне на промишлеността на Съюза
(51)
В настоящото разследване се потвърди, че ВЕ се произвеждат от двама производители в Съюза, които оказаха пълно съдействие при разследването.
(52)
Тези дружества съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“.
2. Предварителни забележки
(53)
Тъй като има само две дружества, съставляващи промишлеността на Съюза, данните за нея или ще се индексират, или ще се представят като диапазон от стойности, за да се осигури поверителността съгласно член 19 от основния регламент.
(54)
Понеже вносът по кодове по КН според данните от Евростат включваше и продукти, различни от ВЕ, информацията за вноса е анализирана на ниво кодове по ТАРИК, като е допълнена с данните, събрани съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент. Данните по ТАРИК се считат за поверителни, тъй като съдържащата се в тях информация е толкова подробна, че да позволи установяване на страните. По тази причина някои данни са представени като диапазон от стойности.
3. Потребление в съюза
(55)
Потреблението в Съюза беше установено въз основа на обема на продажбите на промишлеността на Съюза на неговия пазар и данните за вноса, предоставени от Евростат, на ниво кодове по ТАРИК, като е допълнено с данните, събрани съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент.
(56)
Между 2008 г. и РПРП („разглежданият период“) потреблението в Съюза е намаляло с 16 %. То се е свило значително между 2008 г. и 2009 г., след което се е увеличило, без да достигне предкризисните нива през РПРП. От най-ниското ниво, достигнато през 2009 г., до РПРП потреблението в Съюза е нараснало с почти 40 %.
Таблица 1
Потребление
Обем
(килограми)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПРП
Потребление
140 000-150 000
90 000-100 000
110 000-120 000
120 000-130 000
Индекс (2008 г. = 100)
100
61
75
84
Източник:
отговори на въпросника, данни от Евростат, базата данни по член 14, параграф 6
4. Обем и пазарен дял на дъмпинговия внос от КНР
(57)
Обемът и пазарният дял на дъмпинговия внос от КНР са установени въз основа на статистическата информация на ниво по ТАРИК, допълнена с информацията от данните, събрани съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент.
(58)
Независимо от намалението в абсолютно изражение на потреблението в Съюза, обемът на вноса на продукта по преразглеждането с произход от КНР се е увеличил с 9 % през разглеждания период, като е запазил ниво, което е било доста над 50 000 kg през РПРП (вж. таблица 2). Това увеличение, заедно с общия спад на потреблението в Съюза през разглеждания период, е довело до увеличение на пазарния дял на китайските износители до приблизително половината от общия пазар на Съюза.
Таблица 2
Внос от КНР
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПРП
Обем
51 771
36 188
39 953
56 289
Индекс (2008 г. = 100)
100
70
77
109
Пазарен дял (%)
35-40
35-40
35-40
45-50
Източник:
данни от Евростат, базата данни по член 14, параграф 6
5. Цени на вноса от КНР
5.1. Динамика на цените
(59)
Цените от КНР са нараснали с около 40 % между 2008 г. и РПРП, като се е наблюдавало ясно изразено увеличение през РПРП. Ръстът на цените основно се обяснява с по-високата цена на основната суровина (волфрам на прах) през РПРП.
Таблица 3
Цени на вноса от КНР
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПРП
Цени
(EUR/kg)
36,59
33,83
41,56
51,83
Индекс (2008 г. = 100)
100
92
114
142
Източник:
данни от Евростат, базата данни по член 14, параграф 6
5.2. Подбиване на цените
(60)
При разследването се установи, че цените на вноса от КНР са подбивали средните цени на промишлеността на Съюза. През РПРП беше установен марж на подбиване от 37 % и като се включи антидъмпинговото мито в изчислението, маржът на подбиването все още е бил значителен, а именно на ниво от 24 %. Изчислението се основаваше на сравнение на CIF експортните цени на съдействащите производители износители със средните цени на промишлеността на Съюза на базата на цена франко завода. Цените бяха счетени за представителни за КНР, тъй като двамата съдействащи производители износители са осигурили около 80 % от вноса на ВЕ от КНР.
(61)
След разгласяването един производител износител изтъкна, че цените не са били сравнени по видове продукт и че поради твърдените значителни колебания на цените между различните видове продукт изчислените нива на подбиване на цените не са били обосновани. Въз основа на наличната информация сравнението на цените по видове продукт беше възможно само за част от продажбите на промишлеността на Съюза на неговия пазар и само за част от експортните продажби, извършени за Съюза. Въпреки това страната не представи никакви доказателства, които да поставят под съмнение обосноваността на използваната методология. Поради това посоченото твърдение трябваше да се отхвърли.
(62)
След разгласяването се изтъкна също така, че китайските цени на вноса и продажните цени на промишлеността на Съюза на неговия пазар не са били сравнени на едно и също ниво на търговия. Твърдението не беше доказано, тъй като съответната страна не представи никаква информация или доказателства, от които да са видни трайни и отчетливи разлики по отношение на ролята и цените на продавача за твърдените различни нива на търговия. Поради това твърдението беше отхвърлено.
6. Внос от други трети държави
(63)
Обемът на вноса и цените от други държави през разглеждания период е показан в таблицата по-долу. Обемът и пазарният дял на вноса от други трети държави са установени въз основа на статистическата информация на ниво по ТАРИК, допълнена с информацията от данните, събрани съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент.
Таблица 4
Внос от други трети държави
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПРП
Виетнам
Обем на вноса (kg)
27 878
14 184
13 776
25 833
Индекс (2008 г. = 100)
100
51
49
93
Цена
(EUR/kg)
44,36
45,34
46,02
56,01
Индекс (2008 г. = 100)
100
102
104
126
Южна Корея
Обем на вноса (kg)
21 299
8 174
11 051
3 319
Индекс (2008 г. = 100)
100
38
52
16
Цена
(EUR/kg)
50,99
44,16
44,16
59,31
Индекс (2008 г. = 100)
100
87
87
116
Други трети държави
Обем на вноса (kg)
7 641
6 247
10 942
9 186
Индекс (2008 г. = 100)
100
82
143
120
Цена
EUR/kg
43,24
59,82
64,98
57,75
Индекс (2008 г. = 100)
100
138
150
134
Общо
Обем на вноса (kg)
56 818
28 605
35 779
38 338
Индекс (2008 г. = 100)
100
50
63
67
Пазарен дял на вноса от други трети държави (%)
35-40
30-35
30-35
30-35
Цена
EUR/kg
46,70
48,17
51,25
56,71
Индекс (2008 г. = 100)
100
103
110
121
Източник:
данни от Евростат, базата данни по член 14, параграф 6
(64)
Обемът на вноса от други трети държави за пазара на Съюза е намалял през разглеждания период с около 33 %. Пазарният дял се е свил през същия период и е бил между 30 % и 35 % през РПРП. Цените на другите трети държави са нараснали с 21 % през същия период.
(65)
Припомня се, че в първоначалното разследване не е установен значителен внос на сходния продукт за пазара на Съюза от държави, различни от КНР. В първоначалното разследване се установи, че основните пазари за останалите производители от САЩ и Япония са били техните съответни национални пазари. Ето защо се заключи, че вносът от държави, различни от КНР, е бил изключително малък.
(66)
Според информацията, предоставена от промишлеността на Съюза, не е имало производство на ВЕ във Виетнам и Южна Корея и вносът от тези държави в действителност е идвал от КНР. Не беше получена обаче информация, която да подкрепи това твърдение при настоящото разследване.
7. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
7.1. Предварителни забележки
(67)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(68)
Тъй като промишлеността на Съюза е съставена само от двама производители, данните са представени като диапазон от стойности поради съображения за поверителност.
7.2. Производство, производствен капацитет и оползотворяване на капацитета
(69)
Производството на промишлеността на Съюза е отбелязвало спад през всяка година от разглеждания период. До края на РПРП производството е намаляло с 29 % в сравнение с 2008 г. Тенденцията е била особено отчетлива през 2009 г., когато е регистриран спад от повече от 40 %.
Таблица 5
Общо производство в Съюза
Обем
(kg)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПРП
Производство
60 000-70 000
35 000-40 000
50 000-60 000
40 000-50 000
Индекс (2008 г. = 100)
100
60
82
71
Източник:
отговори на въпросника
(70)
Производственият капацитет е останал стабилен през разглеждания период. Тъй като производство е намаляло, оползотворяването на капацитета е отбелязало общ спад от 27 % между 2008 г. и РПРП, като по време на РПРП е достигнато ниво на оползотворяване на капацитета от 41 %. По-долу са представени подробни данни:
Таблица 6
Производствен капацитет и оползотворяване на капацитета
Обем
(kg)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПРП
Производствен капацитет
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
Индекс (2008 г. = 100)
100
100
100
100
Оползотворяване на капацитета (%)
57
35
47
41
Индекс (2008 г. = 100)
100
60
82
73
Източник:
отговори на въпросника
7.3. Запаси
(71)
Равнището на крайните запаси на промишлеността на Съюза е намаляло с 20 % между 2008 г. и РПРП. Тази тенденция съответства на тенденцията за спад в потреблението на пазара на Съюза през същия период.
Таблица 7
Крайни запаси
Обем
(kg)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПРП
Крайни запаси
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
Индекс (2008 г. = 100)
100
70
85
80
Източник:
отговори на въпросника
7.4. Обем на продажбите
(72)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза, извършени на пазара на Съюза за несвързани клиенти, е намалял с 23 % между 2008 г. и РПРП, като се е наблюдавало ясно изразен спад между 2008 г. и 2009 г. Тази отрицателна тенденция е била по-отчетлива, отколкото намалението на общото потребление с изключение на 2010 г.
Таблица 8
Продажби за несвързани клиенти
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПРП
Обем (kg)
40 000-50 000
25 000-30 000
35 000-40 000
30 000-35 000
Индекс (2008 г. = 100)
100
65
87
77
Източник:
отговори на въпросника
7.5. Пазарен дял
(73)
Вследствие на изложеното в предходното съображение относно обема на продажбите на промишлеността на Съюза на неговия пазар, пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял през разглеждания период. Въпреки спада на обема на продажбите промишлеността на Съюза е успяла да запази пазарния си дял през 2009 г. и 2010 г., но се е наблюдавало влошаване през РПРП, когато продажбите са намалели независимо от ръста на пазара. Това е довело до пазарен дял между 20 % и 25 %, т.е. малко по-нисък от този в началото на разглеждания период.
Таблица 9
Пазарен дял на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПРП
Пазарен дял на Съюза
25-30 %
25-30 %
30-35 %
20-25 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
107
117
91
Източник:
отговори на въпросника, данни от Евростат, базата данни по член 14, параграф 6
7.6. Растеж
(74)
Както е разяснено по-горе, потреблението в Съюза се е свило значително между 2008 г. и 2009 г. вследствие на икономическата криза, след което се е увеличило, но без да достигне през РПРП предкризисните нива. Въпреки спада на обема на продажбите промишлеността на Съюза е успяла да запази пазарния си дял през 2009 г. и 2010 г., но се е наблюдавало влошаване през РПРП, когато продажбите са намалели независимо от ръста на пазара.
7.7. Заетост и производителност
(75)
Равнището на заетостта в промишлеността на Съюза е спаднало с 13 % между 2008 г. и РПРП.
(76)
Вследствие на свиването на производството производителността на труда на едно заето лице, измерена като продукция в kg за едно заето лице, също е отбелязала спад през разглеждания период. По-долу са представени подробни данни:
Таблица 10
Обща заетост и обща производителност в Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПРП
Индекс на заетите лица
100
65
84
87
Индекс на производителността
100
92
106
83
Източник:
отговори на въпросника
7.8. Единични продажни цени
(77)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти в Съюза леко са спаднали между 2008 г. и 2010 г., което отчасти е отразявало въздействието на икономическата криза. Между 2010 г. и РПРП единичните продажни цени са отбелязали значителен ръст. Като цяло цените на промишлеността на Съюза са се увеличили с 35 % през разглеждания период. Това увеличение, особено между 2010 г. и РПРП, се е дължало на ръста на цените на основните компоненти на ВЕ.
Таблица 11
Единична продажна цена на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПРП
Единична продажна цена на Съюза (в евро за единица)
80-120
80-120
80-120
100-140
Индекс (2008 г. = 100)
100
94
96
135
Източник:
отговори на въпросника
7.9. Рентабилност
(78)
Рентабилността се е подобрила между 2008 г. и РПРП, след като е достигнала по-ниско равнище през 2009 г. и 2010 г. Тя е останала обаче отрицателна през целия разглеждан период.
Таблица 12
Рентабилност
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПРП
Рентабилност на продажбите на Съюза
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
95
104
Източник:
отговори на въпросника
7.10. Инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
(79)
Инвестициите в разглеждания продукт значително са намалели през разглеждания период.
(80)
Възвръщаемостта на инвестициите е следвала тенденцията по отношение на рентабилността. През 2008 г. промишлеността на Съюза е отбелязала отрицателна възвръщаемост на инвестициите, която леко се е подобрила, въпреки че е останала отрицателна през РПРП.
Таблица 13
Инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
Индекс (2008 г. = 100)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПРП
Инвестиции
100
2
23
18
Възвръщаемост на инвестициите
100
100
96
103
Източник:
отговори на въпросника
7.11. Парични потоци и способност за привличане на капитал
(81)
Паричните потоци, т.е. способността на промишлеността да самофинансира дейностите си, изразени като процент от оборота за разглеждания продукт, значително са се подобрили през разглеждания период, макар че те са останали отрицателни.
Таблица 14
Парични потоци
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПРП
Парични потоци
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
96
106
Източник:
отговори на въпросника
7.12. Възнаграждения
(82)
Между 2008 г. и РПРП възнагражденията в промишлеността на Съюза са намалели с 16 %, като едновременно се е наблюдавал и спад в броя на заетите лица.
7.13. Размер на дъмпинговия марж
(83)
Въпреки действащите мерки през РПРП е продължил да се наблюдава значителен дъмпинг на ниво доста над сегашното равнище на мерките. Предвид на големия свободен капацитет, действителния обем на вноса от КНР и цените, значително подбиващи продажните цени на промишлеността на Съюза, не може да се счита, че въздействието на действителните дъмпингови маржове е незначително върху промишлеността на Съюза.
7.14. Възстановяване от предишен дъмпинг
(84)
Беше разгледано дали промишлеността на Съюза се е възстановила от последиците на предишен дъмпинг. Въпреки действащите антидъмпингови мерки промишлеността на Съюза не е успяла да се възстанови от предишния дъмпинг. Поради ценовия натиск от страна на китайския внос промишлеността на Съюза се е опитала да запази пазарния си дял, но вследствие на това е регистрирала загуби.
8. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(85)
Промишлеността на Съюза е останала уязвима от икономическа гледна точка и е продължила да понася съществена вреда. Почти всички показатели за вредата, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, са се влошили през разглеждания период. Ето защо не може да се заключи, че състоянието на промишлеността на Съюза е било стабилно.
(86)
Поради ценовия натиск от страна на китайския внос промишлеността на Съюза се е опитала да запази пазарния си дял, но продажните ѝ цени са били значително под равновесната точка. Несъмнено увеличението на продажните цени на промишлеността на Съюза между 2010 г. и РПРП е свързано с ръста на цените на суровините и не е покрило общия размер на разходите на промишлеността на Съюза.
(87)
В заключение трудностите на промишлеността на Съюза могат ясно да се свържат с масираното присъствие на китайски внос на ниски цени на продукта по преразглеждането в рамките на пазара на Съюза, като продуктът се е продавал на значително дъмпингови цени въпреки действащите мерки. Този фактор е бил достатъчен, за да доведе до ситуация, при която промишлеността на Съюза е понасяла загуби в опита си да запази приемлив пазарен дял. Освен това тези трудности са се задълбочавали допълнително през почти целия разглеждан период поради два фактора: свиването на пазара по време на икономическата криза от 2008-2009 г. и в по-малка степен поради внезапното увеличение на цените на суровините през РПРП. Вследствие на това са били регистрирани значителни загуби.
(88)
Предвид на отрицателното развитие на показателите във връзка с промишлеността на Съюза се счита, че тя е продължила да понася съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент през разглеждания период.
Д. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. Предварителни забележки
(89)
През разглеждания период промишлеността на Съюза се е оказала в уязвимо положение, като все още е била изложена на причиняващия вреда дъмпингов внос от КНР.
(90)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент вносът от съответната държава беше разгледан, за да се установи дали съществува вероятност от продължаване на вредата при изтичане на мерките.
2. Обем на китайския внос
(91)
Трябва да се отбележи, че потреблението на пазара на Съюза значително се е свило след първоначалното разследване, основно поради икономическата криза. При тези обстоятелства обемът на китайския внос е нараснал до ниво, надхвърлящо значително 50 000 kg през РПРП. Що се отнася до обема на вноса, той се е увеличил с 9 %, а пазарният дял на промишлеността на Съюза се е свил.
3. Свободен капацитет в КНР
(92)
Както е описано в съображение 46, въз основа на наличната информация съществува значителен свободен капацитет в КНР. При липсата на антидъмпингови мерки може да се очаква голяма част от този свободен капацитет да се използва за увеличаване на вноса на пазара на Съюза, тъй като няма индикации, че пазарите на трети държави или китайският вътрешен пазар биха могли да поемат значителния китайски свободен капацитет. Ето защо е налице възможност за значително увеличение на вноса в Съюза. Според оценката неизползваният капацитет надхвърля близо пет пъти потреблението в Съюза през РПРП.
(93)
Освен това информацията, предоставена при разследването, показа значителни нарушения на пазара на суровината (амониев параволфрамат - АРТ), използвана за производство на продукта по преразглеждането. За тази суровина се прилагат експортни квоти, наложени от китайските органи, както и експортни такси. Това ограничава износа на АРТ и изкуствено завишава световната му цена. Тези нарушения вероятно допълнително ще насърчат китайската промишленост да произвежда и изнася на ниски цени, а промишлеността на Съюза ще трябва да произвежда сходния продукт при изкуствено високи цени на суровините.
4. Привлекателност на пазара на Съюза
(94)
Доказа се, че китайските производители износители са проявявали непрекъснат интерес към пазара на Съюза и са били в състояние да увеличат обема на вноса за сметка на продажбите на промишлеността на Съюза. Дори през РПРП те са увеличили вече значителния си пазарен дял.
5. Заключение
(95)
В течение на няколко години промишлеността на Съюза е изпитвала последиците от дъмпинговия внос от КНР и в момента все още е уязвима от икономическа гледна точка.
(96)
Ако изтече срокът на действие на мерките, е много вероятно да се увеличи дъмпинговият внос, който сериозно би застрашил съществуването на промишлеността на Съюза. Несъмнено в КНР има значителен свободен капацитет, който при изтичане на срока на мерките вероятно до голяма степен ще се насочи към пазара на Съюза на дъмпингови цени, подбиващи продажните цени на промишлеността на Съюза на неговия пазар.
(97)
Предвид на констатациите от разследването, а именно продължаването на дъмпинга, свободният капацитет в КНР, нарушенията, установени на пазара на суровините, потенциалът на производителите износители в КНР да пренасочат износа си към пазара на Съюза, цените на китайските износители, които очевидно подбиват цените на промишлеността на Съюза и привлекателността на пазара на Съюза, всяка отмяна на мерките ще доведе до вероятност от продължаване на вредата.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(98)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше разгледано дали запазването на съществуващите мерки би било в противовес на интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза се извърши въз основа на оценка на интересите на различните съответни субекти, а именно промишлеността от Съюза, вносителите и ползвателите. На всички заинтересовани страни беше предоставена възможност да изразят становищата си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
(99)
Трябва да се припомни, че в първоначалното разследване се счете, че налагането на мерките не противоречи на интереса на Съюза. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане, в рамките на което съответно се анализира ситуация, при която вече са били въведени антидъмпингови мерки, позволява да се оцени всяко неоправдано отрицателно въздействие на настоящите антидъмпингови мерки върху засегнатите страни.
(100)
На тази основа беше разгледано дали въпреки заключението за вероятност от продължаване на нанасящия вреда дъмпинг съществуват убедителни доводи, които биха довели до извода, че запазването на мерките в този конкретен случай противоречи на интереса на Съюза.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(101)
Предвид на състоянието на промишлеността на Съюза и анализа на вероятността от повтаряне на вредата, е очевидно, че промишлеността на Съюза вероятно ще влоши сериозно финансовото си положение при изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки. През целия разглеждан период обемът на производството и продажбите на промишлеността на Съюза се е свивал, а вносът от съответната държава се е увеличавал въпреки действащите мерки. В същия период финансовото състояние на промишлеността на Съюза се е влошило, тъй като тя е понесла тежки загуби. Следователно е необходимо да се укрепят условията на ефективна конкуренция на пазара на Съюза.
(102)
Счита се, че продължаването на мерките ще бъде в интерес на промишлеността на Съюза, която така ще може да увеличи обема на продажбите си и да подобри финансовото си състояние. Обратно, прекратяването на мерките сериозно ще застраши жизнеспособността на промишлеността на Съюза.
3. Интерес на ползвателите
(103)
Нито един от 15-тe ползватели, с които беше осъществена връзка, не изяви желание да съдейства. Както и в първоначалното разследване, не бяха получени никакви отговори на въпросника от заинтересованите ползватели. В първоначалното разследване неоказването на съдействие се обясни със слабото отражение на ВЕ върху производствените им разходи, тъй като явно качеството и надеждността са основните критерии за клиентите. Предвид на явно незначителното въздействие на продукта по преразглеждането върху разходите за продуктите надолу по веригата, се заключава, че мерките няма да окажат неблагоприятно отражение върху дейностите на ползвателите.
4. Интерес на вносителите
(104)
Трима вносители се свързаха с Комисията в началото на разследването, но те не бяха счетени за заинтересовани страни, тъй като не са внасяли разглеждания продукт от КНР през РПРП. С оглед на факта, че вносителите на ВЕ не проявиха никакъв интерес при разследването, се заключава, че запазването на мерките не би противоречало несъмнено на интереса на ЕС.
5. Заключение
(105)
Предвид на гореизложеното се заключава, че няма убедителни аргументи срещу запазване на настоящите антидъмпингови мерки.
Ж. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(106)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, на които се основаваше намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. Също така на страните беше даден срок да представят коментарите си след разгласяване на тази информация. Изявленията и мненията им бяха надлежно взети предвид, когато това беше обосновано.
(107)
От гореизложеното следва, че както е предвидено в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, които са приложими към вноса на определени волфрамови електроди с произход от КНР и са наложени с Регламент (ЕО) № 260/2007, следва да се запазят.
(108)
За да се сведат до минимум рисковете от заобикаляне, породени от голямата разлика в митническите ставки, се счита, че в този случай са необходими специални мерки, за да се гарантира правилното прилагане на антидъмпинговите мита. Тези специални мерки, които се отнасят само за дружествата, за които е предвидено индивидуално мито, включват следното: на митническите органи на държавите членки трябва да се представи валидна търговска фактура, която да отговаря на изискванията по приложението към настоящия регламент. Към вноса, който не е придружен от такава фактура, се прилага остатъчното антидъмпингово мито, приложимо за всички други производители,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящия регламент се налага окончателно антидъмпингово мито върху вноса на волфрамови заваръчни електроди, включително волфрамови подложки и пръчки за заваръчни електроди, със съдържание на волфрам, съставляващо 94 или повече процента от теглото, с изключение на тези, които са получени просто чрез синтероване, независимо дали са отрязани до определена дължина или не, понастоящем класирани в кодове по КН ex 8101 99 10 и ex 8515 90 00 (кодове по ТАРИК 8101991010 и 8515900010), с произход от Китайската народна република.
2. Митническата ставка, приложима към нетната цена франко границата на Съюза, преди налагане на мито, на продуктите, които са описани в параграф 1 и са произведени от долупосочените дружества, са следните:
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd
17,0 %
A754
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd
41,0 %
A755
Beijing Advanced Metal Materials Co., Ltd
38,8 %
A756
Всички други дружества
63,5 %
A999
3. За да се прилагат индивидуалните митнически ставки за дружествата, посочени в параграф 2, пред митническите органи на държавите членки трябва да бъде представена валидна търговска фактура, която да отговаря на изискванията по приложението. Ако не бъде представена такава фактура, се прилага митническата ставка, приложима за категорията „всички други дружества“.
4. Прилагат се действащите разпоредби относно митата, освен ако е посочено друго.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 29 май 2013 година.
NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 508/2013,
29. mai 2013,
millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate volframelektroodide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4 ning artikli 11 lõikeid 2, 5 ja 6,
võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Kehtivad meetmed
(1)
Pärast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine”) kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 260/2007 (2) teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit teatavate volframelektroodide impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „esialgsed meetmed”). Meetmed kehtestati väärtuselise tollimaksuna, mille määr on 63,5 %, kõigile äriühingutele, välja arvatud kolmele Hiina eksportivale tootjale, kellele võimaldati individuaalseid tollimaksumäärasid.
2. Aegumise läbivaatamise algatamine
(2)
9. märtsil 2012 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate (edaspidi „algatamisteade”) (3) Hiinast pärit teatavate volframelektroodide impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta.
(3)
Läbivaatamine algatati põhjendatud taotluse alusel, mille esitas Euroopa Metalliliit (Eurométaux) liidu tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 50 % teatavate volframelektroodide toodangust liidus.
(4)
Taotlus tugines põhjendusele, et meetmete aegumise tulemuseks oleks tõenäoliselt dumpingu ja kahju jätkumine liidu tootmisharule.
3. Uurimine
3.1. Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood
(5)
Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2011 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2008 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
3.2. Uurimisega seotud isikud
(6)
Komisjon teatas aegumise läbivaatamise algatamisest ametlikult taotluse esitajale, teisele teadaolevale liidu tootjale, eksportivatele tootjatele Hiinas, teadaolevalt asjast huvitatud mitteseotud importijatele ja kasutajatele, võimalike võrdlusriikide tootjatele ning Hiina esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.
(7)
Ära kuulati kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja tõendasid, et nende ärakuulamiseks on konkreetsed põhjused.
(8)
Võttes arvesse uurimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate ja liidus asuvate mitteseotud importijate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõttelise uuringu kasutamine kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning selle vajalikkuse korral koostada valimi, paluti eespool nimetatud isikutel algmääruse artikli 17 kohaselt endast 15 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave.
(9)
Endast andis teada kolm importijat. Ükski neist ei importinud Hiinast pärit teatavaid volframelektroode aga läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul.
(10)
Kuna nõutud teabe esitas vaid kaks Hiina eksportivat tootjat, siis ei osutunud eksportivate tootjate valimi koostamine vajalikuks.
(11)
Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevatele huvitatud isikutele ja neile, kes olid endast algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul teada andnud. Vastused saadi kahelt liidu tootjalt, kahelt Hiina eksportivalt tootjalt ja ühelt USA tootjalt.
(12)
Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse ja sellest tuleneva kahju ning liidu huvide kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud korraldati järgmiste äriühingute valdustesse:
a)
liidu tootjad
-
Plansee SE, Austria
-
Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH, Saksamaa
b)
Hiina eksportivad tootjad
-
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd, Zibo
-
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd Baoji
c)
ühe koostööd tegeva Hiina eksportiva tootjaga seotud äriühing
-
Shanghai Weldstone Asia Co., Ltd, Shanghai
d)
ühe koostööd tegeva Euroopa Liidu eksportiva tootjaga seotud äriühingud
-
Weldstone GmbH, Wilnsdorf, Saksamaa
-
Binzel Benelux bvba, Eke - Nazareth, Belgia
e)
võrdlusriik
-
Global Tungsten & Powders Corp, Towanda, USA
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
(13)
Vaatlusalune toode on sama, mida on käsitletud ka määruses (EÜ) nr 260/2007, s.o CN-koodide ex 8101 99 10 ja ex 8515 90 00 alla kuuluvad Hiinast pärit vähemalt 94 % volframisisaldusega volframist keevituselektroodid, sh keevituselektroodide volframvardad ja -latid (v.a üksnes aglomeerimisel saadud), mis on pikkuselt sobivaks lõigatud või lõikamata (edaspidi „vaatlusalune toode”).
(14)
Vaatlusalust toodet kasutatakse keevitamisel ja teistes sellistes protsessides. Volframelektroode kasutatakse paljudes tööstussektorites, näiteks ehituses, laevaehituses, autotööstuses, laevamehaanikas, keemiatööstuses, tuumatehnikas, lennunduses ning nafta- ja gaasijuhtmetes. Füüsiliste ja keemiliste omaduste ning erinevate tooteliikide asendatavuse põhjal kasutaja seisukohast vaadatuna käsitletakse kõiki volframelektroode käesolevas menetluses ühe tootena.
(15)
Uurimine (nagu esialgne uuriminegi) kinnitas, et vaatlusalune toode ning Hiinas toodetud ja Hiina omamaisel turul müüdud tooted, nagu ka liidu tootjate toodetud ja liidus müüdud tooted ning võrdlusriigis toodetud ja võrdlusriigi turul müüdud tooted, on samade põhiliste füüsikaliste ja tehniliste omaduste ja kasutusaladega, ning seega loetakse need algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugusteks toodeteks.
C. DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS
1. Sissejuhatavad märkused
(16)
Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas dumping praegu toimub ja kas kehtivate meetmete aegumine viiks tõenäoliselt dumpingu jätkumise või kordumiseni.
(17)
Nagu eespool selgitatud, ei osutunud Hiina eksportivate tootjate valimi koostamine vajalikuks. Kahe koostööd teinud äriühingu eksport hõlmas 80-85 % Hiinast liitu suundunud vaatlusaluse toote ekspordist läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Selle põhjal järeldati, et koostöö tase oli kõrge.
(18)
Ühele koostööd teinud äriühingule võimaldati esialgse uurimise kestel turumajanduslikku kohtlemist kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga c ja teisele individuaalset kohtlemist kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 5. Sealjuures tuletatakse meelde, et algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaste uurimiste kontekstis nende kahe kohtlemise kohaldamist ei muudeta. Kolmandale äriühingule, kes käesolevas aegumise läbivaatamises koostööd ei teinud, võimaldati individuaalset kohtlemist esialgses uurimises.
2. Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil
2.1. Võrdlusriik
(19)
Kuna Hiina majandus on üleminekujärgus, siis vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a tuleb nende eksportivate tootjate puhul, kellele turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata, normaalväärtus kindlaks määrata sobivas kolmandas turumajanduslikus riigis (edaspidi „võrdlusriik”) kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse järgi.
(20)
Nii nagu esialgses uurimiseski, tehti algatamisteates ettepanek kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramisel võrdlusriigina USAd. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada märkusi selle valiku sobivuse kohta. Selles küsimuses märkusi ei esitatud.
(21)
Komisjon uuris ka, kas võrdlusriigiks võiks põhjendatult valida mõne muu riigi, ning tegi kindlaks teised kolmandad riigid, kust Eurostati andmetel volframelektroode imporditi. Nende riikide võimalike teadaolevate tootjatega võeti ühendust ja kutsuti neid uurimises koostööd tegema. Koostöö tegemist aga ei saavutatud.
(22)
Leiti, et USA on tüüpiline võrdlusturg, eeskätt selle riigi omamaise turu avatust ja konkurentsivõimet silmas pidades. USAd kasutati võrdlusriigina ka esialgses uurimises. Muutunud asjaolusid, mis õigustaksid võrdlusriigi muutust, ei paistnud esinevat ning sellistest asjaoludest ei antud ka komisjonile teada.
(23)
Seepärast kasutati käesolevas läbivaatamises turumajandusliku võrdlusriigina USAd. Ühendust võeti ainsa teadaoleva USA tootjaga, kes nõustus tegema koostööd, vastama küsimustikule ja võtma vastu kontrollkäigu. Selle äriühingu kontrollitud müügi- ja tootmisandmeid on kasutatud normaalväärtuse kindlaksmääramisel äriühingute puhul, kellele ei võimaldatud esialgse uurimise kestel turumajanduslikku kohtlemist.
2.2. Normaalväärtus
(24)
Äriühingu puhul, kellele võimaldati esialgse uurimise kestel turumajanduslikku kohtlemist, määrati normaalväärtus kindlaks tema andmete alusel. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuriti, kas volframelektroodide omamaine müük sõltumatutele klientidele oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tüüpiline, st kas omamaise tarbimise jaoks ettenähtud toote müügimaht moodustas 5 % või enam vaatlusaluse toote ekspordist liitu.
(25)
Seejärel uuriti, kas samasuguse toote omamaist müüki saaks käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4, tehes selleks kindlaks omamaisel turul sõltumatutele klientidele toimunud kasumliku müügi osakaalu.
(26)
Nende vaatlusaluse toote liikide puhul, mille omamaine müük oli tüüpiline ja toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus, tehti normaalväärtus kindlaks ekspordiriigi sõltumatute klientide poolt makstud hindade põhjal. Vaatlusaluse toote ülejäänud liikide puhul tuli normaalväärtus leida arvestuslikult kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 3. Seetõttu lähtuti normaalväärtuse kindlaksmääramisel äriühingu tootmiskuludest, millele lisati müügi-, üld- ja halduskulud ning tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud omamaisest müügist saadud kasum kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 6.
(27)
Pärast avalikustamist väitis üks isik, et üld- ja halduskulude kindlaksmääramise metoodika erines esialgses uurimises kasutatust, mis võis olla mõjutanud kasumimarginaali, mida kasutati algmääruse artikli 2 lõike 6 kohaseks arvestusliku normaalväärtuse arvutamiseks. Lisaks uurimise käigus juba eelnevalt esitatud teabele ei esitanud see isik tõendeid oma väite kinnituseks. Tuleks silmas pidada, et kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 5 jaotati kulud käibepõhiselt ja et seda metoodikat kasutati ka esialgses uurimises.
(28)
Esialgses uurimises kasutatud kasumit ei leitud tavapärase kaubandustegevuse testiga, sest ühtegi eksporditud vaatlusaluse toote liiki ei müüdud omamaisel turul tavapärase kaubandustegevuse käigus. Praegune aegumise läbivaatamine näitas, et mõned vaatlusaluse toote liigid olid kasumlikud, ja seetõttu kasutati kooskõlas algmääruse artikli 2 lõigetega 3 ja 6 arvestusliku normaalväärtuse arvutamiseks neist kasumlikest tehingutest saadud kasumit.
(29)
Äriühingu puhul, kellele esialgses uurimises turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldatud, tehti normaalväärtus kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a võrdlusriigi koostööd teinud tootja esitatud teabe põhjal. Võrdlusriigi tootja omamaine müük leiti olevat toimunud piisavas koguses ja tavapärase kaubandustegevuse käigus ning seega võis seda kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks äriühingu puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist.
2.3. Ekspordihind
(30)
Äriühingu puhul, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, toimus kogu eksportmüük liitu seotud importijate kaudu ja müüdi seejärel edasi liidus asuvatele seotud ja mitteseotud äriühingutele. Ekspordihind leiti seetõttu arvestuslikult vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 hinna põhjal, millega imporditud tooted esimest korda sõltumatule ostjale edasi müüdi, korrigeerides seda nõuetekohaselt, et võtta arvesse kõiki impordi ja edasimüügi vahelisel ajal tekkinud kulusid, samuti müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi põhjendatud marginaali. Sellega seoses kasutati seotud äriühingute endi müügi-, üld- ja halduskulusid.
(31)
Pärast avalikustamist väitis üks isik, et seotud importijate üld- ja halduskulude kindlaksmääramisel võeti arvesse teatavaid kulusid, mis olid seotud muude toodete kui vaatlusaluse toote müügiga, ja seetõttu tuleks need kulud välja jätta. Tuleks silmas pidada, et asjaomaste äriühingute esitatud ja kontrollitud teavet üld- ja halduskulude kohta võeti arvesse ekspordihinna leidmisel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 9. Selle väite kinnituseks, et teatatud üld- ja halduskulud sisaldasid muude toodete müügiga seonduvaid üld- ja halduskulusid, ei esitatud tõendeid ja seetõttu ei saanud seda arvesse võtta.
(32)
Lisaks sellele põhinesid huvitatud isiku esitatud märkused ekspordihindade kohta asjaomase valuuta ekslikul vahetuskursil. Seetõttu ei saanud seda väidet arvesse võtta.
(33)
Mis puutub kasumimarginaali, siis ei teinud koostööd ükski mitteseotud liidu importija. Esialgses uurimises kasutati seotud importijate kasumimarginaali, tuginedes asjaolule, et mitteseotud importijate tegevus ei olnud seotud importija omaga piisavalt võrreldav. Uurimine näitas, et seotud importija tegevus oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul sama, mis esialgse uurimisega seotud uurimisperioodi jooksul, st suuremat osa imporditud volframelektroodidest kasutati seejärel kontserni peamise toote, keevituspõleti, valmistamisel. Tuleb ka märkida, et volframelektroodide väärtus on lõpptoote väärtusega võrreldes väga väike. Selle põhjal jõuti sarnaselt esialgse uurimisega järeldusele, et arvestusliku ekspordihinna leidmise alusena oleks asjakohane kasutada seotud importija enda kasumimarginaali.
(34)
Äriühingu puhul, kellele võimaldati esialgses uurimises individuaalset kohtlemist, toimus kogu eksportmüük liitu otse liidus asuvatele sõltumatutele klientidele. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 määrati ekspordihind seetõttu kindlaks tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal.
(35)
Kõigi teiste Hiinas asuvate tootjate ekspordihinna kindlaksmääramisel võeti aluseks artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis kättesaadav impordistatistika.
(36)
Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 10 arvati ekspordihindade kindlaksmääramisel neist maha makstud dumpinguvastased tollimaksud, sest ükski isik ei esitanud tõendeid selle kohta, et tollimaks kajastus nõuetekohaselt edasimüügihindades ja seejärel müügihindades liidu turul.
2.4. Võrdlus
(37)
Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil.
(38)
Selleks et tagada õiglane võrdlus mõlema koostööd tegeva eksportiva tootja normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi transpordi, kindlustuse ja krediidikulude osas, mis mõjutasid hindu ja nende võrreldavust.
2.5. Dumpingumarginaal
(39)
Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikes 11 sätestatule määrati dumpingumarginaal kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlemise teel.
(40)
Sellest võrdlusest selgus, et koostööd teinud eksportiv tootja, kellele võimaldati esialgses uurimises turumajanduslikku kohtlemist, jätkas dumpinguhinnaga müüki märkimisväärsel tasemel.
(41)
Koostööd teinud eksportiva tootja puhul, kellele võimaldati esialgses uurimises individuaalset kohtlemist, ning kõigi teiste Hiina koostööst hoiduvate eksportivate tootjate üleriigilise dumpingumarginaali põhjal selgus, et dumpinguhinnaga müük toimus märkimisväärsel tasemel, mis oli isegi ulatuslikum, kui tuvastati esialgses uurimises.
3. Impordi areng meetmete kehtetuks tunnistamise korral
3.1. Sissejuhatav märkus
(42)
Pärast seda, kui läbivaatamisega seotud uurimisperioodil leiti olevat esinenud dumping, uuriti dumpingu jätkumise tõenäosust juhul, kui meetmed tunnistataks kehtetuks.
(43)
Sellega seoses tuleks märkida, et koostööd teinud eksportivad tootjad esindasid vaid umbes 10 % kogu tootmisvõimsusest Hiinas. Seetõttu tuli järeldustes suures osas tugineda läbivaatamistaotluses esitatud teabele ning avalikult kättesaadavale teabele. Eeskätt kaaluti Hiina tootjate hinnakäitumist teiste kolmandate riikide turgudel, Hiina tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust ning liidu turu atraktiivsust Hiina eksportijate jaoks.
3.2. Hiina tootjate hinnakäitumine teiste kolmandate riikide turgudel
(44)
Seoses ekspordiga teiste kolmandate riikide turgudele tuleks märkida, et Hiina avalikes andmebaasides kättesaadav statistiline teave hõlmab vaatlusalusest tootest laiemat tooteskaalat ning seetõttu ei saa koostada mõtestatud analüüsi muudele turgudele eksporditud koguste kohta ega hindade kohta neil turgudel. Kaks koostööd teinud Hiina tootjat ei eksportinud mitteseotud klientidele teistel kolmandate riikide turgudel. Seda silmas pidades ei saa läbivaatamisega seotud uurimisperioodil teiste kolmandate riikide turgudele toimunud ekspordi puhul ekspordihindasid usaldusväärselt kindlaks määrata ja kättesaadava teabe põhjal ei ole võimalik kindlaid järeldusi teha.
3.3. Hiina tootjate vaba tootmisvõimsus
(45)
Allpool toodud analüüsi aluseks on andmed, mille taotleja esitas läbivaatamistaotluses ja mida kontrolliti, võrreldes neid avalikult kättesaadava teabega.
(46)
Selle põhjal oli Hiina tootjate tootmisvõimsus hinnanguliselt 1 600 000 kg. Taotleja hinnangu kohaselt on Hiina tootjate tootmisvõimsusest rakenduses umbes 63 %, mis annab kasutamata tootmisvõimsuseks umbes 600 000 kg, mis ületas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu kogutarbimist ligi viiekordselt. Seega oleks Hiinast ekspordiks kättesaadavad suured kogused, seda eeskätt seetõttu, et miski ei viita sellele, et kolmandate riikide turud või omamaine turg suudaks sellist märkimisväärset vaba tootmisvõimsust vastu võtta.
3.4. Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja hinnad
(47)
Import Hiinast liitu suurenes vaatlusalusel perioodil 9 % ning ulatus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 50 000 kg-ni, mis moodustas sel perioodil ligikaudu poole liidu kogutarbimisest.
(48)
Kogu vaatlusalusel perioodil impordihinnad kõikusid ja järgisid samu suundumusi kui liidu tootmisharu müügihinnad liidu turul. Kokkuvõttes kasvasid impordihinnad 2008. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 42 % ja olid endiselt dumpinguhinna tasemel. Hinnatõusu selgitavad peamiselt suuremad peamise tooraine kulud (volframipulber) läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
3.5. Liidu turu atraktiivsus
(49)
Liidu turg on üks maailma suurimatest turgudest, ulatudes ligikaudu 20 %-ni maailma volframelektroodide tarbimisest. Hiina äriühingud on näidanud üles suurt huvi oma kohaloleku arendamise vastu liidu turul, mida toetab asjaolu, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil nad säilitasid ja isegi kasvatasid oma märkimisväärset, 45 % turuosa.
3.6. Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta
(50)
Eespool esitatud analüüs näitab, et Hiina import liidu turule jätkus dumpinguhindadega, mille dumpingumarginaal oli märkimisväärne. Arvestades eelkõige liidu turu hinnataseme analüüsi ja huvi, mida Hiina eksportijad on liidu turu vastu üles näidanud, samuti Hiinas kättesaadavat märkimisväärset vaba tootmisvõimsust, mis ületab kaugelt liidu kogutarbimise, võib järeldada, et meetmete kaotamise korral dumping suure tõenäosusega jätkub.
D. OLUKORD LIIDU TURUL
1. Liidu tootmisharu määratlus
(51)
Praegune uurimine kinnitas, et volframelektroode toodavad liidus kaks tootjat. Mõlemad tootjad tegid uurimises koostööd.
(52)
Kõnealused äriühingud moodustavad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning neid nimetatakse edaspidi „liidu tootmisharuks”.
2. Sissejuhatav märkus
(53)
Kuna liidu tootmisharu moodustavad vaid kaks äriühingut, esitatakse andmed liidu tootmisharu koht kas indekseerituna või vahemikena, et kaitsta konfidentsiaalsust algmääruse artikli 19 lõike kohaselt.
(54)
Kuna CN-koodidele vastavad Eurostati andmed impordi kohta hõlmasid ka muid tooteid peale volframelektroodide, on importi käsitleva teabe analüüsimisel tuginetud TARICi koodidele vastavatele andmetele, mida täiendavad algmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt kogutud andmed. TARICi andmeid käsitatakse konfidentsiaalsena, sest nende üksikasjalikkuse aste võimaldab asjaosalisi kindlaks teha. Seepärast on osa teavet esitatud vahemikena.
3. Tarbimine liidus
(55)
Liidu tarbimise kindlaksmääramisel võeti aluseks liidu tootmisharu müügimaht liidu turul ning TARICi koodidele vastavad Eurostati impordiandmed, mida täiendasid algmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt kogutud andmed.
(56)
2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal (edaspidi „vaatlusalune periood”) vähenes liidu tarbimine 16 %. 2009. aastal vähenes liidu tarbimine 2008. aastaga võrreldes oluliselt. Pärast seda on see kasvanud, kuid kriisieelset taset see läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei saavutanud. 2009. aasta madalaimast tasemest kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini suurenes liidu tarbimine pea 40 %.
Tabel 1
Tarbimine
Maht
(kg)
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Tarbimine
140 000 - 150 000
90 000 - 100 000
110 000 - 120 000
120 000 - 130 000
Indeks (2008 = 100)
100
61
75
84
Allikas:
küsimustiku vastused, Eurostat, artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas
4. Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa
(57)
Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mahud ja turuosad määrati kindlaks TARICi koodidele vastavate statistiliste andmete põhjal, mida täiendas algmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt kogutud andmetest saadud teave.
(58)
Kuigi liidu tarbimine on absoluutväärtuses vähenenud, suurenes Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi maht vaatlusalusel perioodil 9 % ning oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil selgelt üle 50 000 kg (vt tabel 2). See suurenemine koos liidu tarbimise üldise vähenemisega vaatlusalusel perioodil tõi kaasa selle, et Hiina importijate turuosa kasvas umbes pooleni liidu turust.
Tabel 2
Import Hiinast
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Kogus
51 771
36 188
39 953
56 289
Indeks (2008 = 100)
100
70
77
109
Turuosa (%)
35-40
35-40
35-40
45-50
Allikas:
Eurostat, artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas
5. Hiinast lähtuva impordi hinnad
5.1. Hindade areng
(59)
Hiinast lähtuva impordi hinnad tõusid 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal ligikaudu 40 % ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul tõusid need järsult. Hinnatõusu selgitavad peamiselt suuremad peamise tooraine kulud (volframipulber) läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.
Tabel 3
Hiinast lähtuva impordi hinnad
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Hinnad
eurot/kg
36,59
33,83
41,56
51,83
Indeks (2008 = 100)
100
92
114
142
Allikas:
Eurostat, artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas
5.2. Hinna allalöömine
(60)
Uurimisest selgus, et Hiinast lähtuva impordi hinnad lõid liidu tootmisharu keskmiseid hindasid alla. Tehti kindlaks, et hinna allalöömise marginaal oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 37 %, ning kui arvutuses arvesse võtta ka dumpinguvastast tollimaksu, siis oli hinna allalöömise marginaal ikkagi märkimisväärsel tasemel, s.o 24 %. Arvutus põhines koostööd teinud eksportivate tootjate CIF-ekspordihindade ja liidu tootmisharu keskmiste tehasest hankimise tasandi hindade võrdlusel. Hindasid loeti Hiina puhul tüüpiliseks, sest kaks koostööd teinud eksportivat tootjat esindasid umbes 80 % Hiinast lähtuvast volframelektroodide impordist.
(61)
Pärast avalikustamist väitis üks eksportiv tootja, et hindasid ei võrreldud tooteliikide kaupa ning tooteliikidevaheliste väidetavate märkimisväärsete hinnaerinevuste tõttu ei olnud selliselt saadud hinna allalöömise tasemetel sisulist tähendust. Kättesaadava teabe põhjal oli hindasid võimalik tooteliikide kaupa võrrelda vaid teatava osa puhul liidu tootmisharu müügist liidu turul ja vaid teatava osa puhul liitu eksporditud toodete müügist. Samas ei esitanud see isik tõendeid, mis seaksid kasutatud metoodika mõistlikkuse kahtluse alla. Seda väidet ei saanud seetõttu arvesse võtta.
(62)
Pärast avalikustamist väideti ka, et Hiina impordihindasid ja liidu tootmisharu müügihindasid liidu turul ei võrreldud samal kaubanduslikul tasandil. Asjaomane isik ei esitanud selle väite kinnituseks teavet ega tõendeid, mis oleksid tõendanud, et müüja tegevuse ja hindade vahel esinevad väidetavate erinevate kaubanduslike tasandite puhul järjepidevad ja selged erinevused. Seetõttu ei saanud seda väidet arvesse võtta
6. Import muudest kolmandatest riikidest
(63)
Järgmises tabelis on esitatud muudest riikidest pärit impordi maht ja hinnad vaatlusalusel perioodil. Muudest riikidest pärit impordi mahud ja turuosad määrati kindlaks TARICi koodidele vastavate statistiliste andmete põhjal, mida täiendas algmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt kogutud andmetest saadud teave.
Tabel 4
Import muudest kolmandatest riikidest
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Vietnam
Impordi maht (kg)
27 878
14 184
13 776
25 833
Indeks (2008 = 100)
100
51
49
93
Hind
(eurot/kg)
44,36
45,34
46,02
56,01
Indeks (2008 = 100)
100
102
104
126
Lõuna-Korea
Impordi maht (kg)
21 299
8 174
11 051
3 319
Indeks (2008 = 100)
100
38
52
16
Hind
(eurot/kg)
50,99
44,16
44,16
59,31
Indeks (2008 = 100)
100
87
87
116
Muud kolmandad riigid
Impordi maht (kg)
7 641
6 247
10 942
9 186
Indeks (2008 = 100)
100
82
143
120
Hind
(eurot/kg)
43,24
59,82
64,98
57,75
Indeks (2008 = 100)
100
138
150
134
Kokku
Impordi maht (kg)
56 818
28 605
35 779
38 338
Indeks (2008 = 100)
100
50
63
67
Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa (%)
35-40
30-35
30-35
30-35
Hind
(eurot/kg)
46,70
48,17
51,25
56,71
Indeks (2008 = 100)
100
103
110
121
Allikas:
Eurostat, artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas
(64)
Vaatlusalusel perioodil vähenes muudest kolmandatest riikidest liidu turule suunduva impordi maht ligikaudu 33 %. Turuosad vähenesid vaatlusalusel perioodil ja jäid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vahemikku 30-35 %. Muudest kolmandatest riikidest lähtuva impordi hinnad kasvasid sama perioodi jooksul 21 %.
(65)
Tuleks meenutada, et esialgses uurimises samasugust toodet liidu turule mujalt kui Hiinast märkimisväärselt ei imporditud. Esialgses uurimises tehti kindlaks, et ülejäänud USA ja Jaapani tootjate põhituruks oli nende kummagi omamaine turg. Seetõttu järeldati, et import muudest riikidest kui Hiinast oli äärmiselt väike.
(66)
Liidu tootmisharu antud teabes väideti, et Vietnamis ja Lõuna-Koreas volframelektroode praegu ei toodeta ning et import neist riikidest lähtub tegelikult Hiinast. Siiski ei saadud käesoleva uurimise käigus selle väite kinnituseks mingit teavet.
7. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
7.1. Sissejuhatavad märkused
(67)
Komisjon uuris algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki liidu tootmisharu olukorda mõjutavaid asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid.
(68)
Kuna liidu tootmisharu koosneb vaid kahest tootjast, on andmed konfidentsiaalsuse tagamiseks esitatud vahemikena.
7.2. Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
(69)
Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharu tootmine igal aastal. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuks oli tootmine võrreldes 2008. aastaga vähenenud 29 %. See suundumus oli eriti ebasoodne 2009. aastal, mil tootmine vähenes 40 %.
Tabel 5
Liidu kogutoodang
Maht
(kg)
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Tootmine
60 000 - 70 000
35 000 - 40 000
50 000 - 60 000
40 000 - 50 000
Indeks (2008 = 100)
100
60
82
71
Allikas:
küsimustiku vastused
(70)
Tootmisvõimsus oli vaatlusalusel perioodil stabiilne. Kuna tootmine vähenes, vähenes 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel tootmisvõimsuse rakendamine kokku 27 % ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jõuti tootmisvõimsuse rakendamiseni 41 % ulatuses. Täpsed andmed on järgmised:
Tabel 6
Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
Maht
(kg)
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Tootmisvõimsus
95 000 - 110 000
95 000 - 110 000
95 000 - 110 000
95 000 - 110 000
Indeks (2008 = 100)
100
100
100
100
Tootmisvõimsuse rakendamine (%)
57
35
47
41
Indeks (2008 = 100)
100
60
82
73
Allikas:
küsimustiku vastused
7.3. Varud
(71)
Liidu tootmisharu lõppvarude tase suurenes 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 20 % võrra. See suundumus vastab sama perioodi jooksul aset leidnud kahaneva tarbimise suundumusele liidu turul.
Tabel 7
Lõppvarud
Maht
(kg)
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Lõppvarud
5 000 - 15 000
5 000 - 15 000
5 000 - 15 000
5 000 - 15 000
Indeks (2008 = 100)
100
70
85
80
Allikas:
küsimustiku vastused
7.4. Müügimaht
(72)
Liidu tootmisharu müügimaht mitteseotud klientidele liidu turul vähenes 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 23 %, kusjuures 2009. aastal oli vähenemine 2008. aastaga võrreldes järsk. See negatiivne suundumus on olnud järsem kui kogutarbimise vähenemine, välja arvatud 2010. aastal.
Tabel 8
Müük mitteseotud klientidele
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Maht (kg)
40 000 - 50 000
25 000 - 30 000
35 000 - 40 000
30 000 - 35 000
Indeks (2008 = 100)
100
65
87
77
Allikas:
küsimustiku vastused
7.5. Turuosa
(73)
Pidades silmas eelmises põhjenduses tehtud tähelepanekut liidu tootmisharu müügimahu kohta liidu turul, siis selle tulemusena liidu tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil vähenes. Kuigi liidu tootmisharu müügimahud kahanesid, suutis ta 2009. ja 2010. aastal oma turuosa säilitada, ent sai läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul tagasilöögi, kus müük vähenes vaatamata turu kasvamisele. See andis tulemuseks 20-25 % suuruse turuosa, mis on vaatlusaluse perioodi alguse omast pisut väiksem.
Tabel 9
Liidu turuosa
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Liidu turuosa (%)
25-30
25-30
30-35
20-25
Indeks (2008 = 100)
100
107
117
91
Allikas:
küsimustiku vastused, Eurostat, artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas
7.6. Kasv
(74)
Nagu eespool selgitatud, vähenes liidu tarbimine majanduslanguse tõttu 2009. aastal 2008. aastaga võrreldes oluliselt. Pärast seda on see kasvanud, kuid kriisieelset taset see läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei saavutanud. Kuigi liidu tootmisharu müügimahud kahanesid, suutis ta 2009. ja 2010. aastal oma turuosa säilitada, ent sai läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul tagasilöögi, kus müük vähenes vaatamata turu kasvamisele.
7.7. Tööhõive ja tootlikkus
(75)
Liidu tootmisharu tööhõive vähenes 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 13 %.
(76)
Tootmise vähenemise järel on tootlikkus töötaja kohta, mida mõõdetakse toodanguna kilogrammides töötaja kohta, vaatlusalusel perioodil samuti vähenenud. Täpsed andmed on järgmised:
Tabel 10
Liidu tööhõive ja tootlikkuse koondandmed
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Töötajate indeks
100
65
84
87
Tootlikkuse indeks
100
92
106
83
Allikas:
küsimustiku vastused
7.8. Ühiku müügihinnad
(77)
Liidu tootmisharu ühiku müügihinnad mitteseotud klientidele liidus vähenesid 2010. aastal 2008. aastaga võrreldes mõnevõrra, mis osalt kajastab majanduskriisi mõju. 2010. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal tõusid ühiku müügihinnad oluliselt. Kokkuvõttes kasvasid liidu tootmisharu hinnad vaatlusalusel perioodil 35 %. Hinna sellise arengu põhjuseks, eriti 2010. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal, oli volframelektroodide valmistamiseks kasutatavate põhikomponentide hinnatõus.
Tabel 11
Liidu müügi ühikuhind
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Liidu müügi ühikuhinnad (eurot ühiku kohta)
80-120
80-120
80-120
100-140
Indeks (2008 = 100)
100
94
96
135
Allikas:
küsimustiku vastused
7.9. Kasumlikkus
(78)
2009. ja 2010. aastal kasumlikkus kahanes, 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal aga kasvas. Kasumlikkus jäi siiski kogu vaatlusaluse perioodi jooksul negatiivseks.
Tabel 12
Kasumlikkus
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Liidu müügi kasumlikkus
Indeks (2008 = 100)
100
95
95
104
Allikas:
küsimustiku vastused
7.10. Investeeringud ja investeeringutasuvus
(79)
Investeeringud vaatlusaluse tootega seotud äritegevusse vähenesid vaatlusaluse perioodi jooksul märkimisväärselt.
(80)
Investeeringutasuvus järgis kasumlikkuse suundumusi. 2008. aastal oli liidu tootmisharu investeeringutasuvus negatiivne, see jäi küll ka läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul negatiivseks, kuid paranes pisut.
Tabel 13
Investeeringud ja investeeringutasuvus
Indeks (2008 = 100)
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Investeeringud
100
2
23
18
Investeeringutasuvus
100
100
96
103
Allikas:
küsimustiku vastused
7.11. Rahavood ja kapitali kaasamise võime
(81)
Rahavood, mis näitavad tootmisharu suutlikkust oma tegevust ise finantseerida, väljendatuna protsendina vaatlusaluse toote käibest, jäid küll negatiivseks, ent paranesid vaatlusaluse perioodi jooksul märkimisväärselt.
Tabel 14
Rahavood
2008
2009
2010
Läbivaatamisega seotud uurimisperiood
Rahavood
Indeks (2008 = 100)
100
99
96
106
Allikas:
küsimustiku vastused
7.12. Palgad
(82)
2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal langesid liidu tootmisharu palgad 16 % vastavalt töötajate arvu vähenemisele.
7.13. Dumpingumarginaali suurusjärk
(83)
Hoolimata kehtivatest meetmetest jätkus läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul oluline dumpinguhinnaga müük tasemel, mis on meetmete praegusest tasemest märkimisväärselt kõrgem. Arvestades suurt vaba tootmisvõimsust, Hiinast lähtuva impordi tegelikke mahtusid ja liidu tootmisharu müügihinda märkimisväärselt alla löövaid hindasid, ei saa tegelike dumpingumarginaalide mõju liidu tootmisharule pidada vähe tähtsaks.
7.14. Varasemast dumpingust taastumine
(84)
Analüüsiti, kas liidu tootmisharu on varasema dumpingu mõjust toibunud. Hoolimata kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest ei õnnestunud liidu tootmisharul varasema dumpingu mõjust toibuda. Vastusena Hiina impordi poolt avaldatavale hinnasurvele püüdis liidu tootmisharu hoida oma turuosa, kuid kandis selle tulemusena kahjumit.
8. Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta
(85)
Liidu tootmisharu jäi haavatavasse majanduslikku olukorda ja kandis jätkuvalt olulist kahju. Peaaegu kõik liidu tootmisharu majandustulemustega seotud kahjunäitajad halvenesid vaatlusalusel perioodil. Seetõttu ei saa järeldada, et liidu tootmisharu olukord oleks olnud kindel.
(86)
Vastusena Hiina impordi poolt avaldatavale hinnasurvele püüdis liidu tootmisharu hoida oma turuosa, kuid tegi seda, müües kasumilävest suuresti allapoole jäävate hindadega. Liidu tootmisharu müügihindade tõus 2010. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal on tegelikult seotud toorainehindade tõusuga ega katnud liidu tootmisharu kogukulusid.
(87)
Sellest võib järeldada, et liidu tootmisharu raskusi võib selgelt seostada Hiina madalahinnalise impordi massiivse kohaloluga liidu turul vaatlusaluse toote puhul, mida vaatamata kehtivatele meetmetele müüakse märkimisväärsele dumpingule osutavate hindadega. Sellest tegurist piisas, et teha kindlaks olukord, kus liidu tootmisharu kannab kahju, püüdes säilitada mõistlikku turuosa. Lisaks sellele on peaaegu kogu vaatlusaluse perioodi jooksul neid raskusi veelgi süvendanud kaks tegurit: turu langus 2008.-2009. aasta majanduskriisi ajal ja, küll vaid vähesel määral, toorainekulude järsk tõus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. See on viinud olukorrani, kus kahjud on kasvanud märkimisväärseks.
(88)
Liidu tootmisharu iseloomustavate näitajate negatiivset arengut silmas pidades leitakse, et liidu tootmisharu kandis vaatlusalusel perioodil jätkuvalt olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.
E. KAHJU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS
1. Sissejuhatavad märkused
(89)
Vaatlusalusel perioodil oli liidu tootmisharu endiselt kergesti haavatavas olukorras ning Hiinast lähtuv dumpinguhinnaga import avaldas talle endiselt kahjulikku mõju.
(90)
Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 hinnati importi asjaomasest riigist, et teha kindlaks, kas meetmete aeguda laskmise korral on kahju jätkumine tõenäoline.
2. Hiina impordimahud
(91)
Tuleks meelde tuletada, et tarbimine liidu turul vähenes pärast esialgset uurimist märkimisväärselt peamiselt majanduslanguse tõttu. Selles olukorras kasvasid Hiina impordimahud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tasemele, mis selgelt ületab 50 000 kg. Impordimahud kasvasid 9 %, sellal kui liidu tootmisharu turuosa vähenes.
3. Vaba tootmisvõimsus Hiinas
(92)
Nagu põhjenduses 46 kirjeldatud, näitasid kättesaadavad andmed märkimisväärse vaba tootmisvõimsuse olemasolu Hiinas. Võib oodata, et dumpinguvastaste meetmete puudumise korral võidakse suurt osa sellest vabast tootmisvõimsusest kasutada liidu turule impordi suurendamiseks. Seda seetõttu, et miski ei viita sellele, et kolmandate riikide turud või Hiina omamaine turg suudaks Hiina märkimisväärset vaba tootmisvõimsust vastu võtta. Seetõttu suudetaks liitu importimist oluliselt suurendada. Hinnanguline kasutamata tootmisvõimsus ületaks liidu tarbimist läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul pea viiekordselt.
(93)
Lisaks sellele osutas uurimise käigus esitatud teave olulistele moonutustele vaatlusaluse toote valmistamiseks kasutatava tooraine (ammooniumparavolframaadi) turul. Selle tooraine suhtes kehtivad Hiina ametiasutuste kehtestatud ekspordikvoodid ja samuti ekspordimaksud. See piirab ammooniumparavolframaadi eksporti ja suurendab kunstlikult maailmaturuhindu. Need moonutused annavad Hiina tootmisharu jaoks tõenäoliselt täiendavaid stiimuleid madalate hindadega tootmiseks ja müümiseks, samal ajal kui liidu tootmisharu peab samasugust toodet tootma kunstlikult kõrgete toorainehindadega.
4. Liidu turu atraktiivsus
(94)
Tõestati, et Hiina eksportivad tootjad näitasid liidu turu vastu üles jätkuvat huvi ja suutsid suurendada oma impordimahtusid liidu tootmisharu müügi arvelt. Nad isegi suurendasid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oma niigi märkimisväärset turuosa.
5. Järeldus
(95)
Liidu tootmisharu on kannatanud Hiinast lähtuva dumpinguhinnaga impordi mõju all mitu aastat ning tema majanduslik olukord on ikka veel habras.
(96)
Kui meetmetel lastaks aeguda, siis dumpinguhinnaga import suure tõenäosusega suureneks, mis ohustaks tõsiselt liidu tootmisharu püsimajäämist. Hiinas on märkimisväärne vaba tootmisvõimsus, mis meetmete aeguda laskmise korral suunatakse tõenäoliselt suuresti liidu turule dumpinguhindadega, mis löövad liidu tootmisharu müügihindasid liidu turul märkimisväärselt alla.
(97)
Pidades silmas uurimise käigus tehtud järeldusi, täpsemalt dumpingu jätkumist, Hiina vaba tootmisvõimsust, tooraineturul leitud moonutusi, Hiina eksportivate tootjate võimalust suunata oma ekspordimahud ümber liidu turule ning Hiina tootjate hinnakäitumist, mis lööb liidu tootmisharu hindasid selgelt alla ja vähendab liidu turu atraktiivsust, tooks igasugune meetmete kehtetuks tunnistamine tõenäoliselt kaasa kahju jätkumise.
F. LIIDU HUVID
1. Sissejuhatus
(98)
Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas kehtivate meetmete säilitamine oleks vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõikide asjaomaste huvitatud isikute, st liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest. Kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.
(99)
Tuleks meelde tuletada, et esialgses uurimises leiti, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Lisaks võimaldab asjaolu, et käesoleva uurimise puhul on tegemist läbivaatamisega, mille käigus analüüsitakse olukorda, mil dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes ebakohast negatiivset mõju asjaomastele isikutele.
(100)
Sellele tuginedes uuriti, kas vaatamata järeldusele kahjustava dumpingu jätkumise kohta on kaalukaid põhjusi, mis viiksid järeldusele, et kõnealusel juhtumil on meetmete säilitamine vastuolus liidu huvidega.
2. Liidu tootmisharu huvid
(101)
Pidades silmas liidu tootmisharu olukorda ja kahju kordumise tõenäosuse analüüsi, on selge, et kui dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda, siis on tõenäoline, et liidu tootmisharu finantsseisund halveneb tunduvalt. Kogu vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu tootmis- ja müügimahud vähenesid, samal ajal kui import asjaomasest riigist kehtivatest meetmetest hoolimata suurenes. Samal ajavahemikul halvenes liidu tootmisharu finantsseisund, sest kanti suuri kahjumeid. Seega tuleb liidu turul kehtestada tegeliku konkurentsi tingimused.
(102)
Leitakse, et liidu tootmisharu saaks meetmete jätkumisest kasu ning saaks sel juhul suurendada müügimahtusid ja parandada oma finantsseisundit. Meetmete lõpetamine ohustaks seevastu tõsiselt liidu tootmisharu elujõulisust.
3. Kasutajate huvid
(103)
Mitte ükski 15 kasutajast, kellega ühendust võeti, ei avaldanud soovi koostööd teha. Sarnaselt esialgse uurimisega huvitatud kasutajatelt küsimustikule vastuseid ei saadud. Esialgses uurimises oli koostöösoovimatus selgitatav volframelektroodide väikse mõjuga nende tootmiskuludele, sest tundub, et klientide jaoks on peamine kriteerium kvaliteet ja usaldusväärsus. Võttes arvesse vaatlusaluse toote minimaalset mõju tootmisahelas sellele järgnevate toodete kuludele, jõuti järeldusele, et meetmetel ei oleks kahjulikku mõju kasutajate tootmisele.
4. Importijate huvid
(104)
Komisjoniga võttis uurimise alguses ühendust kolm importijat, kuid neid ei loetud huvitatud isikuteks, sest nad ei olnud vaatlusalust toodet läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul Hiinast importinud. Arvestades, et volframelektroodide importijad ei näidanud uurimise käigus üles mingit huvi, jõuti järeldusele, et meetmete säilitamine ei ole selgelt liidu huvide vastu.
5. Järeldus
(105)
Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldatakse, et puuduvad veenvad põhjused, mis räägiksid praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamise vastu.
G. DUMPINGUVASTASED MEETMED
(106)
Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada säilitada kehtivad meetmed. Lisaks anti neile võimalus esitada pärast kõnealust teatavakstegemist teatava aja jooksul oma märkused. Tehtud märkusi ja esitatud teavet võeti nõuetekohaselt arvesse, kui selleks oli põhjust.
(107)
Eeltoodust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks Hiinast pärit teatavate volframelektroodide impordi suhtes kohaldatavad nõukogu määrusega (EÜ) nr 260/2007 kehtestatud dumpinguvastased meetmed säilitada.
(108)
Selleks, et vähendada meetmetest kõrvale hoidmise ohtu, mis tuleneb tollimaksumäärade suurest erinevusest, peetakse vajalikuks kehtestada erimeetmed, et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane kohaldamine. Kõnealuste erimeetmete hulka, mida kohaldatakse üksnes äriühingute suhtes, kellele on määratud individuaalne tollimaksumäär, kuulub käesoleva määruse lisas sätestatud nõuetele vastava kehtiva faktuurarve esitamine liikmesriikide tollile. Impordi suhtes, millele ei ole sellist arvet lisatud, rakendatakse kõigi teiste tootjate suhtes kohaldatavat dumpinguvastast jääktollimaksu,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Hiina Rahvavabariigist pärit, CN-koodide ex 8101 99 10 ja ex 8515 90 00 (TARICi koodid 8101991010 ja 8515900010) alla kuuluvatele vähemalt 94 % volframisisaldusega volframist keevituselektroodidele, sh keevituselektroodide volframvarrastele ja -lattidele (v.a üksnes aglomeerimisel saadud), mis on pikkuselt sobivaks lõigatud või lõikamata, kehtestatakse lõplik dumpinguvastane imporditollimaks.
2. Tollimaksu määr, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingute valmistatud toodete puhul järgmine:
Äriühing
Dumpinguvastane tollimaks
TARICi lisakood
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd
17,0 %
A754
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd
41,0 %
A755
Beijing Advanced Metal Materials Co., Ltd
38,8 %
A756
Kõik teised äriühingud
63,5 %
A999
3. Lõikes 2 nimetatud äriühingute suhtes kindlaks määratud individuaalseid tollimaksumäärasid kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tollile esitatakse lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära.
4. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 29. mai 2013