РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 729/2014 НА СЪВЕТА
от 24 юни 2014 година
относно купюрния строеж и техническите спецификации на разменните евромонети
(преработен текст)
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 128, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като взе предвид становището на Европейския парламент,
като взе предвид становището на Европейската централна банка,
като има предвид, че:
(1)
Регламент (ЕО) № 975/98 на Съвета от 3 май 1998 г. относно купюрния строеж и техническите спецификации на разменните евро монети (1) е бил неколкократно и съществено изменян (2). Поради по-нататъшни изменения и с оглед постигане на яснота посоченият регламент следва да бъде преработен.
(2)
Съгласно член 128, параграф 2 от Договора държавите членки имат право да емитират евромонети след като получат одобрение от Европейската централна банка (ЕЦБ) за обема на емисията. Съветът, по предложение на Комисията и след консултации с Европейския парламент и ЕЦБ, може да приеме мерки за хармонизиране на купюрния строеж и техническите спецификации за всички разменни монети, до необходимата степен, която да позволи плавното им обращение в рамките на Съюза.
(3)
Евробанкнотите са в купюри от 5 до 500 евро. Купюрите на банкнотите и на монетите ще дадат възможност плащанията в брой на сумите, в евро и в евроцентове, да бъдат улеснени.
(4)
Eдинната монетна система на Съюза следва да засили общественото доверие и да наложи технически нововъведения, които осигуряват, че тя е защитена, надеждна и ефикасна система.
(5)
Приемането на системата от обществото е една от основните цели на монетната система на Съюза. Общественото доверие в системата зависи от физическите характеристики на евромонетите, които следва да бъдат колкото е възможно най-лесно използваеми.
(6)
Бяха проведени консултации с асоциации на потребителите, Европейския съюз на слепите и с представители от производители на автомати за продажба на дребни стоки, за да се вземат предвид специфичните изисквания на важни категории потребители на монети. За да бъде гарантиран плавният преход към еврото и да се улесни приемането на новата монетна система от потребителите, лесното различаване на монетите по техните визуални и осезаеми характеристики беше необходимо да бъде гарантирано.
(7)
Евромонетите са много по-лесно различавани и е по-лесно да се свикне с тях, поради връзка между техния диаметър и номиналната им стойност.
(8)
Налагат се определени специални защитни елементи с цел да се намалят възможностите за измама с монетите с номинал от 1 и 2 евро, имайки предвид тяхната висока стойност. Монетите, които са направени от три слоя и комбинацията от два различни цвята в монетата, се считат за монети с най-ефикасния наличен защитен елемент.
(9)
Директива 94/27/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (3) ограничава използването на никел в определени продукти поради това, че при определени условия никелът би могъл да причини алергии. Монетите не са обхванати от тази директива. По съображения за обществено здраве е желателно да се намали съдържанието на никел в монетите.
(10)
Отсичането на монетите с една обща европейска и с една отличителна национална страна е подходящо изразяване на идеята за Европейския паричен съюз между държавите членки. Върху общата европейска страна на евромонетите са посочени както наименованието на единната парична единица, така и номиналът на монетата. Върху националната страна не се повтаря нито наименованието на единната парична единица, нито номиналът на монетата.
(11)
На националната страна на монетата следва ясно да се обозначава името на емитиращата държава членка, за да могат заинтересованите потребители на монети лесно да разпознават емитиращата държава членка.
(12)
Гуртът на евромонетите следва да е част от националната страна и следва да не повтаря номинала, с изключение на монетите с номинал от 2 евро, и при условие че се използва единствено цифрата 2 или думата „евро“ на съответната азбука, или и двете.
(13)
Изображенията върху националната страна на монетите се определят от всяка държава членка, чиято парична единица е еврото и следва да отчитат факта, че евромонетите циркулират в цялата еврозона, а не само в издаващата държава членка. С оглед гарантиране на бързо разпознаване на националната страна на монетите като евромонети, изображението следва да е изцяло обградено от дванадесетте звезди на знамето на Съюза.
(14)
За улесненото разпознаване на монетите в обращение и за осигуряване на съответна приемственост в отсичането държавите членки следва да имат правото да променят изображенията върху националните страни на разменните монети в обращение само веднъж на петнадесет години, освен ако настъпи промяна в посочения върху монетите държавен глава. Това обаче не следва да засяга промените, необходими, за да се предотврати фалшифицирането на паричната единица. Решенията за промени в изображението на общата европейска страна на монетите в обращение следва да се вземат от Съвета, като право на глас имат само държавите членки, чиято парична единица е еврото.
(15)
Отделните държави членки следва да имат право да емитират възпоменателни монети, посветени на теми с голяма значимост на национално или европейско равнище, докато възпоменателните монети, едновременно емитирани от всички държави членки, чиято парична единица е еврото, следва да са посветени единствено на събития с най-висока европейска значимост. Монетата с номинал от 2 евро e най-подходяща за тази цел основно поради големия диаметър на монетата и нейните технически характеристики, осигуряващи необходимата защита срещу фалшифициране.
(16)
Като се има предвид, че евромонетите циркулират в цялата еврозона, и с цел да се предотврати използването на неподходящи изображения, емитиращите държави членки следва да се информират взаимно, както и да информират Комисията за новите проекти за националната страна на евромонетите в достатъчен срок преди планираната дата на емисията. Комисията следва да провери съответствието на изображенията с техническите изисквания на настоящия регламент. Представянето на проекти за изображения на Комисията следва да се осъществява в достатъчен срок преди планираната дата на емисията, за да може емитиращите държави членки да променят изображението при необходимост.
(17)
Освен това следва да се определят еднакви условия за одобряване на изображенията на националните страни на евромонетите, за да се избегне изборът на изображения, които в някои държави членки биха могли да се считат за неподходящи. Предвид факта, че компетентността по един толкова чувствителен въпрос като изображението на националната страна на евромонетите принадлежи на емитиращите държави членки, изпълнителните правомощия следва да бъдат предоставени на Съвета. Решенията за изпълнение, взети на тази основа от Съвета, са тясно свързани с актовете, приети от Съвета въз основа на член 128, параграф 2 от Договора. Следователно спирането на правото на глас на членовете на Съвета, представляващи държави членки, чиято парична единица не е еврото, при приемането от Съвета на тези решения, следва да се прилага съгласно член 139, параграф 4 от Договора. Процедурата следва да позволява на емитиращите държави членки да променят своевременно своите изображения при необходимост,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Серията на евромонетите включва осем купюрни строежа от 1 цент до 2 евро, които отговарят на техническите спецификации, посочени в приложение I.
Член 2
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1)
„монети в обращение“ означава евромонети, предназначени за обращение, чиито купюрен строеж и технически спецификации са определени в член 1;
2)
„разменни монети“ означава монети в обращение, с изключение на възпоменателните монети;
3)
„възпоменателни монети“ означава монети в обращение, посветени на конкретна тема, както е посочено в член 9.
Член 3
Монетите в обращение имат обща европейска страна и отличителна национална страна.
Член 4
1. Националната страна на монетите в обращение не посочва, отчасти или изцяло, номинала на монетата. Тя не повтаря наименованието на единната парична единица или на нейното деление, освен ако обозначението е продиктувано от използването на различна азбука.
2. Чрез дерогация от параграф 1 върху гурта на монетата с номинал от 2 евро може да се обозначи номиналът, при условие че се използва единствено цифрата „2“ или думата „евро“ на съответната азбука, или и двете.
Член 5
Националната страна на всички купюри на монетите в обращение носи обозначение на емитиращата държава членка - името на държавата членка или негово съкращение.
Член 6
1. Върху националната страна на монетите в обращение е изобразен кръг от 12 звезди, който обгражда изцяло националното изображение, включително годината и обозначението на името на емитиращата държава членка. Това не пречи някои елементи на изображението да са вписани в кръга от звезди, при условие че всички звезди се виждат ясно и изцяло. Дванадесетте звезди се изобразяват както върху знамето на Съюза.
2. Изображенията върху националната страна на монетите в обращение се избират, като се взема предвид фактът, че евромонетите са в обращение във всички държави членки, чиято парична единица е еврото.
Член 7
1. Промените в изображенията върху националните страни на разменните монети могат да се правят само веднъж на петнадесет години, без да се засягат промените, необходими, за да се предотврати фалшифициране на паричната единица.
2. Без да се засяга параграф 1, промени в изображенията върху националните страни на разменните монети могат да се правят при промяна на посочения върху тях държавен глава. Въпреки това временното овакантяване на поста държавен глава или преходното му заемане не дава никакво допълнително право за такава промяна.
Член 8
Емитиращите държави членки актуализират своите национални страни на разменните монети, за да ги приведат в пълно съответствие с настоящия регламент до 20 юни 2062 г.
Член 9
1. Възпоменателните монети имат национално изображение, различно от това на разменните монети, и са посветени единствено на теми с голяма значимост на национално или европейско равнище. Възпоменателните монети, емитирани едновременно от всички държави членки, чиято парична единица е еврото, са посветени единствено на теми с най-висока европейска значимост и тяхното изображение не засяга евентуалните конституционни изисквания на тези държави членки.
2. Гуртът на възпоменателните монети е същият, както на разменните монети.
3. Възпоменателните монети могат да имат единствено номинал от 2 евро.
Член 10
1. Преди формалното одобряване на изображенията държавите членки се информират взаимно относно проектите за изображения на новите национални страни на монетите в обращение, включително за гуртовете им, и във връзка с възпоменателните монети - относно прогнозирания обем на емисията.
2. Правомощията за одобряване на изображенията за новите или променени национални страни на монетите в обращение се възлагат на Съвета, който действа с квалифицирано мнозинство в съответствие с процедурата, изложена в параграфи 3-7.
При вземането на решенията, посочени в настоящия член, в гласуването не участват държавите членки, чиято парична единица не е еврото.
3. За целите на параграф 1 новите проекти за изображения на монети в обращение се изпращат от емитиращата държава членка на Съвета, на Комисията и на другите държави членки, чиято парична единица е еврото, по принцип най-малко три месеца преди планираната дата на емисията.
4. В рамките на седем дни след изпращането, посочено в параграф 3, всяка държава членка, чиято парична единици е еврото, в адресирано до Съвета и Комисията обосновано становище може да повдигне възражение срещу проекта за изображение, предложен от емитиращата държава членка, ако има вероятност този проект за изображение да предизвика неблагоприятни реакции сред нейните граждани.
5. Ако Комисията счете, че проектът за изображение не зачита установените с настоящия регламент технически изисквания, в рамките на седем дни след изпращането, посочено в параграф 3, тя представя на Съвета отрицателна оценка.
6. Ако в рамките на сроковете, посочени съответно в параграфи 4 и 5, на Съвета не е представено обосновано становище или отрицателна оценка, решението за одобрение на изображението се счита за прието от Съвета в деня след изтичането на срока, посочен в параграф 5.
7. Във всички останали случаи Съветът незабавно взема решение относно одобряването на проекта за изображение, освен ако в рамките на седем дни след изпращането на обосновано становище или на отрицателна оценка емитиращата държава членка оттегли изпратения проект и информира Съвета за намерението си да представи нов проект за изображение.
8. Цялата необходима информация относно новите национални изображения на монетите в обращение се публикува от Комисията в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 11
Членове 4, 5 и 6, както и член 9, параграф 2:
а)
не се прилагат спрямо монети в обращение, емитирани или произведени преди 19 юни 2012 г.;
б)
не се прилагат за преходен период, завършващ на 20 юни 2062 г., спрямо законно използвани изображения върху монетите в обращение на 19 юни 2012 г.
Монетите в обращение, емитирани или произведени през преходния период, могат да останат законно платежно средство за неограничено време.
Член 12
Регламент (ЕО) № 975/98 се отменя.
Позоваванията на отменения регламент се считат за позовавания на настоящия регламент и се четат съгласно таблицата на съответствието в приложение III.
Член 13
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко в държавите членки в съответствие с Договорите.
Съставено в Люксембург на 24 юни 2014 година.
NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 729/2014,
24. juuni 2014,
ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtuste ja tehniliste näitajate kohta
(uuesti sõnastatud)
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 128 lõiget 2,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,
võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust
ning arvestades järgmist:
(1)
Nõukogu 3. mai 1998. aasta määrust (EÜ) nr 975/98 ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtuste ja tehniliste näitajate kohta (1) on korduvalt oluliselt muudetud (2). Kuna sellesse tuleb teha täiendavaid muudatusi, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada.
(2)
Vastavalt aluslepingu artikli 128 lõikele 2 võivad liikmesriigid euromündid käibele lasta pärast seda, kui Euroopa Keskpank (EKP) on käibele lastava koguse kinnitanud. Nõukogu võib komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast Euroopa Parlamendi ning EKPga konsulteerimist võtta meetmeid kõigi ringlusse lastavate müntide nimiväärtuste ja tehniliste näitajate ühtlustamiseks, et soodustada nende tõrgeteta ringlust liidus.
(3)
Europangatähed antakse välja nimiväärtuses 5 kuni 500 eurot. Pangatähtede ja müntide nimiväärtused peavad olema sellised, et eurodes ja sentides väljendatud summasid oleks sularahas kerge maksta.
(4)
Liidu ühtne mündisüsteem peaks tõstma üldsuse usaldust ning hõlmama tehnoloogilisi uuendusi, mis tagavad süsteemi kindluse, usaldusväärsuse ja tõhuse.
(5)
Süsteemi omaksvõtmine üldsuse poolt on üks liidu mündisüsteemi põhieesmärke. Üldsuse usaldus süsteemi vastu sõltub euromüntide füüsilistest omadustest ning seetõttu peaksid mündid olema võimalikult kasutajasõbralikud.
(6)
On konsulteeritud tarbijaühingute, Euroopa Pimedate Liidu ja müügiautomaaditööstuse esindajatega, et arvestada tähtsate kasutajakategooriate erinõudmisi. Selleks et tagada tõrgeteta üleminek eurole ja teha mündisüsteemi omaksvõtmine kasutajatele hõlpsamaks, tuleks garanteerida, et münte on võimalik visuaalselt ja kompimise abil kergesti eristada.
(7)
Euromündid on paremini eristatavad ja neid on kergem omaks võtta, kuna nende diameeter ja nimiväärtus on omavahel seotud.
(8)
1- ja 2-euroste müntide suure väärtuse tõttu on pettusevõimaluste vähendamiseks vaja erilisi turvaelemente. Tõhusaimaks kasutatavaks turvaelemendiks peetakse münte, mis on valmistatud kolmekihiliste ja kahevärvilistena.
(9)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 94/27/EÜ (3) piirab nikli kasutamist teatavates toodetes, sest see võib mõnel juhul tekitada allergiat. Kõnesolev direktiiv ei hõlma münte. Inimeste tervise huvides on soovitatav müntide niklisisaldust vähendada.
(10)
Mündi kaks külge, millest üks tähistab ühist Euroopat ja teine äratuntavalt liikmesriiki, väljendavad asjakohaselt liikmesriikide vahel sõlmitud Euroopa rahaliidu ideed. Euromüntide ühisel Euroopa küljel on nii ühisraha nimetus kui ka mündi nimiväärtus. Liikmesriiki tähistaval küljel ei tohiks korrata ei ühisraha nimetust ega mündi nimiväärtust.
(11)
Seda arvesse võttes tuleks liikmesriiki tähistaval küljel selgelt märkida mündi emiteerinud liikmesriik, et huvitatud kasutajad saaksid mündi emiteerinud riigi hõlpsasti kindlaks teha.
(12)
Euromündi serval olevat kirja tuleks pidada liikmesriiki tähistava külje osaks ja sellel ei tohiks seetõttu korrata viidet mündi nimiväärtusele, välja arvatud 2-eurose mündi puhul, kui kasutatakse numbrit „2” või sõna „euro” asjakohases tähestikus või mõlemat.
(13)
Euromüntide liikmesriiki tähistava külje kujunduse üle otsustab iga liikmesriik, mille rahaühik on euro, ning arvesse tuleks võtta seda, et euromündid on ringluses kogu euroalal, mitte üksnes münte emiteerinud liikmesriigis. Tagamaks, et mündid oleksid ka liikmesriiki tähistavalt küljelt kohe äratuntavad kui euromündid, peaks kujundust ümbritsema liidu lipu 12 tähte.
(14)
Käibemüntide äratundmise hõlbustamiseks ja müntide vermimise nõuetekohase järjepidevuse tagamiseks tuleks liikmesriikidel lubada muuta ringlusse lastavate tavamüntide liikmesriiki tähistava külje kujundust ainult üks kord 15 aasta jooksul, v.a juhul, kui mündil osutatud riigipea vahetub. Sellega ei tohiks siiski piirata nende muudatuste tegemist, mis on vajalikud euro võltsimise ärahoidmiseks. Otsuse käibemüntide ühise Euroopa külje muudatuste üle peaks tegema nõukogu ning hääleõigus peaks olema ainult liikmesriikidel, mille rahaühik on euro.
(15)
Üksikutel liikmesriikidel peaks olema lubatud emiteerida mälestusmünte, et jäädvustada olulisi riikliku või üleeuroopalise tähtsusega teemasid, samal ajal kui nende liikmesriikide poolt, mille rahaühik on euro, ühiselt emiteeritud mälestusmüntidel tuleks jäädvustada kõige olulisemaid üleeuroopalisi teemasid. 2-eurone münt on selleks kõige sobivam peamiselt tänu mündi suurele läbimõõdule ja teatavatele tehnilistele omadustele, mis pakuvad piisavalt kaitset võltsimise vastu.
(16)
Arvestades, et euromündid on ringlusse lastud kogu euroalal, ja vältimaks sobimatu kujunduse kasutamist, peaksid münte emiteerivad liikmesriigid üksteist ja komisjoni enne kavandatud käibelelaskmiskuupäeva euromüntide uue liikmesriiki tähistava külje kujunduse kavandist teavitama. Komisjon peaks kontrollima kavandite vastavust käesoleva määruse tehnilistele nõuetele. Nimetatud kavandid tuleks komisjonile esitada piisavalt vara enne münte emiteeriva liikmesriigi kavandatud käibelelaskmiskuupäeva, et jätta vajaduse korral piisavalt aega kujunduse muutmiseks.
(17)
Veelgi enam, tuleks kehtestada ühtsed tingimused euromüntide liikmesriiki tähistava külje kujunduse kinnitamiseks, et vältida sellise kujunduse valimist, mida võidakse mõnes liikmesriigis sobimatuks pidada. Arvestades asjaolu, et pädevus nii tundliku teema osas nagu euromüntide liikmesriike tähistava külje kujundus kuulub emiteerivale liikmesriigile, tuleks rakendamisvolitused anda nõukogule. Sellel alusel nõukogu tehtavad rakendusotsused peaksid olema tihedalt seotud nõukogu poolt aluslepingu artikli 128 lõike 2 alusel vastu võetud õigusaktidega. Seetõttu tuleks nimetatud otsuste vastuvõtmiseks nõukogus kohaldada nende nõukogu liikmete, kes esindavad liikmesriike, mille rahaühik ei ole euro, hääleõiguse peatamist aluslepingu artikli 139 lõikes 4 sätestatu kohaselt. Kõnealune kord peaks võimaldama emiteerival liikmesriigil muuta vajaduse korral oma kavandit õigel ajal,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Euromüntide seeria koosneb kaheksast mündist nimiväärtusega 1 sent kuni 2 eurot ja need peavad vastama I lisas kehtestatud tehnilistele näitajatele.
Artikkel 2
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
1) „käibemündid”- ringlusse lastavad euromündid, mille nimiväärtus ja tehniline kirjeldus on viidatud artiklis 1;
2) „tavamündid”- käibemündid, välja arvatud mälestusmündid;
3) „mälestusmündid”- käibemündid, mille eesmärk on jäädvustada teatavat teemat, nagu on määratletud artiklis 9.
Artikkel 3
Käibemüntidel on ühine Euroopa külg ja liikmesriiki äratuntavalt tähistav külg.
Artikkel 4
1. Käibemüntide liikmesriiki tähistaval küljel ei korrata uuesti märget nimiväärtuse ega selle ükskõik millise osa kohta. Sellel ei korrata märget vääringu nimetuse ega selle ükskõik millise osa kohta, v.a juhul, kui selline märge tuleneb erinevast tähestikust.
2. Erandina lõikest 1 võib 2-eurose mündi serval olev kiri viidata mündi nimiväärtusele, kui kasutatakse numbrit „2” või sõna „euro” asjakohases tähestikus või mõlemat.
Artikkel 5
Mis tahes nimiväärtusega käibemüntide liikmesriiki tähistavale küljele on märgitud mündi käibele lasknud liikmesriigi nimi või nime lühend.
Artikkel 6
1. Käibemüntide liikmesriiki tähistaval küljel kujutatakse 12 tähest moodustunud sõõri, mis täielikult ümbritseb liikmesriiki tähistavat kujundust, sh aastaarvu ja märget emiteeriva liikmesriigi nime kohta. See ei takista teatavaid kujunduselemente ulatumast tähtede sõõri sisse, eeldusel et tähed on selged ja täielikult nähtavad. 12 tähte tuleks kujutada nii, nagu need on esitatud liidu lipul.
2. Käibemüntide liikmesriiki tähistava külje kujunduse valimisel võetakse arvesse, et euromündid on ringluses kõigis liikmesriikides, mille rahaühik on euro.
Artikkel 7
1. Tavamüntide liikmesriiki tähistava külje kujundust võib muuta ainult üks kord 15 aasta jooksul, piiramata nende muudatuste tegemist, mis on vajalikud euro võltsimise ärahoidmiseks.
2. Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, võib tavamüntide liikmesriiki tähistava külje kujundust muuta, kui vahetub mündil osutatud riigipea. Asjaolu, et riigipea ametikoht on ajutiselt täitmata või riigipea ülesandeid täidetakse ajutiselt, ei anna täiendavat õigust sellise muudatuse tegemiseks.
Artikkel 8
Emiteerivad liikmesriigid ajakohastavad oma tavamüntide liikmesriiki tähistavat külge, et täielikult täita käesolevat määrust 20. juuniks 2062.
Artikkel 9
1. Mälestusmüntide liikmesriigi kujundus erineb ringlusse lastavate tavamüntide kujundusest ning nendel jäädvustatakse üksnes olulisemaid riiklikke või üleeuroopalisi teemasid. Mälestusmüntidel, mille emiteerivad ühiselt kõik liikmesriigid, mille rahaühik on euro, jäädvustatakse üksnes kõige olulisemaid üleeuroopalisi teemasid ja nende kujunduses tuleb arvestada nende liikmesriikide põhiseadusest tulenevate võimalike nõuetega.
2. Mälestusmündi serval olev kiri on sama nagu tavamündi puhul.
3. Mälestusmüntide nimiväärtus võib olla üksnes 2 eurot.
Artikkel 10
1. Liikmesriigid teatavad üksteisele käibemüntide liikmesriiki tähistava külje uue kujunduse kavandi, sh mündi serval oleva kirja ning mälestusmüntide puhul prognoositud emissiooni mahu enne selle kujunduse ametlikku kinnitamist.
2. Volitused käibemüntide uue või muudetud liikmesriiki tähistava külje kavandite kinnitamiseks antakse nõukogule, kes tegutseb kvalifitseeritud häälteenamuse alusel kooskõlas lõigetes 3-7 sätestatud korraga.
Käesolevas artiklis viidatud otsuste tegemisel peatatakse nende riikide hääletusõigus, mille rahaühik ei ole euro.
3. Lõike 1 kohaldamisel esitab emiteeriv liikmesriik nõukogule, komisjonile ja teistele liikmesriikidele, mille rahaühik on euro, käibemüntide uue kujunduse kavandi üldjuhul vähemalt kolm kuud enne kavandatud käibelelaskmiskuupäeva.
4. Seitsme päeva jooksul pärast lõikes 3 osutatud kavandi esitamist võib iga liikmesriik, mille rahaühik on euro, esitada nõukogule ja komisjonile saadetud põhjendatud arvamuses vastuväite münti emiteeriva liikmesriigi esitatud kujunduse kavandi suhtes, kui nimetatud kujunduse kavand võib tõenäoliselt põhjustada selle liikmesriigi kodanike hulgas vastakaid reaktsioone.
5. Kui komisjon leiab, et kujunduse kavand ei vasta käesolevas määruses sätestatud tehnilistele nõuetele, esitab ta seitsme päeva jooksul pärast lõikes 3 osutatud kavandi esitamist nõukogule negatiivse hinnangu.
6. Kui nõukogule ei ole vastavalt lõigetes 4 ja 5 osutatud ajapiirangu jooksul esitatud põhjendatud arvamust ega negatiivset hinnangut, loetakse kavandi kinnitamise otsus nõukogus vastuvõetuks lõikes 5 osutatud ajapiirangu möödumisele järgneval päeval.
7. Kõigil muudel juhtudel teeb nõukogu viivitamata otsuse kavandi kujunduse kinnitamise kohta, v.a juhul, kui emiteeriv liikmesriik võtab seitsme päeva jooksul pärast põhjendatud arvamuse või negatiivse hinnangu esitamist esitatud kavandi tagasi ja teatab nõukogule oma kavatsusest esitada uus kujunduse kavand.
8. Komisjon avaldab kogu asjakohase teabe käibemüntide liikmesriiki tähistava külje uue kujunduse kohta Euroopa Liidu Teatajas.
Artikkel 11
Artikleid 4, 5 ja 6 ning artikli 9 lõiget 2
a)
ei kohaldata selliste käibemüntide suhtes, mis on emiteeritud või valmistatud enne 19. juunit 2012;
b)
ei kohaldata üleminekuajal, mis lõpeb 20. juunil 2062, sellise kujunduse suhtes, mida 19. juunil 2012 juba kasutati seaduslikult käibemüntidel.
Käibemündid, mis on emiteeritud või valmistatud üleminekuaja jooksul, võivad jääda piiramatu aja jooksul kehtivaks seaduslikuks maksevahendiks.
Artikkel 12
Määrus (EÜ) nr 975/98 tunnistatakse kehtetuks.
Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas III lisa vastavustabelile.
Artikkel 13
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.
Luxembourg, 24. juuni 2014