РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1302/2013 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 17 декември 2013 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 1082/2006 относно Европейската група за териториално сътрудничество (ЕГТС) с цел по-голяма яснота, опростяване и усъвършенстване на процеса на създаване и функциониране на такива групи
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 175, трета алинея от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателен акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Икономическия и социален комитет (1),
като взеха предвид становището на Комитета на регионите (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура,
като имат предвид, че:
(1)
В съответствие с Регламент (ЕО) № 1082/2006 на Европейския парламент и на Съвета (3), на 29 юли 2011 г. Комисията прие доклад до Европейския парламент и до Съвета относно прилагането на посочения регламент. В посочения доклад Комисията обяви намерението си да предложи ограничен брой изменения на Регламент (ЕО) № 1082/2006, за да се улесни създаването и функционирането на ЕГТС, както и да бъде внесена яснота в някои от съществуващите разпоредби. Пречките пред създаването на нови ЕГТС следва да бъдат отстранени, като се запази приемствеността и се улесни функционирането на вече съществуващите групи, което ще позволи по-масовото използване на ЕГТС за подобряване на съгласуваността между политиките и на сътрудничеството между публичните органи, без това да създава допълнителна тежест за националните администрации или за тези на Съюза.
(2)
Създаването на ЕГТС е въпрос, който подлежи на решаване от нейните членове и техните национални органи и не е автоматично свързано с юридически или финансови преимущества на равнището на Съюза.
(3)
С Договора от Лисабон се добави териториалното измерение на политиката на сближаване и терминът „Общност“ беше заменен с термина „Съюз“. Поради това новата терминология следва да бъде въведена в Регламент (ЕО) № 1082/2006.
(4)
ЕГТС могат да имат потенциала да засилят насърчаването и постигането на хармоничното развитие на Съюза като цяло и по-специално на икономическото, социалното и териториалното сближаване на неговите региони, както и да допринесат за постигане на целите на стратегията „Европа 2020 за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“ („стратегия Европа 2020“). ЕГТС могат също така да допринесат положително за намаляване на пречките пред териториалното сътрудничество между регионите, които са засегнати от сериозни и постоянни неблагоприятни природни или демографски условия, включително и по отношение на специфичната ситуация с най-отдалечените региони, и могат да бъдат от основно значение за укрепване на сътрудничеството между трети държави, отвъдморски страни и територии („ОСТ“) и пограничните региони на Съюза, включително чрез използване на програмите на Съюза за външно сътрудничество.
(5)
Опитът, натрупан от създадените до момента ЕГТС, показва, че ЕГТС се използват като правен инструмент и за сътрудничество в контекста на други политики на Съюза, различни от политиката на сближаване, включително чрез изпълнение на програми или части от програми, с финансова подкрепа от Съюза, различна от подкрепата в рамките на политиката на сближаване. Ефикасността и ефективността на ЕГТС следва да бъдат подобрени, като се добавят нови аспекти към същността на ЕГТС, като се премахнат съществуващите пречки и се улесни създаването и дейността на ЕГТС, като същевременно се запази способността на държавите-членки да ограничават действията, които ЕГТС могат да извършват без финансова подкрепа от Съюза. Съгласно Регламент (ЕО) № 1082/2006 на Съюза ЕГТС се ползват във всяка държава-членка с възможно най-широката правосубектност, предоставена на юридическите лица по националното право, включително способността да сключват споразумения с други ЕГТС или с други правни образувания за целите на осъществяване на съвместни проекти за сътрудничество, за да се осигури, наред с другото, по-ефективно управление на макрорегионалните стратегии.
(6)
По дефиниция ЕГТС извършват дейност в повече от една държава-членка. Поради това Регламент (ЕО) № 1082/2006 предвижда възможността в конвенцията за ЕГТС и устава им да бъде определено приложимото право по дадени въпроси. Следва да бъдат изяснени случаите, в които това определяне дава приоритет в йерархията на приложимото право, установена в същия регламент, на националното право на държавата-членка, в която е седалището на ЕГТС. В същото време обхватът на разпоредбите на Регламент (ЕО) № 1082/2006 относно приложимото право следва да бъде разширен, за да се включват актовете и дейностите на ЕГТС, които подлежат на правен контрол от страна на държавитe-членки във всеки отделен случай.
(7)
В резултат на разликите в статута на местните и регионалните органи в държавите-членки е възможно дадени правомощия да са от компетентността на регионален орган в една държава, а в съседна на нея държава -на национален орган, особено в по-малки или централизирани държави-членки. Затова национални органи следва да могат да станат членове на ЕГТС наред с държавата-членка.
(8)
Независимо че Регламент (ЕО) № 1082/2006 позволява членството в ЕГТС на организации, учредени по реда на частното право, при условие че се считат за „публичноправни организации по смисъла на Директива 2004/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (4), следва да е възможно ЕГТС да се използват в бъдеще за съвместно управление на публични услуги с особен акцент върху услугите от общ икономически интерес или в областта на инфраструктурата. По този начин други участници от частния и публичния сектор също следва да могат да станат членове на ЕГТС. Поради това в обхвата следва да се включат и „публичните предприятия“ по смисъла на Директива 2004/17/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (5), както и предприятия, натоварени с изпълнението на услуги от общ икономически интерес в области като образование и обучение, медицински грижи, социални нужди по отношение на здравеопазването и дългосрочни грижи, грижи за децата, достъп до и реинтеграция на пазара на труда, социални жилища и грижа за и социално включване на уязвими групи.
(9)
В Регламент (ЕО) № 1082/2006 не се съдържат подробни правила относно участието на образувания от трети държави в ЕГТС, създадена в съответствие със същия регламент, т.е. от членове от най-малко две държави-членки. Предвид допълнителното привеждане в съответствие на правилата относно сътрудничеството между една или повече държави-членки и една или повече трети държави - най-вече в контекста на трансграничното сътрудничество в рамките на Европейския инструмент за съседство (ЕИС) и Инструмента за предприсъединителна помощ (ИПП II), но също и в контекста на допълнителното финансиране от Европейския фонд за развитие, както и на транснационалното сътрудничество по цел „Европейско териториално сътрудничество“, като отпуснатите средства от ЕИС и ИПП II ще бъдат прехвърлени, за да бъдат обединени с отпуснатите средства от Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР) по линия на съвместни програми за сътрудничество - следва изрично да се предвиди участието на членове от трети държави, граничещи с държава-членка, в т.ч. нейните най-отдалечени региони, в ЕГТС, създадени от най-малко две държави-членки. Това следва да е възможно, ако законодателството на третата държава или споразуменията между най-малко една участваща държава-членка и трета държава позволяват това.
(10)
С цел да се укрепи икономическото, социалното и териториалното сближаване на Съюза, а с това да се повиши по-специално ефективността на един или повече аспекти на териториалното сътрудничество - трансграничен, транснационален и междурегионален - между членовете на ЕГТС, следва да се позволи участието в ЕГТС на трети държави, граничещи с държава-членка, в т.ч. нейните най-отдалечени региони. Поради това операциите в рамките на програми за европейско териториално сътрудничество, съфинансирани от Съюза, следва да продължават да преследват целите на политиката на сближаване на Съюза дори ако се изпълняват, частично или изцяло, извън територията на Съюза, като по този начин дейностите на дадена ЕГТС се осъществяват поне до известна степен извън територията на Съюза. В този контекст и когато въобще е от значение, приносът на дейностите на дадена ЕГТС с членове и от трети държави, граничещи най-малко с една държава-членка, в т.ч. с нейните най-отдалечени региони, към целите на политиките в областта на външната дейност на Съюза (напр. цели на сътрудничеството за развитие или на икономическото, финансовото и техническото сътрудничество) продължава да бъде само епизодичен, тъй като центърът на тежестта на съответните тематични програми за сътрудничество и следователно дейностите на дадена ЕГТС следва да бъде основно съсредоточен върху целите на политиката на сближаване на Съюза. Вследствие на това евентуалните цели на сътрудничеството за развитие или на икономическото, финансовото и техническото сътрудничество между само една държава-членка, в т.ч. нейните най-отдалечени региони, и една или повече трети държави имат единствено спомагателна функция по отношение на целите на териториалното сътрудничество, основаващо се на политиката на сближаване, между държавите-членки, включително техните най-отдалечени региони. Поради това член 175, трета алинея от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) е достатъчно правно основание за приемането на настоящия регламент.
(11)
След получаването на разрешение за участие в ЕГТС на национални, регионални, подрегионални и местни органи и организации, както и, когато е целесъобразно, други публични органи или институции, включително доставчици на публични услуги от ОСТ въз основа на Решение 2013/755/ЕС на Съвета (6), и като се има предвид намерението за програмния период 2014-2020 г. чрез отпускането на специални допълнителни финансови средства по многогодишната финансова рамка да се укрепи сътрудничеството на най-отдалечените региони на Съюза със съседни трети държави и някои от ОСТ, изброени в приложение II към ДФЕС и съседни на тези най-отдалечени региони, ЕГТС като правен инструмент следва да бъде отворен и за членове от ОСТ. С оглед на правната сигурност и прозрачността следва да се създадат специални процедури за одобряване за присъединяването на членове от ОСТ към ЕГТС, включително във връзка с това, ако е необходимо, и специални правила относно приложимото право по отношение на съответната ЕГТС с членове и от ОСТ.
(12)
Регламент (ЕО) № 1082/2006 прави разграничение между конвенцията, с която се определят съставните елементи на бъдещата ЕГТС, и устава, определящ елементите на нейното функциониране. Съгласно посочения регламент обаче уставът понастоящем трябва да съдържа всички разпоредби на конвенцията. Въпреки че и конвенцията, и уставът подлежат на изпращане на държавите-членки, те са различни документи и процедурата по одобряване следва да бъде ограничена до конвенцията. Освен това някои елементи, които понастоящем са в обхвата на устава, следва вместо това да бъдат включени в конвенцията.
(13)
Опитът, натрупан при създаването на ЕГТС, показва, че тримесечният срок за процедурата за одобряване от държавата-членка рядко се спазва. Затова този срок следва да бъде удължен на шест месеца. От друга страна, за да се осигури правна сигурност, след този срок конвенцията следва да се счита за одобрена с мълчаливо съгласие, ако е приложимо, в съответствие с националното право на съответните държави-членки, включително със съответните им конституционни изисквания. Държавата-членка, в която ще се намира предложеното седалище на ЕГТС, следва обаче официално да одобри конвенцията. Макар че държавите-членки следва да могат да прилагат национални правила по отношение на процедурата за одобряване на участие на потенциален член в ЕГТС или да създадат специални правила в рамките на националните правила за прилагане на Регламент (ЕО) № 1082/2006, следва да бъдат изключени дерогации от разпоредбата относно мълчаливото съгласие след изтичане на шестмесечния срок, освен в случаите, предвидени в настоящия регламент.
(14)
Следва да бъдат определени основанията, при които държавите-членки могат да откажат да одобрят участието на потенциалния член или конвенцията.При одобрението следва да не се взема предвид всяко национално законодателство, с което се изискват различни правила и процедури от тези, предвидени в Регламент (ЕО) № 1082/2006.
(15)
Тъй като Регламент (ЕО) № 1082/2006 не може да се прилага в трети държави, държавата-членка, в която ще се намира предложеното седалище на ЕГТС, следва при одобряването на участието на потенциални членове от трети държави, създадени съгласно законодателството на тези трети държави, да се увери, като се консултира с тези държави-членки, съгласно чието законодателство са създадени други потенциалните членове на ЕГТС, че третите държави са приложили условия и процедури, равностойни на тези, предвидени в Регламент (ЕО) № 1082/2006, или приети в съответствие с международни двустранни или многостранни споразумения, сключени между държави членки на Съвета на Европа, независимо дали са и държави членки на Съюза, въз основа на Европейската рамковата конвенция за трансгранично сътрудничество между териториалните общности или власти, подписана в Мадрид на 21 май 1980 г., и допълнителните протоколи, приети съгласно нея. В случай на участие на няколко държави-членки на Съюза и една или повече трети държави следва да е достатъчно споразумението да е сключено между съответната трета държава и една от участващите държави-членки на Съюза.
(16)
За да се насърчи присъединяването на нови членове към вече съществуващи ЕГТС, следва да бъде опростена процедурата за изменение на конвенцията в такива случаи. След това, в случай на нов член от държава-членка, която вече е одобрила конвенцията, за тези изменения следва да не бъдат уведомявани всички участващи държави-членки, а само държавата-членка, съгласно чието право е създаден новият потенциален член, и държавата-членка, в която се намира седалището на ЕГТС. За всички последващи изменения на конвенцията следва да бъдат уведомявани всички заинтересовани държави-членки. Това опростяване на процедурата за изменение обаче не следва да се прилага в случай на нов потенциален член от държава-членка, която все още не е одобрила конвенцията, от трета държава или от ОСТ, за да се даде възможност на всички участващи държави-членки да проверят дали неговото присъединяване е в съответствие с техния обществен интерес или обществен ред.
(17)
Предвид връзките между държавите-членки и ОСТ, процедурите за одобряване на участието на потенциални членове от ОСТ следва да включват тези държави-членки. В съответствие със специфичните управленски отношения между държавата-членка и ОСТ, държавата-членка следва или да одобри участието на потенциалния член от ОСТ, или да предостави писмено потвърждение на държавата-членка, в която ще се намира предложеното седалище на ЕГТС, че компетентните органи в ОСТ са одобрили участието на потенциалния член в съответствие с условия и процедури, равностойни на предвидените в Регламент (ЕО) № 1082/2006. Същата процедура следва да се прилага в случай че потенциален член от ОСТ желае да се присъедини към съществуваща ЕГТС.
(18)
Тъй като уставът вече не съдържа всички разпоредби на конвенцията, както конвенцията, така и уставът следва да се регистрират или публикуват или и двете. Освен това с цел прозрачност следва да бъде публикувано известие относно решението за създаване на ЕГТС в серия C на Официален вестник на Европейския съюз. От съображения за съответствие това известие следва да съдържа подробната информация, посочена в приложението към Регламент (ЕО) № 1082/2006, така както е изменен с настоящия регламент.
(19)
Обхватът на целта на ЕГТС следва да бъде разширен, за да включва улесняване и поощряване на териториалното сътрудничество като цяло, включително в областта на стратегическото планиране и разрешаването на въпроси от регионално и местно значение в съответствие с политиката на сближаване и други политики на Съюза, като по този начин се допринесе за изпълнението на стратегията „Европа 2020“ или на макрорегионалните стратегии. Поради това ЕГТС следва да може да изпълнява също така операции с финансова подкрепа, различна от предоставяната в рамките на политиката на сближаване на Съюза. Освен това, всеки член от държавите-членки или от трети представени държави следва да притежава необходимото правомощие за ефективното функциониране на ЕГТС, освен ако държавата-членка или трета държави одобряват участието на член, създаден по националното право, дори когато този член не е компетентен по всички задачи, посочени в конвенцията.
(20)
С ЕГТС като правен инструмента не се цели заобикаляне на рамката, предвидена от достиженията на правото на Съвета на Европа, която предлага различни възможности и рамки, позволяващи на регионалните и местните органи да осъществяват трансгранично сътрудничество, включително чрез новите еврорегионални групи за сътрудничество (7), нито се предлага набор от конкретни общи правила, които по еднакъв начин да уреждат всички такива механизми в целия Съюз.
(21)
Както конкретните задачи на ЕГТС, така и възможността държавите-членки да ограничат действията, които ЕГТС могат да осъществяват без финансовата подкрепа от Съюза, следва да бъдат в съответствие с разпоредбите, които уреждат ЕФРР, Европейския социален фонд и Кохезионния фонд за програмния период 2014 - 2020 г.
(22)
Въпреки че в Регламент (ЕО) № 1082/2006 е предвидено, че задачите на една ЕГТС, наред с другото, не включват „правомощията на регулиращите органи“, които може да имат различни правни последици в различните държави-членки, все пак събранието на ЕГТС следва да се определи, ако конвенцията нарочно предвижда това, и при спазване на националното право и правото на Съюза, да определи реда и условията за използване на дадена част от инфраструктурата, която ЕГТС управлява, или реда и условията, при които може да се предоставя дадена услуга от общ икономически интерес, включително тарифите и таксите, заплащани от нейните ползватели.
(23)
Вследствие на отварянето на ЕГТС към членове от трети държави или от ОТС в конвенцията следва да се съдържат разпоредбите, регламентиращи тяхното участие.
(24)
Конвенцията следва да съдържа освен позоваване на приложимото право като цяло, както понастоящем е предвидено в член 2 от Регламент (ЕО) № 1082/2006, така и да посочва правилата на Съюза и националното право, приложимо за ЕГТС. Освен това следва да е възможно за това национално право да бъде правото на държавата-членка, в която органите на ЕГТС упражняват своите правомощия, по-специално в случаите, в които персоналът работи под ръководството на директора и се намира в държава-членка, различна от държавата членка, в която е седалището на ЕГТС. Конвенцията следва също така да изброява приложимото право на Съюза и националното право, пряко относими към дейностите на ЕГТС, извършвани в рамките на посочените в конвенцията задачи, включително когато ЕГТС управлява услуги от общ интерес или инфраструктура.
(25)
Настоящият регламент не следва да обхваща срещаните от ЕГТС проблеми във връзка с възлагането на трансгранични обществени поръчки.
(26)
Предвид значимостта на правилата, приложими по отношение на персонала на ЕГТС, както и принципите, залегнали в разпоредбите във връзка с управлението на персонала и процедурите за неговото наемане, тези правила и принципи следва да се определят в конвенцията, а не в устава. Следва да е възможно в конвенцията да могат да се предвидят различни възможности за избора на приложимите правила за персонала на ЕГТС. Уставът следва да съдържа конкретни разпоредби относно управлението на персонала и процедурите за неговото наемане.
(27)
Държавите-членки следва да използват в по-голяма степен възможностите, предвидени в Регламент (ЕО) № 883/2004 на Европейския парламент и на Съвета (8), да се предвидят чрез общо споразумение изключения във връзка с определянето на приложимото законодателство съгласно посочения регламент в интерес на някои лица или категории лица и третират персонала на ЕГТС като такава категория лица.
(28)
Предвид значимостта на разпоредбите за отговорността на членовете тези разпоредби следва да бъдат уредени в конвенцията, а не в устава.
(29)
Когато дадена ЕГТС има за изключителна цел управлението на програма за сътрудничество или част от нея, подпомагана от ЕФРР, или когато ЕГТС има за цел междурегионално сътрудничество или мрежи, следва да не се изисква информация за територията, в която ЕГТС може да изпълнява своите задачи. В първия случай обхватът на територия следва да бъде определена, и когато е целесъобразно, да бъде и изменен в съответната програма за сътрудничество. Във втория случай изискванията за такава информация, макар че се отнасят главно до нематериални дейности, биха могли да попречат на участието на нови членове в междурегионалното сътрудничество или в мрежите.
(30)
Следва да бъдат изяснени различните правила във връзка с контрола на управлението на публичните фондове, от една страна, и одита на отчетните документи на ЕГТС, от друга.
(31)
ЕГТС, чиито членове са с ограничена отговорност, следва да бъдат по-ясно разграничени от тези, чиито членове са с неограничена отговорност. Освен това, за да се даде възможност на ЕГТС, чиито членове имат ограничена отговорност, да извършват дейности, от които потенциално може да възникнат дългове, на държавите-членки следва да се позволи да изискват тези ЕГТС да сключат подходяща застраховка или да са обект на подходяща финансова гаранция, която да покрива специфичните рискове във връзка с тези дейности.
(32)
Държавите-членки следва да предоставят на Комисията всички разпоредби, както и всички техни изменения, приети за прилагане на Регламент (ЕО) № 1082/2006. За да се подобри обменът на информация и координацията между държавите-членки, Комисията и Комитета на регионите, Комисията следва да предава текста на тези разпоредби на държавите-членки и на Комитета на регионите. Комитетът на регионите създава платформа за ЕГТС, която позволява на всички заинтересовани лица да обменят опит и добри практики и подобрява комуникацията относно възможностите и предизвикателствата пред ЕГТС, като улеснява обмена на опит във връзка със създаването на ЕГТС на териториално равнище и споделянето на знания за най-добрите практики за териториално сътрудничество.
(33)
Следва да бъде определен нов краен срок за доклада за прилагането на Регламент (ЕО) № 1082/2006. В съответствие с инициативата на Комисията за преминаване към разработване на политики въз основа на надеждни данни, в този доклад следва да се разглеждат основните въпроси във връзка с оценката, включително ефективността, ефикасността, относимостта, европейската добавена стойност, диапазона за опростяване и устойчивостта. Ефективността следва да се разбира и като отнасяща се, inter alia, до естеството на опитите в отделните служби на Комисията, както и между Комисията и други органи като например Европейската служба за външна дейност, за разпространяване на информация относно инструмента ЕГТС. Комисията следва да изпрати този доклад на Европейския парламент, Съвета и, съгласно член 307, първа алинея от ДФЕС, на Комитета на регионите. Този доклад следва да бъде изпратен до 1 август 2018 г.
(34)
За да се изготви списък с индикатори, който да се използва за изготвянето на доклада за прилагането на Регламент (ЕО) № 1082/2006, на Комисията следва да се делегира правомощието да приема актове съгласно член 290 от ДФЕС. От особена важност е Комисията да направи подходящи консултации по време на подготвителната си работа, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегирани актове Комисията следва да осигури незабавно, своевременно и по подходящ начин предаване на съответните документи на Европейския парламент и на Съвета.
(35)
Съществуващите ЕГТС следва да не бъдат задължавани да адаптират конвенцията и устава си съобразно измененията на Регламент (ЕО) № 1082/2006, въведени с настоящия регламент.
(36)
Необходимо е да се уточни при действието на кой набор от правила следва да бъдат одобрени ЕГТС, за които процедурата за одобряване вече е започнала преди настоящият регламент да започне да се прилага.
(37)
За да бъдат адаптирани съществуващите национални правила за прилагане на настоящия регламент преди програмите съгласно цел „Европейско териториално сътрудничество“ да бъдат представени на Комисията, настоящият регламент следва да започне да се прилага шест месеца след датата на влизането му в сила. При адаптиране на своите съществуващи национални правила държавите-членки следва да гарантират, че са определени компетентните органи, отговарящи за одобрението на ЕГТС, и че в съответствие с техните правни и административни разпоредби тези органи са същите такива, които отговарят за получаването на известия в съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) № 1082/2006.
(38)
Тъй като целта на настоящия регламент, а именно подобряване на правния инструмент ЕГТС, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите-членки и следователно може да бъде по-добре постигната на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, установен в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на посочената цел, като се има предвид, че участието в ЕГТС не е задължително и се извършва при спазване на конституционния ред на всяка държава-членка.
(39)
Поради това Регламент (ЕО) № 1082/2006 следва да бъде съответно изменен,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Изменения на Регламент (ЕО) № 1082/2006
Регламент (ЕО) № 1082/2006 се изменя, както следва:
1)
Член 1 се изменя, както следва:
а)
параграфи 1 и 2 се заменят със следното:
„1. Европейска група за териториално сътрудничество („ЕГТС“) може да бъде създадена на територията на Съюза при условията и разпоредбите, предвидени в настоящия регламент.
2. Целта на ЕГТС е да улеснява и насърчава по-специално териториалното сътрудничество, включително един или повече аспекти на трансграничното, транснационалното и междурегионалното сътрудничество между нейните членове, както са определени в член 3, параграф 1, с цел по-голямо икономическо, социално и териториално сближаване на Съюза.“;
б)
добавя се следният параграф:
„5. Седалището на ЕГТС се намира в държава-членка, съгласно чието право е създаден поне един от членовете на ЕГТС.“;
2)
Член 2 се изменя, както следва:
а)
параграф 1 се заменя със следното:
„1. Актовете на органите на ЕГТС се уреждат от:
а)
настоящия регламент;
б)
конвенцията, посочена в член 8, когато това е изрично разрешено по настоящия регламент; както и
в)
при въпроси, които не са уредени от настоящия регламент или са само частично уредени от него - националното право на държавата-членка, в която се намира седалището на ЕГТС.
Когато е необходимо да се определи приложимото право съгласно правото на Съюза или международното частно право, дадена ЕГТС се счита за образувание от държавата-членка, в която е седалището й.“;
б)
вмъква се следният параграф:
„1a. Дейностите на ЕГТС във връзка с изпълнение на задачите, посочени в член 7, параграфи 2 и 3, в рамките на Съюза се уреждат от приложимото право на Съюза и националното право, определени от конвенцията, посочена в член 8.
Дейностите на ЕГТС, които са съфинансирани от бюджета на Съюза, отговарят на изискванията, установени в приложимото право на Съюза и националното право, по отношение на прилагането на правото на Съюза.“;
3)
Член 3 се изменя, както следва:
а)
параграф 1, първа алинея се заменя със следното:
„1. Следните образувания могат да станат членове на ЕГТС:
а)
държави-членки или органи на национално равнище;
б)
регионални органи;
в)
местни органи;
г)
публични предприятия по смисъла на член 2, параграф 1, буква б) от Директива 2004/17/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (9) или публичноправни организации по смисъла на член 1, параграф 9, втора алинея от Директива 2004/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (10);
д)
предприятия, на които е възложено извършването на услуги от общ икономически интерес, в съответствие с приложимото право на Съюза и национално право;
е)
национални, регионални или местни органи или организации, или публични предприятия, равностойни на посочените в буква г), от трети държави, при условията, определени в член 3а.“;
(9) Директива 2004/17/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 31 март 2004 г. относно координиране на процедурите за възлагане на обществени поръчки от възложители, извършващи дейност във водоснабдяването, енергетиката, транспорта и пощенските услуги (ОВ L 134, 30.4.2004 г., стр. 1)." 						
(10) Директива 2004/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 31 март 2004 г. относно координирането на процедурите за възлагане на обществени поръчки за строителство, услуги и доставки (ОВ L 134, 30.4.2004 г., стр. 114)." 						
б)
параграф 2 се заменя със следното:
„2. ЕГТС се състои от членове, установени на територията на най-малко две държави-членки, с изключение на случаите, предвидени в член 3а, параграфи 2 и 5.“;
4)
Вмъква се следният член:
„Член 3а
Приемане на членове от трети държави или отвъдморски страни или територии (OCT)
1. В съответствие с член 4, параграф 3а ЕГТС може да се състои от членове, установени на територията на най-малко две държави-членки и една или повече трети държави, граничещи най-малко с една държава-членка, включително с нейните най-отдалечени региони, ако тези държави-членки и трети държави съвместно извършват действия за териториално сътрудничество и изпълнение на програми, подпомагани от Съюза.
За целите на настоящия регламент за трета държава или ОСТ се счита държава или ОСТ, граничеща с държава-членка, включително с нейните най-отдалечени региони, когато третата държава или ОСТ и същата държава-членка имат обща сухопътна граница или когато както третата държава или ОСТ, така и държавата-членка отговарят на условията на съвместна морска трансгранична или транснационална програма по целта „Европейско териториално сътрудничество“ или отговарят на условията на друга трансгранична програма за сътрудничество или програма за сътрудничество, свързана с прекосяване на море или с морски басейни, включително когато са разделени от международни води.
2. ЕГТС може да се състои от членове, установени на територията само на една държава-членка и една или повече трети държави, граничещи със същата държава-членка, включително нейните най-отдалечени региони, ако заинтересованата държава-членка счита, че тази ЕГТС е в съответствие с обхвата на провежданото от нея териториално сътрудничество в контекста на трансграничното или транснационалното сътрудничество или двустранните отношения със съответните трети държави.
3. За целите на параграфи 1 и 2 трети държави, граничещи с държава-членка, включително нейните най-отдалечени региони, включват морските граници между съответните държави.
4. В съответствие с член 4а и при условията по параграф 1 от настоящия член дадена ЕГТС може да се състои и от членове, установени на територията на най-малко две държави-членки, включително техните най-отдалечени региони, и една или повече ОСТ, със или без членове от една или повече трети държави.
5. В съответствие с член 4а и при условията по параграф 2 от настоящия член дадена ЕГТС може да се състои и от членове, установени на територията само на една държава-членка, включително нейните най-отдалечени региони, и една или повече ОСТ, със или без членове от една или повече трети държави.
6. ЕГТС не може да се създава от членове само от една държава-членка и една или повече ОСТ, свързани със същата държава-членка.“;
5)
Член 4 се изменя, както следва:
а)
параграф 3 се заменя със следното:
„3. След известие съгласно параграф 2, получено от потенциален член, държавата-членка, която е получила известието, като взима под внимание своята конституционна структура, одобрява участието на потенциалния член в ЕГТС и конвенцията, освен ако същата държава членка счита, че:
а)
това участие или конвенцията не е в съответствие с нито едно от следните:
i)
настоящия регламент;
ii)
други разпоредби на правото на Съюза относно актовете и дейностите на ЕГТС;
iii)
националното право, свързано с правомощията и компетентността на потенциалния член;
б)
такова участие не е обосновано по причини, свързани с обществения интерес или обществения ред на същата държава-членка; или
в)
уставът не е в съответствие с конвенцията.
В случай на отказ на одобрение държавата-членка излага мотивите си да откаже одобрение и, по целесъобразност, предлага необходимите изменения в конвенцията.
Държавата-членка взема решение относно одобрение в срок от шест месеца от датата на получаване на известие в съответствие с параграф 2. Ако държавата-членка, която е получила известието, не направи възражение в този срок, участието на потенциалния член и конвенцията се считат за одобрени. Независимо от това държавата-членка, в която ще се намира предложеното седалище на ЕГТС, официално одобрява конвенцията, за да се позволи създаването на ЕГТС.
Всяко искане за допълнителна информация от държавата-членка до потенциален член прекъсва срока, посочен в трета алинея. Прекъсването започва от деня, следващ датата, на която държавата-членка е изпратила забележките си до потенциалния член, и продължава, докато потенциалният член даде отговор по забележките.
Прекъсване на срока, посочен в трета алинея обаче не настъпва, ако потенциалният член представи отговор по забележките на държавата-членка в срок от десет работни дни след началото на периода на прекъсване.
При вземане на решение относно участието на потенциален член в ЕГТС държавите-членки могат да приложат националните си правила.“;
б)
вмъква се следният параграф:
„3a. В случай на ЕГТС с потенциални членове от една или повече трети държави държавата-членка, в която ще се намира предложеното седалище на ЕГТС, като се консултира с другите заинтересовани държави-членки, се уверява, че са спазени условията, определени в член 3а, и че всяка трета държава е одобрила участието на потенциалния член в съответствие с едно от следните:
а)
условия и процедури, равностойни на установените в настоящия регламент; или
б)
споразумение, сключено между най-малко една държава-членка, съгласно чието законодателство е създаден потенциалният член, и тази трета държава.“;
в)
параграфи 5 и 6 се заменят със следното:
„5. Членовете се споразумяват относно конвенцията, посочена в член 8, като осигуряват нейната съгласуваност с одобрението в съответствие с параграф 3 от настоящия член.
6. ЕГТС уведомява държавите-членки, съгласно чието право са създадени членовете на ЕГТС, за всички изменения на конвенцията или на устава. Всяко изменение в конвенцията, с изключение единствено в случай на присъединяване на нов член по реда и при условията на параграф 6а, буква а), подлежи на одобряване от тези държави-членки в съответствие с процедурата, предвидена в настоящия член.“;
г)
добавя се следният параграф:
„6a. В случай на присъединяване на нови членове към съществуваща ЕГТС се прилагат следните разпоредби:
а)
в случай на присъединяване на нов член от държава-членка, която вече е одобрила конвенцията, това присъединяване подлежи на одобряване само от държавата-членка, съгласно чието право е създаден новият член в съответствие с процедурата, предвидена в параграф 3, и за него се уведомява държавата-членка, в която се намира седалището на ЕГТС;
б)
в случай на присъединяване на нов член от държава-членка, която все още не е одобрила конвенцията, се прилага процедурата, предвидена в параграф 6;
в)
в случай на присъединяване на нов член от трета държава към вече съществуваща ЕГТС, това присъединяване подлежи на разглеждане от държавата-членка, в която се намира седалището на ЕГТС, в съответствие с процедурата, предвидена в параграф 3а.“;
6)
Вмъква се следният член:
„Член 4а
Участие на членове от ОСТ
В случай на ЕГТС с потенциален член от ОСТ, държавата-членка, с която е свързана ОСТ, се уверява, че са спазени условията по член 3а, и като взема предвид връзката си с ОСТ:
а)
одобрява участието на потенциалния член в съответствие с член 4, параграф 3; или
б)
дава писмено потвърждение на държавата-членка, в която ще се намира предложеното седалище на ЕГТС, че компетентните органи в ОСТ са одобрили участието на потенциалния член в съответствие с условия и процедури, равностойни на предвидените в настоящия регламент.“;
7)
Член 5 се заменя със следното:
„Член 5
Придобиване на статут на юридическо лице и публикуване в Официален вестник
1. Конвенцията и уставът, както и всяко последващо тяхно изменение, се регистрират или публикуват или и двете в държавата-членка, където се намира седалището на съответното ЕГТС, в съответствие с приложимото национално право в тази държава членка. ЕГТС придобива статут на юридическо лице от датата на регистрацията или публикуването на конвенцията и устава, в зависимост от това кое от тези събития настъпва първо. Членовете информират съответните държави-членки и Комитета на регионите за регистрацията или за публикуването на конвенцията и на устава.
2. ЕГТС гарантира, че в срок от десет работни дни от датата на регистрацията или от публикуването на конвенцията и устава се изпраща заявление до Комитета на регионите в съответствие с образеца, посочен в приложението към настоящия регламент. След това Комитетът на регионите предава това заявление на Службата за публикации на Европейския съюз за публикуване на известие в серия C на Официален вестник на Европейския съюз, оповестяващо създаването на ЕГТС и съдържащо данните, посочени в приложението към настоящия регламент.“;
8)
В член 6 параграф 4 се заменя със следното:
„4. Независимо от параграфи 1, 2 и 3 от настоящия член, ако задачите на дадена ЕГТС, както са посочени в член 7, параграф 3, включват дейности, съфинансирани от Съюза, се прилага съответното законодателство относно контрола на средствата, предоставени от Съюза.“;
9)
Член 7 се изменя, както следва:
а)
параграфи 2 и 3 се заменят със следното:
„2. ЕГТС действа съгласно възложените й задачи, а именно улесняване и поощряване на териториалното сътрудничество за укрепване на икономическото, социалното и териториалното сближаване в Съюза и преодоляване на пречките за вътрешния пазар. Всяка задача се определя от нейните членове, така че да попада в кръга на компетентност на всеки член, освен ако държавата-членка или третата държава не одобри участието на член, създаден съгласно национално й право, даже и ако този член не е компетентен по отношение на всички задачи, посочени в конвенцията.
3. Дадена ЕГТС може да извършва конкретни дейности във връзка с териториалното сътрудничество между нейните членове за постигане на целта, посочена в член 1, параграф 2, със или без финансова подкрепа от Съюза.
Преди всичко задачите на ЕГТС може да се отнасят до изпълнението на програми за сътрудничество или части от тях или до изпълнението на операции, подпомагани от Съюза чрез Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд и/или Кохезионния фонд.
Държавите-членки могат да ограничат задачите, които ЕГТС може да изпълняват без финансова подкрепа от Съюза. Държавите-членки обаче, без да се засяга член 13, не могат да изключват задачите относно инвестиционните приоритети, посочени в член 7 от Регламент (ЕС) № 1299/2013 на Европейския парламент и на Съвета (11).“;
(11) Регламент (ЕС) № 1299/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. относно конкретните разпоредби за подкрепа от Европейския регионален фонд за развитие на целта за европейско териториално сътрудничество (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 259)“;" 						
б)
в параграф 4 се добавя следната алинея:
„В съответствие с приложимото право на Съюза и национално право, посоченото в член 10, параграф 1, буква а) събрание на ЕГТС може обаче да определи реда и условията за използване на дадена част от инфраструктурата, която ЕГТС управлява, или реда и условията, при които се предоставя дадена услуга от общ икономически интерес, включително тарифите и таксите, заплащани от ползвателите.“;
10)
В член 8 параграф 2 се заменя със следното:
„2. В конвенцията се определят:
а)
наименованието и седалището на ЕГТС;
б)
териториалният обхват, в който ЕГТС може да изпълнява своите задачи;
в)
целта и задачите на ЕГТС;
г)
срокът, за който е учредена ЕГТС, и условията за прекратяването й;
д)
списъкът на членовете на ЕГТС;
е)
списъкът на органите на ЕГТС и съответните им правомощия;
ж)
приложимото право на Съюза и национално право на държавата-членка, в която се намира седалището на ЕГТС, за целите на тълкуването и прилагането на конвенцията;
з)
приложимото право на Съюза и национално право на държавата-членка, в която функционират органите на ЕГТС;
и)
условията за участие на членове от трети държави или от ОСТ, ако е целесъобразно, включително установяването на приложимото право, когато ЕГТС изпълнява задачи в трети държави или в ОСТ;
й)
приложимото право на Съюза и национално право, пряко свързани с дейностите на ЕГТС, извършвани в рамките на посочените в конвенцията задачи;
к)
правилата, приложими по отношение на персонала на ЕГТС, както и принципите, уреждащи разпоредбите във връзка с управлението на персонала и процедурите за неговото наемане;
л)
разпоредбите относно отговорността на ЕГТС и на нейните членове в съответствие с член 12;
м)
съответните условия за взаимно признаване, включително по отношение на финансовия контрол на управлението на обществените фондове; и
н)
процедурите за приемане на устава и изменение на конвенцията, които са в съответствие със задълженията, посочени в членове 4 и 5.
3. Ако задачите на ЕГТС се отнасят единствено до управлението на програма за сътрудничество или част от нея съгласно Регламент (ЕС) № 1299/2013 или ако ЕГТС се отнася до междурегионално сътрудничество или мрежи, информацията съгласно параграф 2, буква б) не се изисква.“;
11)
Член 9 се заменя със следния текст:
„Член 9
Устав
1. Уставът на ЕГТС се приема от нейните членове с единодушие въз основа на нейната конвенцията и в съответствие с нея.
2. В устава на ЕГТС се определя най-малко следното:
а)
разпоредбите относно работата на органите на ЕГТС и техните правомощия, както и броят на представителите на членовете в съответните органи;
б)
нейните процедури за вземане на решение;
в)
нейният работен език или работни езици;
г)
редът за нейното функциониране;
д)
нейните процедури относно управлението на персонала и неговото наемане;
е)
редът за финансовата вноска на нейните членове;
ж)
отчетните и бюджетните правила, приложими от нейните членове;
з)
назначеният независим външен одитор на нейните отчетни документи; и
и)
процедурите за изменение на нейния устав, които са в съответствие със задълженията, установени в членове 4 и 5.“;
12)
В член 11 параграф 2 се заменя със следното:
„2. Изготвянето на отчетните документи на ЕГТС и при необходимост на годишния отчет към тях, както и одитът и публикуването на тези отчетни документи, се уреждат от националното право на държавата-членка, в която е седалището на ЕГТС.“;
13)
Член 12 се изменя, както следва:
а)
в параграф 1 се добавя следната алинея:
„ЕГТС носи отговорност за всичките си дългове.“;
б)
параграф 2 се заменя със следното:
„2. Без да се засяга параграф 3, когато активите на ЕГТС се окажат недостатъчни, за да покрият пасивите й, членове й носят отговорност за дълговете на ЕГТС независимо от естеството на дълговете, като делът на всеки от членовете се определя пропорционално на неговата финансова вноска. Условията за финансовото участие се определят в устава.
Членовете на ЕГТС могат да предвидят в устава, че те носят отговорност и след като са престанали да бъдат членове на ЕГТС, за задължения, произтичащи от дейности на ЕГТС, извършени по време на тяхното членство.
2a. Ако отговорността на най-малко един от членовете на ЕГТС от държава-членка е ограничена по силата на националното право, съгласно което е създаден той, останалите членове могат също да ограничат своята отговорност в конвенцията, когато националното право за прилагането на настоящия регламент им дава възможност за това.
Наименованието на ЕГТС, съставена от членове с ограничена отговорност, включва думата „ограничена“.
Изискванията за публикуване на конвенцията, устава и отчетните документи на ЕГТС, чиито членове са с ограничена отговорност, са най-малко равностойни на изискванията за другите правни субекти с ограничена отговорност, съгласно законите на държавата-членка, в която се намира седалището на ЕГТС.
В случай на ЕГТС, чиито членове са с ограничена отговорност, всяка заинтересована държава-членка може да изиска ЕГТС да сключи подходяща застраховка или да е обект на гаранция, предоставена от банка или друга финансова институция, установена в държава-членка, или да е покрита от инструмент, предоставен като гаранция от публичен орган или от държавата-членка, за да се покрият специфичните рискове във връзка с дейностите на ЕГТС.“;
14)
В член 15, параграф 2 първа алинея се заменя със следното:
„2. Ако в настоящия регламент не е предвидено друго, при спорове, по които ЕГТС е страна, се прилага правото на Съюза относно юрисдикцията. За всички случаи, които не са уредени от правото на Съюза в тази област, компетентните съдебните инстанции за уреждане на споровете са тези в държавата-членка, в която е седалището на ЕГТС.“;
15)
Член 16 се изменя, както следва:
а)
параграф 1 се заменя със следното:
„1. Държавите-членки приемат разпоредби за осигуряване на ефективното прилагане на настоящия регламент, включително във връзка с определянето на компетентните органи, които отговарят за процедурата за одобрение в съответствие с тяхната правна и административна уредба.
Когато това се изисква съгласно националното право, съответната държава-членка може да установи подробен списък на задачите, които членовете на дадена ЕГТС по смисъла на член 3, параграф 1, създадени съгласно нейните закони, вече изпълняват в същата държава-членка във връзка с териториалното сътрудничество.
Държавата-членка предоставя на Комисията текста на всички разпоредби, приети съгласно настоящия член, както и техните изменения. Комисията предава тези разпоредби на останалите държави-членки и Комитета на регионите.”;
б)
вмъква се следният параграф:
„1a. Разпоредбите, посочени в параграф 1, доколкото засягат държава-членка, с която е свързана ОСТ, като се вземе предвид връзката на държавата-членка с тази ОСТ, осигуряват ефективното прилагане на настоящия регламент и по отношение на онези ОСТ, които граничат с други държави-членки или най-отдалечени региони на тези държави-членки.“;
16)
Член 17 се заменя със следното:
„Член 17
Доклад
До 1 август 2018 г. Комисията представя на Европейския парламент, на Съвета и на Комитета на регионите доклад относно прилагането на настоящия регламент, в който се оценява, въз основа на показатели, неговата ефективност, ефикасност, практическо значение, европейска добавена стойност и възможностите за неговото опростяване.
На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 17а, с които се определя списъкът на показателите, посочен в първа алинея.“;
17)
Създава се следният член 17а:
„Член 17а
Упражняване на делегирането
1. Правомощията да приема делегирани актове се предоставят на Комисията при условията, предвидени в настоящия член.
2. Правомощията за приемане на делегирани актове, посочени в член 17, втора алинея, се предоставят на Комисията за период от пет години, считано от 21 декември 2013 г..
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 17, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията уведомява за това едновременно Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 17, втора алинея, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от три месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с три месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.“.
Член 2
Преходни разпоредби
1. ЕГТС, създадени преди 21 декември 2013 г., не са задължени да приведат своята конвенция и устава си в съответствие с разпоредбите на Регламент (ЕО) № 1082/2006 във версията му, както е изменен с настоящия регламент.
2. В случай на ЕГТС, по отношение на които е започнала процедура съгласно член 4 от Регламент (ЕО) № 1082/2006 преди 22 юни 2014 г., и за които остава само регистрация или публикуване съгласно член 5 от Регламент (ЕО) № 1082/2006, конвенцията или уставите се регистрират, публикуват или и двете в съответствие с разпоредбите на Регламент (ЕО) № 1082/2006 във версията му преди неговото изменение с настоящия регламент.
3. ЕГТС, по отношение на които е започнала процедура съгласно член 4 от Регламент (ЕО) № 1082/2006 повече от шест месеца преди 22 юни 2014 г., се одобряват в съответствие с разпоредбите на Регламент (ЕО) № 1082/2006 преди изменението му с настоящия регламент.
4. ЕГТС, различни от посочените в параграфи 2 и 3 от настоящия член, по отношение на които е започнала процедура съгласно член 4 от Регламент (ЕО) № 1082/2006 преди 22 юни 2014 г., се одобряват в съответствие с разпоредбите на Регламент (ЕО) № 1082/2006, така както е изменен с настоящия регламент.
5. Държавите-членки предават на Комисията текста на необходимите изменения на националните разпоредби, приети в съответствие с член 16, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1082/2006, така както е изменен с настоящия регламент, не по-късно от 22 юни 2014 г.
Член 3
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 22 юни 2014 г..
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 17 декември 2013 година.
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1302/2013,
17. detsember 2013,
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1082/2006 Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) kohta, et selgitada, lihtsustada ja parandada nende rühmituste asutamist ja toimimist
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 175 kolmandat lõiku,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
ning arvestades järgmist:
(1)
Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1082/2006 (3) esitas komisjon 29. juulil 2011 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande nimetatud määruse kohaldamise kohta. Komisjon teatas aruandes kavatsusest teha ettepanek teatavate muudatuste tegemiseks määruses (EÜ) nr 1082/2006, et lihtsustada ETKRide asutamist ja nende toimimist, samuti kavatsusest teha ettepanek, selgitamaks teatavaid olemasolevaid sätteid. Uute ETKRide asutamisega seotud takistused tuleks kõrvaldada, säilitades ja toetades samal ajal olemasolevate rühmituste tegevuse järjepidevust, et laiendada ETKRide rakendamist ning edendada avalik-õiguslike asutuste koostööd ja poliitika sidusust, suurendamata sealjuures liikmesriikide või liidu ametiasutuste koormust.
(2)
ETKRi asutamise otsuse peaksid tegema selle liikmed ja nende riikide ametiasutused ning asutamisega ei kaasne automaatselt mingeid liidu tasandi õiguslikke ega finantshüvesid.
(3)
Lissaboni lepinguga lisati ühtekuuluvuspoliitikale territoriaalne mõõde ja sõnastuses asendati sõna „ühendus” sõnaga „liit”. Seega tuleks ka määruses (EÜ) nr 1082/2006 kasutada uut terminoloogiat.
(4)
ETKRidel võib olla võimalusi tugevdada liidu kui terviku harmoonilise arengu edendamist ja saavutamist ning eeskätt selle piirkondade majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ning aidata kaasa Euroopa 2020 aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia (Euroopa 2020. aasta strateegia) eesmärkide täitmisele. ETKRid võivad aidata tulemuslikult vähendada ka territoriaalse koostöö tõkkeid piirkondade vahel, kus valitsevad rasked ja püsivad looduslikud või demograafilised tingimused, sealhulgas äärepoolseimate piirkondade eriolukorra puhul, ning need võivad aidata kaasa kolmandate riikide, ülemeremaade ja -territooriumide (ÜMT) ning liidu piirialade vahelise koostöö tugevdamisele, sealhulgas liidu väliskoostöö programmide kasutamise kaudu.
(5)
Seni asutatud ETKRide kogemus näitab, et ETKRi õiguslikku vormi kasutatakse lisaks ühtekuuluvuspoliitikale ka muude liidu poliitikate raames tehtavas koostöös, sealhulgas rakendades programme või programmiosi, milles kasutatakse muud liidu finantstoetust kui ühtekuuluvuspoliitika vahendeid. ETKRide tõhusust ja tulemuslikkust tuleks edendada, laiendades nende rühmituste sisu, kaotades püsivad tõkked ja hõlbustades ETKRide asutamist ja toimimist, säilitades samas liikmesriikide võime piirata tegevusalasid, millega ETKR võib tegeleda ilma liidu finantstoetuseta. Määruse (EÜ) nr 1082/2006 alusel on ETKRidel igas liikmesriigis kõige laialdasem õigus- ja teovõime, mis antakse juriidilistele isikutele vastava liikmesriigi õiguse alusel, sealhulgas ka võimalus sõlmida kokkuleppeid teiste ETKRide või muude juriidiliste isikutega, et teostada ühiseid koostööprojekte eesmärgiga tagada muu hulgas makropiirkondlike strateegiate tõhusam toimimine.
(6)
Oma määratluse kohaselt tegutseb ETKR rohkem kui ühes liikmesriigis. Määruse (EÜ) nr 1082/2006 kohaselt võivad ETKRid kokkulepetes ja põhikirjas määrata, millist õigust teatavates küsimustes kohaldada. Täpsustada tuleks, millistel juhtudel kohaldatakse eelisjärjekorras kõnealuses määruses sätestatud õigusnormide hierarhias selle liikmesriigi õigusnorme, kus on ETKRi registrijärgne asukoht. Kohaldatavat õigust käsitlevaid määruse (EÜ) nr 1082/2006 sätteid tuleks laiendada ETKRi sellistele meetmetele ja sellisele tegevusele, mis alluvad liikmesriikide õiguslikule kontrollile igal üksikul juhul.
(7)
Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste asutuste erineva staatuse tõttu eri liikmesriikides võivad ühel pool piiri olla pädevad piirkondlikud ning teisel pool piiri riiklikud ametiasutused, seda eeskätt väikestes ja tsentraliseeritud liikmesriikides. Seepärast peaks lisaks liikmesriikidele olema ka riiklikel asutustel võimalik ETKRi liikmeks saada.
(8)
Kuigi määruse (EÜ) nr 1082/2006 kohaselt võivad eraõiguslikud asutused ETKRi liikmeks saada juhul, kui neid käsitatakse avalik-õiguslike isikutena nii nagu need on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2004/18/EÜ (4), peaks tulevikus olema võimalik rakendada ETKRe selliste avalike teenuste ühiseks osutamiseks, mille keskmes on eriti üldhuvi teenused või infrastruktuurid. Seepärast peaks ka muudel era- või avalik-õiguslikel asutustel olema võimalik saada ETKRi liikmeks. Seega tuleks nende hulka kaasata ka riigi osalusega äriühingud nii nagu need on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2004/17/EÜ (5) ning äriühingud, kellele on usaldatud üldhuvi teenuste osutamine sellistes valdkondades nagu haridus ja koolitus, meditsiiniteenused, sotsiaalsed vajadused, nagu tervishoid ja pikaajaline hooldus, lastehooldus, juurdepääs ja naasmine tööturule, sotsiaalelamud ning ebasoodsas olukorras olevate rühmade eest hoolitsemine ja sotsiaalne kaasamine.
(9)
Määrus (EÜ) nr 1082/2006 ei sisalda üksikasjalikke eeskirju kolmanda riigi asutuste osalemise kohta selle määruse alusel asutatud ETKRis, st vähemalt kahest liikmesriigist pärit liiget hõlmavas ETKRis. Võttes arvesse ühe või mitme liikmesriigi ja ühe või mitme kolmanda riigi vahelist koostööd reguleerivate eeskirjade edasist ühtlustamist, valdavalt Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi raames toimuva piiriülese koostöö puhul ning ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) puhul, kuid ka Euroopa Arengufondi täiendava rahastamise puhul ning riikidevahelise koostöö puhul, mida tehakse Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames, mille puhul eraldised Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist ja IPA II-st kantakse üle,et ühendada need eraldised ühiste koostööprogrammide raames Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERF) tulevate eraldistega, tuleks liikmesriigiga (sealhulgas selle äärepoolseimate piirkondadega) piirnevate kolmandate riikide liikmete osalemine vähemalt kahe liikmesriigi asutatud ETKRis sõnaselgelt ette näha. See peaks olema võimalik, kui kolmanda riigi õigusaktid või vähemalt ühe osaleva liikmesriigi ja ühe kolmanda riigi vahelised lepingud seda lubavad.
(10)
Selleks et tugevdada liidu majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ning seega tõhustada eriti territoriaalse koostöö mõjusust, sealhulgas üht või mitut piiriülese, riikideülese ja piirkondadevahelise koostöö liiki ETKRi liikmete vahel, peaks olema lubatud liikmesriigiga (sealhulgas selle äärepoolseimate piirkondadega) piirnevate kolmandate riikide osalemine ETKRides. Euroopa territoriaalse koostöö programmides ettenähtud tegevusega, mida kaasrahastab liit, tuleks seetõttu jätkuvalt järgida liidu ühtekuuluvuspoliitika eesmärke, ka sel juhul, kui neid viiakse osaliselt või täielikult ellu väljaspool liidu territooriumi, mille tulemusel tegutsevad ETKRid vähemalt teatud määral ka väljaspool liidu territooriumi. Selles kontekstis ning juhul, kui see on asjakohane, on selliste ETKRide tegevuse panus, millel on liikmeid ka vähemalt ühe liikmesriigiga (sealhulgas selle äärepoolseimate piirkondadega) piirnevatest kolmandatest riikidest, liidu välistegevuse poliitika eesmärkide (nt arengukoostöö või majandus-, finants- ja tehnilise koostöö eesmärgid) saavutamisse üksnes kõrvalise tähtsusega, sest asjaomaste koostööprogrammide raskuskese on liidu ühtekuuluvuspoliitika eesmärkidel ja seega peaks ETKRide tegevus keskenduma peamiselt nendele. Seepärast on üksnes ühe liikmesriigi (sealhulgas selle äärepoolseimate piirkondade) ning ühe või mitme kolmanda riigi vahelise mis tahes võimaliku arengukoostöö või majandus-, finants- ja tehnilise koostöö eesmärgid liikmesriikide (sealhulgas nende äärepoolseimate piirkondade) vahelise ühtekuuluvuspoliitikal põhineva territoriaalse koostöö eesmärkidega võrreldes üksnes kõrvalise tähtsusega. Seepärast on Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 175 kolmas lõik käesoleva määruse vastuvõtmise jaoks piisav õiguslik alus.
(11)
Lähtuvalt sellest, et nõukogu otsusega 2013/755/EL (6) lubatakse ÜMT riiklikel, piirkondlikel, allpiirkondlikel ja kohalikel asutustel ja organisatsioonidel ning vajaduse korral muudel avaliku sektori asutustel ja institutsioonidel (sealhulgas avalike teenuste pakkujatel) ETKRis osaleda, ning võttes arvesse seda, et programmiperioodi 2014-2020 puhul tõhustab finantsraamistiku kohane eraldi täiendav rahaline eraldis liidu äärepoolseimate piirkondade koostööd piirnevate kolmandate riikide ja ELi toimimise lepingu II lisas loetletud ja nimetatud äärepoolseimate piirkondadega piirnevate teatavate ÜMTdega, peaks ETKRi õiguslik vorm olema avatud ka ÜMTdest pärit liikmetele. Õiguskindluse ja läbipaistvuse huvides tuleks ÜMTdest pärit liikmete ETKRiga liitumiseks kehtestada konkreetsed heakskiitmismenetlused, mis hõlmavad vajaduse korral erieeskirju õiguse kohta, mida kohaldatakse asjaomase, ÜMTst pärit liikmeid hõlmava ETKRi suhtes.
(12)
Määruses (EÜ) nr 1082/2006 tehakse vahet kokkuleppel, milles määratakse kindlaks tulevase ETKRi põhielemendid, ja põhikirjal, milles sätestatakse rakenduspõhimõtted. Ent nimetatud määruse kohaselt peab põhikiri praegusel hetkel sisaldama kokkuleppe kõiki sätteid. Kuigi liikmesriikidele tuleb saata nii kokkulepe kui põhikiri, on need eraldiseisvad dokumendid, ning heakskiidumenetlust tuleks kohaldada üksnes kokkuleppe suhtes. Peale selle peaksid mõned elemendid, mis praegu kajastuvad põhikirjas, sisalduma hoopis kokkuleppes.
(13)
ETKRide asutamise kogemus näitab, et liikmesriigid on kolmekuulise heakskiidumenetluse tähtajast harva kinni pidanud. Seepärast tuleks seda tähtaega pikendada kuue kuuni. Teisalt tuleks selleks, et tagada õiguskindlus pärast selle tähtaja möödumist, lugeda kokkulepe vajaduse korral vaikimisi heaks kiidetuks kooskõlas asjaomaste liikmesriikide õigusega (kaasa arvatud iga liikmesriigi põhiseadusliku korraga). Siiski peaks liikmesriik, kuhu tuleb ETKRi kavandatav registrijärgne asukoht, kokkuleppe ametlikult heaks kiitma. Kuigi liikmesriigid peaksid saama ETKRi uue liikme osalemise heakskiidumenetluse suhtes kohaldada riigisisest õigust või võtta määruse (EÜ) nr 1082/2006 riiklike rakenduseeskirjade raames vastu erinorme, tuleks pärast kuuekuulist tähtaega välistada erandi tegemine vaikiva nõusoleku sättest, välja arvatud käesolevas määruses sätestatud juhtudel.
(14)
Tuleks sätestada alused, millele tuginedes võib liikmesriik keelduda uue liikme osalemise või kokkuleppe heakskiitmisest. Siiski ei tohiks heakskiidu otsustamisel arvesse võtta mis tahes riigisisest õigusakti, milles nõutakse muude eeskirjade kohaldamist kui need, mis on ette nähtud määrusega (EÜ) nr 1082/2006.
(15)
Kuna määrust (EÜ) nr 1082/2006 ei saa kohaldada kolmandates riikides, peaks liikmesriik, kelle territooriumile on kavandatud ETKRi registrijärgne asukoht, kolmanda riigi õiguse alusel asutatud nimetatud kolmandast riigist pärit tulevase liikme osalemise heakskiitmisel veenduma, konsulteerides liikmesriikidega, kelle õiguse alusel muud ETKRi tulevased liikmed on asutatud, et kolmandad riigid on kohaldanud määrusega (EÜ) nr 1082/2006 samaväärseid tingimusi ja korda või rahvusvahelisi kahe- või mitmepoolseid kokkuleppeid, mille on sõlminud Euroopa Nõukogu liikmesriigid, sõltumata sellest, kas need riigid kuuluvad ka liidu liikmesriikide hulka, tuginedes territoriaalsete kogukondade või ametiasutuste vahelise piiriülese koostöö Euroopa raamkonventsioonile, mis allkirjastati Madridis 21. mail 1980, ning selle lisaprotokollidele. Juhul kui osaleb mitu liidu liikmesriiki ja üks kolmas riik või mitu kolmandat riiki, peaks olema piisav, kui selline kokkulepe sõlmitakse asjaomase kolmanda riigi ja ühe osaleva liidu liikmesriigi vahel.
(16)
Selleks et julgustada uusi liikmeid olemasoleva ETKRiga liituma, tuleks sellistel juhtudel lihtsustada kokkulepete muutmise korda. Seega ei peaks juhul, kui uus liige on liikmesriigist, kes on kokkuleppe juba heaks kiitnud, sellistest muudatustest teavitama kõiki osalevaid liikmesriike, vaid ainult seda liikmesriiki, kelle õiguse alusel tulevane liige on asutatud, ning liikmesriiki, kus on ETKRi registrijärgne asukoht. Järgnevatest muudatustest kokkuleppes tuleks teavitada kõiki asjaomaseid liikmesriike. Muudatuste tegemise menetluse lihtsustamine ei peaks siiski kehtima juhul, kui tulevane uus liige on pärit liikmesriigist, kes ei ole veel kokkulepet heaks kiitnud, või kolmandast riigist või ÜMT-st, et anda kõikidele osalevatele liikmesriikidele võimalus kontrollida, kas selline liitumine on kooskõlas nende avaliku huvi või avaliku korraga.
(17)
Võttes arvesse liikmesriikide ja ÜMTde vahelisi sidemeid, peaksid ÜMTdest pärit tulevaste liikmete osalemise heakskiitmise menetlustesse olema kaasatud ka asjaomased liikmesriigid. Liikmesriigi ja ÜMT vahelise konkreetse haldussuhte kohaselt peaks liikmesriik heaks kiitma ÜMTst pärit tulevase liikme osalemise või esitama liikmesriigile, kuhu on kavandatud ETKRi registrijärgne asukoht, kirjaliku kinnituse selle kohta, et ÜMT pädevad asutused on kiitnud tulevase liikme osalemise heaks vastavalt tingimustele ja menetlusele, mis on samaväärsed määruses (EÜ) nr 1082/2006 sätestatuga. Samasugust korda tuleks kohaldada sellise ÜMTst pärit tulevase liikme puhul, kes soovib ühineda olemasoleva ETKRiga.
(18)
Kuna põhikiri ei pea enam sisaldama kõiki kokkuleppe sätteid, tuleks registreerida ja/või avaldada nii kokkulepe kui ka põhikiri. Läbipaistvuse huvides tuleks lisaks Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldada ka ETKRi asutamisotsuse teade. Järjepidevuse huvides peaks kõnealune teade sisaldama käesoleva määrusega muudetud määruse (EÜ) nr 1082/2006 lisas esitatud üksikasju.
(19)
ETKRi eesmärki tuleks laiendada nii, et see hõlmaks territoriaalse koostöö hõlbustamist ja edendamist üldiselt, sealhulgas ka strateegilist planeerimist ning piirkondlike ja kohalike probleemide lahendamist kooskõlas liidu ühtekuuluvuspoliitika ja muude poliitikatega, ning aitaks seega kaasa Euroopa 2020. aasta strateegia elluviimisele ja makropiirkondlike strateegiate rakendamisele. ETKR peaks seepärast saama tegevusi läbi viia muu kui liidu ühtekuuluvuspoliitika kohaselt antava finantstoetusega. Kuigi ETKRi tõhusaks toimimiseks peaks vajalik pädevus olema igal liikmel igast osalevast liikmesriigist või kolmandast riigist, välja arvatud juhul, kui liikmesriik või kolmas riik nõustub oma siseriikliku õiguse alusel asutatud liikme osalemisega, kuigi see liige ei ole pädev täitma kõiki kokkuleppes nimetatud ülesandeid.
(20)
ETKRi kui õigusliku vormi eesmärk ei ole kõrvale hoida Euroopa Nõukogu õigustikuga loodud raamistikust, mis pakub erinevaid võimalusi piirkondlike ja kohalike ametiasutuste piiriüleseks koostööks (sealhulgas hiljuti loodud euroregiooni koostöörühmitused) (7), ega ka luua eraldi ühiste eeskirjade kogu, mis reguleeriksid sellist korda kõikjal liidus.
(21)
Nii ETKRi konkreetsed ülesanded kui ka liikmesriikide võimalus piirata meetmeid, mida ETKR võib võtta ilma liidu rahalise toetuseta, tuleks viia kooskõlla sätetega, millega reguleeritakse ERFi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi tegevust programmiperioodil 2014-2020.
(22)
Kuigi määruses (EÜ) nr 1082/2006 on sätestatud, et ETKRi ülesanded ei ole muu hulgas seotud regulatiivsete volitustega, millel võivad olla eri liikmesriikides erinevad õiguslikud tagajärjed, peaks ETKRi kogul olema siiski võimalik, kui ETKRi kokkuleppes nii konkreetselt ette nähakse, ning kooskõlas liidu ja liikmesriikide õigusega määrata kindlaks ETKRi hallatava infrastruktuuriüksuse kasutuse tingimused või tingimused, mille kohaselt võib osutada üldhuvi teenuseid, sealhulgas kasutajate makstavad tasud.
(23)
Koos ETKRide avamisega kolmandatest riikidest või ÜMTdest pärit liikmetele tuleks kokkuleppes täpsustada nende kaasamise korra üksikasjad.
(24)
Kokkuleppes tuleks lisaks kohaldatavale õigusele üldisele viitamisele, nagu on juba sätestatud määruse (EÜ) nr 1082/2006 artiklis 2, loetleda ka liidu ja liikmesriigi eeskirjad, mida kohaldatakse ETKRi suhtes. Samuti peaks viidatud liikmesriigi õiguse puhul olema tegemist selle liikmesriigi õigusnormidega, kus ETKRi põhikirjajärgsed organid oma volitusi kasutavad, eelkõige juhul, kui direktori alluvuses töötav personal ei asu samas liikmesriigis, kus on ETKRi registrijärgne asukoht. Samuti peaks nimetatud kokkuleppes loetlema kindlaks määratud ülesannete raames toimuva ETKRi tegevusega otseselt seotud kohaldatavad liidu ja selle liikmesriigi õigusaktid, sealhulgas kui ETKR osutab üldhuvi teenuseid või haldab infrastruktuure.
(25)
Käesolev määrus ei peaks hõlmama piiriüleste hankelepingutega seotud probleeme, millega ETKRid silmitsi seisavad.
(26)
Arvestades ETKRi töötajate suhtes kohaldatavate eeskirjade ning personalihalduse eeskirjade ja töölevõtmise menetluse põhimõtete olulisust, peaks need täpsustama kokkuleppes, mitte põhikirjas. Peaks olema võimalik ette näha, et ETKRi töötajate suhtes kohaldatavate eeskirjade valikuks sätestatakse kokkuleppes erinevad valikuvõimalused. Personalihalduse ja töölevõtmise menetlust tuleks täpsustada põhikirjas.
(27)
Liikmesriigid peaksid täiendavalt kasutama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 883/2004 (8) antud võimalusi, et teatavate isikute või isikute kategooriate huvides jõuda ühisele seisukohale selle määruse järgi kohaldatava õiguse kindlaksmääramise erandite osas ning käsitada ETKRi töötajaid kui selliste isikute kategooriat.
(28)
Arvestades piiratud vastutusega ETKRi puhul kehtiva liikmete vastutust reguleeriva korra olulisust, peaks seda korda täpsustama kokkuleppes, mitte põhikirjas.
(29)
Kui ETKRi ainueesmärk on hallata ERFi rahastatavat koostööprogrammi või selle osa või kui ETKR on seotud piirkondadevahelise koostöö või võrgustikuga, ei tohiks olla vaja esitada teavet territooriumi kohta, kus ETKR saab oma ülesandeid täita. Esimesel juhul tuleks territooriumi ulatus kindlaks määrata, ja seda muudetakse asjakohasel juhul koostööprogrammis. Teisalt seaks, põhiliselt vaimsete tegevuste korral, sellise teabe nõue ohtu uute liikmete liitumise piirkondadevahelise koostöö või võrgustikega.
(30)
Tuleks täpsustada avalike fondide haldamise kontrollimise mitmesuguseid eeskirju ning teiselt poolt ETKRi raamatupidamise auditeerimise korda.
(31)
Tuleks teha selgemat vahet piiratud vastutusega liikmetega ETKRide ja nende ETKRide vahel, mille liikmetel on piiramatu vastutus. Selleks et piiratud vastutusega liikmetega ETKRid saaksid tegeleda tegevusega, millega võiksid kaasneda võlad, tuleks liikmesriikidele anda luba nõuda, et sellised ETKRid sõlmivad asjakohase kindlustuslepingu või kohustada neid hankima selleks sobiva finantstagatise, mis katab nende tegevusega seotud riskid.
(32)
Liikmesriigid peaksid komisjonile teatama kõik määruse (EÜ) nr 1082/2006 rakendamiseks vastu võetud sätted ja nende mis tahes muudatused. Selleks et parandada liikmesriikide, komisjoni ja Regioonide Komitee vahelist teabevahetust ja koostööd, peaks komisjon kõnealused sätted edastama teistele liikmesriikidele ja Regioonide Komiteele. Regioonide Komitee on käivitanud ETKRe käsitleva teabeplatvormi, kus kõik sidusrühmad saavad jagada kogemusi ja häid tavasid ning parandada teabevahetust ETKRide võimaluste ja probleemide kohta, lihtsustades seega kogemuste vahetamist ETKRide asutamise kohta territoriaalsel tasandil ning jagades teadmisi territoriaalse koostöö parimate tavade kohta.
(33)
Tuleks kindlaks määrata määruse (EÜ) nr 1082/2006 kohaldamist käsitleva järgmise aruande tähtaeg. Kooskõlas komisjoni tõenditel põhineva poliitikakujundamise põhimõttega tuleks kõnealuses aruandes eelkõige hinnata tulemuslikkust, tõhusust, asjakohasust, Euroopa lisaväärtust ja lihtsustamise ja jätkusuutlikkuse ulatust. Tulemuslikkust tuleks mõista nii, et see hõlmab muu hulgas hinnangut sellele, kuidas komisjoni eri talituste siseselt ning komisjoni ja muude asutuste, näiteks Euroopa välisteenistus, vahel levitatakse ETKRi vahendi kohta teavet. Komisjon peaks edastama nimetatud aruande Euroopa Parlamendile, nõukogule ja ELi toimimise lepingu artikli 307 esimese lõigu kohaselt regioonide komiteele. Nimetatud aruanne tuleks edastada 1. augustiks 2018.
(34)
Selleks et määrata kindlaks selliste näitajate loetelu, mida kasutada määruse (EÜ) nr 1082/2006 kohaldamist käsitlevas aruandes hindamisel ning selle ettevalmistamisel, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
(35)
Olemasolevaid ETKRe ei tuleks kohustada kohandama oma kokkulepet ja põhikirja vastavalt käesoleva määrusega määruses (EÜ) nr 1082/2006 tehtud muudatustele.
(36)
On oluline täpsustada, milliste eeskirjade kohaselt kiidetakse heaks need ETKRid, mille heakskiitmismenetlust alustati enne käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva.
(37)
Selleks et kohandada liikmesriigis kehtivaid käesoleva määruse rakendamise eeskirju enne Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames programmide esitamist komisjonile, peaks käesolevat määrust hakkama kohaldama kuus kuud pärast selle jõustumist. Kehtivate liikmesriigi eeskirjade kohandamisel peaksid liikmesriigid tagama selle, et ETKRide heakskiitmise eest vastutavad pädevad asutused on kindlaks määratud ning et kooskõlas nende õigus- ja halduskorraga peaksid need olema samad organid, kes vastutavad teadete saamise eest vastavalt määruse (EÜ) nr 1082/2006 artiklile 4.
(38)
Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt täiustada ETKRi kui õiguslikku vormi, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Vastavalt nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttele ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale, kusjuures ETKRi kasutamine on vabatahtlik ja toimub iga liikmesriigi põhiseadusliku korra kohaselt.
(39)
Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1082/2006 vastavalt muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määruse (EÜ) nr 1082/2006 muudatused
Määrust (EÜ) nr 1082/2006 muudetakse järgmiselt.
1)
Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:
a)
lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:
„1. Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse („ETKR”) võib asutada liidu territooriumil käesolevas määruses sätestatud tingimustel ja korras.
2. ETKRi eesmärk on hõlbustada ja edendada eelkõige artikli 3 lõikes 1 nimetatud liikmete vahelist territoriaalset koostööd, sealhulgas üht või mitut liiki piiriülest, riikide- ja piirkondadevahelist koostööd, mille eesmärk on tugevdada liidu majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust.”;
b)
lisatakse järgmine lõige:
„5. ETKRi registrijärgne asukoht peab olema liikmesriigis, mille õiguse alusel on asutatud vähemalt üks liikmetest.”
2)
Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:
a)
lõige 1 asendatakse järgmisega:
„1. ETKRi organite meetmeid reguleeritakse järgmiste õigusaktidega:
a)
käesolev määrus;
b)
artiklis 8 osutatud kokkulepe, kui see on käesoleva määruse alusel sõnaselgelt lubatud, ning
c)
käesoleva määruse sätetega hõlmamata või osaliselt hõlmatud juhtudel selle liikmesriigi õigus, kus on ETKRi registrijärgne asukoht.
Kui liidu või rahvusvahelise eraõiguse kohaselt on vaja kindlaks määrata kohaldatav õigus, käsitatakse ETKRi selle liikmesriigi üksusena, kus on tema registrijärgne asukoht.”;
b)
lisatakse järgmine lõige:
„1a. ETKRi liidusisesele tegevusele artikli 7 lõigetes 2 ja 3 osutatud ülesannete täitmisel kohaldatakse liidu õigust ning artiklis 8 osutatud kokkuleppes määratud liikmesriigi õigust.
ETKRi tegevus, mida kaasrahastatakse liidu eelarvest, peab vastama kohaldatavates liidu õiguses ja selle kohaldamist käsitlevates riigisisestes õigusaktides sätestatud nõuetele.”
3)
Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:
a)
lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:
„1. ETKRi liikmeks võivad saada järgmised üksused:
a)
liikmesriigid või riiklikud ametiasutused;
b)
piirkondlikud ametiasutused;
c)
kohalikud ametiasutused;
d)
riigi osalusega äriühingud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/17/EÜ (9) artikli 2 lõike 1 punkti b tähenduses või avalik-õiguslikud isikud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/18/EÜ (10) artikli 1 lõike 9 teise lõigu tähenduses;
e)
äriühingud, kellele on usaldatud üldhuvi teenuste osutamine vastavalt kohaldatavale liidu või liikmesriigi õigusele;
f)
kolmandate riikide riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud ametisutused või avalik-õiguslikud isikud või riigi osalusega äriühingud, mis on samaväärsed punktis d nimetatutega, vastavalt artiklis 3a sätestatud tingimustele;
(9) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiv 2004/17/EÜ, millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused (ELT L 134, 30.4.2004, lk 1)." 						
(10) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiv 2004/18/EÜ (ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (ELT L 134, 30.4.2004, lk 114).”;" 						
b)
lõige 2 asendatakse järgmisega:
„2. ETKR moodustatakse vähemalt kahe liikmesriigi territooriumil asuvatest liikmetest, v.a artikli 3a lõigetes 2 ja 5 sätestatud juhtudel.”
4)
Lisatakse järgmine artikkel:
„Artikkel 3a
Kolmandatest riikidest või ülemeremaadest või -territooriumidelt (ÜMT) pärit liikmete liitumine
1. Kooskõlas artikli 4 lõikega 3a võib ETKR koosneda vähemalt kahe liikmesriigi ja vähemalt ühe nimetatud liikmesriigiga (sealhulgas nende äärepoolseimate piirkondadega) piirneva ühe või mitme kolmanda liikmesriigi territooriumil asuvatest liikmetest, kui kõnealused liikmesriigid ja kolmandad riigid teevad ühiselt territoriaalset koostööd ja viivad ellu liidu toetust saanud programme.
Käesoleva määruse tähenduses loetakse, et kolmas riik või ÜMT piirneb liikmesriigi, sealhulgas selle äärepoolseimate piirkondadega, kui see kolmas riik või ÜMT jagab liikmesriigiga maismaapiiri või kui nii kolmas riik ja ÜMT kui ka liikmesriik on rahastamiskõlblikud Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgiga hõlmatud ühise piiriülese või riikideülese merealade programmi raames või mõne muu piiriülese, mereülese või merealade koostööprogrammi raames, kaasa arvatud siis, kui neid riike eraldavad rahvusvahelised veed.
2. ETKR võib koosneda ainult ühe liikmesriigi ja selle liikmesriigiga (sealhulgas selle äärepoolseimate piirkondadega) piirneva ühe või mitme kolmanda liikmesriigi territooriumil asuvatest liikmetest, kui kõnealuse liikmesriigi arvates ETKRi selline koosseis vastab asjaomaste kolmandate riikidega piiriülese või riikideülese koostöö või kahepoolsete suhete raames tehtava territoriaalse koostöö valdkonnale.
3. Lõigete 1 ja 2 kohaldamisel loetakse liikmesriigiga, sealhulgas selle äärepoolseimate piirkondadega piirnevateks kolmandateks riikideks ka need riigid, kellel on asjaomase riigiga ühine merepiir.
4. Kooskõlas artikliga 4a ja vastavalt selle artikli lõikes 1 sätestatud tingimustele võib ETKR koosneda ka vähemalt kahe liikmesriigi, kaasa arvatud nende äärepoolseimate piirkondade, ja ühe või mitmest ÜMT territooriumil asuvast liikmest, koos ühe või mitme kolmanda riigi territooriumil asuvate liikmetega või ilma nendeta.
5. Kooskõlas artikliga 4a ja vastavalt käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud tingimustele võib ETKR koosneda ka üheainsa liikmesriigi, kaasa arvatud selle äärepoolseimate piirkondade, ja ühe või mitme ÜMT territooriumil asuvatest liikmetest, koos ühe või mitme kolmanda riigi territooriumil asuvate liikmetega või ilma nendeta.
6. ETKRi ei moodustata üksnes liikmesriigist ja ühest või mitmest selle liikmesriigiga seotud ÜMTst pärit liikmete vahel.”
5)
Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:
a)
lõige 3 asendatakse järgmisega:
„3. Pärast seda, kui tulevane liige on esitanud liikmesriigile lõike 2 kohase teate, kiidab teate saanud liikmesriik, võttes arvesse riigi põhiseadusejärgset ülesehitust, tulevase liikme osalemise ETKRis ja kokkuleppe heaks, välja arvatud juhul, kui liikmesriik leiab, et
a)
selline osalemine või kokkulepe ei ole kooskõlas ühegi järgmise punktiga:
i)
käesoleva määrusega;
ii)
muude ETKRi meetmeid ja tegevust käsitlevate liidu õigusaktidega;
iii)
tulevase liikme volituste ja pädevusega seotud liikmesriigi õigusaktidega;
b)
selline osalemine ei ole nimetatud liikmesriigi avaliku huvi või avaliku korra seisukohast põhjendatud või
c)
põhikiri ei ole kokkuleppega kooskõlas.
Kui heakskiitu ei anta, esitab liikmesriik põhjenduse, miks ta hoidub heakskiidu andmisest, ja teeb vajaduse korral ettepaneku vajalike muudatuste tegemiseks kokkuleppesse.
Liikmesriik teeb heakskiitmise otsuse kuue kuu jooksul alates teate kättesaamisest kooskõlas lõikega 2. Kui teate saanud liikmesriik ei esita vastuväiteid selle aja jooksul, loetakse tulevase liikme osalemine ja kokkulepe heakskiidetuks. Enne kui ETKRi saab asutada, peab liikmesriik, kus on ETKRi kavandatav registrijärgne asukoht, siiski kokkuleppe ametlikult heaks kiitma.
Kui liikmesriik esitab taotluse lisateabe saamiseks tulevasele liikmele, peatub kolmandas lõigus osutatud tähtaeg. Peatumine algab järgmisel päeval pärast liikmesriigi märkuste tulevasele liikmele saatmise kuupäeva ning kestab seni, kuni tulevane liige on neile märkustele vastanud.
Kolmandas lõigus osutatud tähtaeg ei peatu aga juhul, kui tulevane liige on vastanud liikmesriigi tähelepanekutele kümne tööpäeva jooksul pärast peatumise algust.
Tulevase liikme ETKRis osalemise üle otsustades võib liikmesriik kohaldada siseriiklikke eeskirju.”;
b)
lisatakse järgmine lõige:
„3a. Kui ETKRi tulevased liikmed on pärit ühest või enamast kolmandast riigist, veendub liikmesriik, kelle territooriumil on ETKRi kavandatav registrijärgne asukoht, teiste asjaomaste liikmesriikidega konsulteerides selles, et artiklis 3a sätestatud nõuded on täidetud ning et iga kolmas riik on tulevase liikme osalemise heaks kiitnud:
a)
tingimustele ja korrale, mis on samaväärsed käesolevas määruses sätestatuga, või
b)
kokkuleppele, mille on sõlminud vähemalt üks liikmesriik, kelle õiguse alusel tulevane liige on asutatud, ja selline kolmas riik.”;
c)
lõiked 5 ja 6 asendatakse järgmistega:
„5. Liikmed lepivad kokku artiklis 8 osutatud kokkuleppe osas, tagades kooskõla liikmesriikidepoolse heakskiitmisega vastavalt käesoleva artikli lõikele 3.
6. ETKR teavitab liikmesriike, kelle õiguse alusel ETKRi liikmed on asutatud, kokkuleppe ja põhikirja mis tahes muudatustest. Need liikmesriigid kiidavad käesolevas artiklis sätestatud korras heaks kõik kokkuleppe muudatused, välja arvatud üksnes lõike 6a punktis a osutatud uue liikme liitumise korral.”;
d)
lisatakse järgmine lõige:
„6a. Uute liikmete liitumise korral olemasoleva ETKRiga kohaldatakse järgmisi sätteid:
a)
kui olemasoleva ETKRiga liitub uus liige liikmesriigist, kes on kokkuleppe juba heaks kiitnud, peab sellise liitumise heaks kiitma üksnes liikmesriik, kelle õiguse alusel uus liige on asutatud, vastavalt lõikes 3 sätestatud korrale, ja sellest tuleb teatada liikmesriigile, kus on ETKRi registrijärgne asukoht;
b)
kui liitub uus liige liikmesriigist, kes ei ole kokkulepet veel heaks kiitnud, kohaldatakse lõikes 6 sätestatud korda;
c)
kui olemasoleva ETKRiga liitub uus liige kolmandast riigist, analüüsib seda liitumist lõikes 3a sätestatud korra kohaselt liikmesriik, kus on ETKRi registrijärgne asukoht.”
6)
Lisatakse järgmine artikkel:
„Artikkel 4a
ÜMTdest pärit liikmete osalemine
Kui ETKRi tulevane liige pärineb ÜMTst, veendub liikmesriik, kes on selle ÜMTga seotud, et artikli 3a nõuded on täidetud, ning arvestades oma suhet asjaomase ÜMTga, kas:
a)
kiidab tulevase liikme osalemise heaks vastavalt artikli 4 lõikele 3 või
b)
esitab ETKRi kavandatava registrijärgse asukoha liikmesriigile kirjaliku kinnituse selle kohta, et ÜMT pädevad asutused on tulevase liikme osalemise heaks kiitnud tingimuste ja menetluse kohaselt, mis on samaväärsed käesolevas määruses sätestatud tingimuste ja menetlusega.”
7)
Artikkel 5 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 5
Juriidiliseks isikuks saamine ja avaldamine Euroopa Liidu Teatajas
1. Kokkulepe, põhikiri ja nende kõik hilisemad muudatused registreeritakse ja/või avaldatakse liikmesriigis, kus on asjaomase ETKRi registrijärgne asukoht, kooskõlas selle liikmesriigi kohaldatava õigusega. ETKR omandab juriidilise isiku õigused ja kohustused kuupäeval, mil kokkulepe või põhikiri registreeritakse või avaldatakse, olenevalt sellest, kumb on varasem. Liikmed teatavad asjaomastele liikmesriikidele ja Regioonide Komiteele kokkuleppe ja põhikirja registreerimisest või avaldamisest.
2. ETKR tagab, et kümne tööpäeva jooksul alates kokkuleppe ja põhikirja registreerimisest või avaldamisest saadetakse Regioonide Komiteele käesoleva määruse lisas sätestatud näidisvormi kohane taotlus. Regioonide Komitee edastab nimetatud taotluse Euroopa Liidu Väljaannete Talitusele, et Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldataks ETKRi asutamise kohta teatis, milles esitatakse käesoleva määruse lisas sätestatud üksikasjad.”
8)
Artikli 6 lõige 4 asendatakse järgmisega:
„4. Olenemata käesoleva artikli lõigetest 1, 2 ja 3, kohaldatakse liidu rahaliste vahendite kontrollimist käsitlevaid õigusakte juhul, kui ETKRi artikli 7 lõikes 3 osutatud ülesanded hõlmavad tegevusi, mida liit kaasrahastab.”
9)
Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:
a)
lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmistega:
„2. ETKR tegutseb talle pandud ülesannete nimelt territoriaalse koostöö hõlbustamise ja edendamise raames, et tugevdada liidu majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, kõrvaldades siseturu tõkked. Iga ülesande määravad kindlaks ETKRi liikmed nii, et need kuuluvad iga liikme pädevusse, välja arvatud juhul, kui liikmesriik või kolmas riik nõustub oma siseriikliku õiguse alusel asutatud liikme osalemisega, kuigi see liige ei ole pädev täitma kõiki kokkuleppes nimetatud ülesandeid.
3. ETKR võib ellu viia ETKRi liikmete vahelise territoriaalse koostöö konkreetseid meetmeid, mis vastavad artikli 1 lõikes 2 osutatud eesmärgile, olenemata sellest, kas liit neid rahaliselt toetab või mitte.
ETKRi ülesanded on eeskätt seotud selliste koostööprogrammide või nende osade või projektide rakendamisega, mida liit toetab Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja/või Ühtekuuluvusfondi kaudu.
Liikmesriigid võivad piirata ETKRi selliseid ülesandeid, mida liit rahaliselt ei toeta. Ilma et see piiraks artikli 13 kohaldamist, ei või liikmesriigid siiski välja jätta ülesandeid, mis on seotud investeerimisprioriteetidega, millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu … määruse (EL) nr 1299/2013 (11) artiklis 7.
(11) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17 detsembri 2013 määrus (EL) nr 1299/2013 erisätete kohta, milles käsitletakse Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist seoses eesmärgiga „Euroopa territoriaalne koostöö” (ELT 347 20.12.2013, lk 259)”;" 						
b)
lõikele 4 lisatakse järgmine lõik:
„Artikli 10 lõike 1 punktis a osutatud ETKRi kogu võib vastavalt kohaldatavale liidu ja liikmesriigi õigusele siiski kindlaks määrata ETKRi hallatava infrastruktuuriüksuse kasutuse tingimused või tingimused, mille kohaselt osutatakse üldhuvi teenust, sealhulgas kasutajate makstavad tasud.”
10)
Artikli 8 lõige 2 asendatakse järgmisega:
„2. Kokkuleppes täpsustatakse järgmist:
a)
ETKRi nimi ja registrijärgne asukoht;
b)
territoorium, mille ulatuses ETKR võib oma ülesandeid täita;
c)
ETKRi eesmärk ja ülesanded;
d)
ETKRi kestus ja lõpetamise tingimused;
e)
ETKRi liikmete nimekiri;
f)
ETKRi organite nimekiri ja nende vastav pädevus;
g)
kokkuleppe tõlgendamisel ja täitmisel kohaldatav liidu ja selle liikmesriigi õigus, kus on ETKRi registrijärgne asukoht;
h)
kohaldatav liidu õigus ja selle liikmesriigi õigus, kus tegutsevad ETKRi organid;
i)
vajaduse korral kolmandatest riikidest või ÜMTdest pärit liikmete osalemise kord, sealhulgas kohaldatav õigus juhul, kui ETKR täidab ülesandeid kolmandates riikides või ÜMTdes;
j)
kokkuleppes määratud ülesannete raames toimuva ETKRi tegevusega otseselt seotud kohaldatav liidu ja liikmesriigi õigus;
k)
ETKRi töötajate suhtes kohaldatavad eeskirjad ning personalihalduse eeskirjade ja töölevõtmise menetluse põhimõtted;
l)
ETKRi ja selle liikmete vastutust käsitlev kord vastavalt artiklile 12;
m)
vastastikuse tunnustamise kord, sealhulgas avalike fondide haldamise finantskontrollide tunnustamise kord, ning
n)
põhikirja vastuvõtmise ning kokkuleppe muutmise kord, mis vastab artiklites 4 ja 5 sätestatud kohustustele.
3. Lõike 2 punktis b nimetatud teave ei ole vajalik, kui ETKRi ülesanded seisnevad üksnes koostööprogrammi või selle osa juhtimises vastavalt määrusele (EL) nr 1299/2013 või kui ETKR on seotud piirkondadevahelise koostöö või võrgustikega.”
11)
Artikkel 9 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 9
Põhikiri
1. ETKRi põhikirja võtavad rühmituse liikmed kokkuleppe alusel ja selle kohaselt vastu ühehäälselt.
2. ETKRi põhikiri sätestab vähemalt järgmist:
a)
ETKRi organite toimimist käsitlevad sätted ja organite pädevused ning liikmete esindajate arv erinevates organites;
b)
ETKRi otsuste tegemise kord;
c)
töökeel või -keeled;
d)
töökord;
e)
personalijuhtimise ja töölevõtmise menetlused;
f)
liikmete rahalise osalusega seotud kord;
g)
ETKRi liikmete suhtes kohaldatavad eelarve- ja raamatupidamiseeskirjad;
h)
ETKRi raamatupidamist auditeeriva sõltumatu välisaudiitori määramine ning
i)
põhikirja muutmise kord, mis vastab artiklites 4 ja 5 sätestatud kohustustele.”
12)
Artikli 11 lõige 2 asendatakse järgmisega:
„2. Raamatupidamisaruanne, sealhulgas vajaduse korral sellele lisatava iga-aastane aruanne koostatakse ning nimetatud aruanded auditeeritakse ja avaldatakse vastavalt selle liikmesriigi õigusele, kus on ETKRi registrijärgne asukoht.”
13)
Artiklit 12 muudetakse järgmiselt:
a)
lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:
„ETKR vastutab kõikide oma võlgade eest.”;
b)
lõige 2 asendatakse järgmisega:
„2. Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, vastutavad liikmed juhul, kui ETKRi varadest ei piisa tema kohustuste täitmiseks, ETKRi mis tahes võlgade eest, kusjuures iga liikme osalus selles määratakse kindlaks proportsionaalselt tema rahalise osalusega. Rahalise osaluse maksmise kord määratakse kindlaks põhikirjas.
ETKRi liikmed võivad põhikirjas võtta kohustuse, et pärast oma liikmesuse lõppemist asjaomases ETKRis vastutavad nad nende kohustuste eest, mis tulenevad ETKRi tegevusest nende liikmesuse ajal.
2a. Kui kas või ühe, liikmesriigist pärit ETKRi liikme vastutus on piiratud tulenevalt siseriiklikust õigusest, mille alusel ta asutati, siis võivad ka teised liikmed kokkuleppes oma vastutust piirata, kui seda võimaldavad käesolevat määrust rakendavad siseriikliku õiguse aktid.
Sellise ETKRi nimes, mille liikmetel on piiratud vastutus, sisaldub sõna „piiratud”.
Sellise ETKRi puhul, mille liikmetel on piiratud vastutus, on kokkuleppe, põhikirja ja aruannete avalikustamise nõuded vähemalt võrdväärsed sellega, mida nõutakse teiste piiratud vastutusega juriidiliste isikute puhul vastavalt selle liikmesriigi õigusnormidele, kus on ETKRi registrijärgne asukoht.
Sellise ETKRi puhul, mille liikmetel on piiratud vastutus, võib iga asjaomane liikmesriik nõuda, et ETKR sõlmib asjakohase kindlustuslepingu või kohustada teda hankima liikmesriigis asutatud panga või muu finantseerimisasutuse garantii või nõuda, et tal oleks avalik-õigusliku üksuse või liikmesriigi loodud süsteemi alusel antav garantii, mis katab ETKRi tegevusega seotud riskid.”
14)
Artikli 15 lõikes 2 asendatakse esimene lõik järgmisega:
„2. Kui käesolevas määruses ei sätestata teisiti, kohaldatakse ETKRiga seotud vaidluste suhtes kohtualluvust käsitlevaid liidu õigusakte. Liidu õiguses sätestamata juhtudel on vaidluste lahendamisel pädevateks kohtuteks selle liikmesriigi kohtud, kus on ETKRi registrijärgne asukoht.”
15)
Artiklit 16 muudetakse järgmiselt:
a)
lõige 1 asendatakse järgmisega:
„1. Liikmesriigid võtavad käesoleva määruse tõhusa kohaldamise tagamiseks vastu asjakohased õigusaktid, sealhulgas määravad kooskõlas oma õigus- ja halduskorraga kindlaks heakskiitmise menetluse eest vastutavad pädevad asutused.
Kui seda nõutakse liikmesriigi õiguse kohaselt, võib liikmesriik koostada põhjaliku loetelu tema õiguse alusel artikli 3 lõike 1 tähenduses asutatud ETKRi liikmete juba olemasolevatest ülesannetest seoses territoriaalse koostööga kõnealuses liikmesriigis.
Liikmesriik teatab komisjonile käesoleva artikli kohaselt vastu võetud sätted ning nende muudatused. Komisjon edastab kõnealused sätted seejärel teistele liikmesriikidele ja Regioonide Komiteele.”;
b)
lisatakse järgmine lõige:
„1a. Niivõrd, kuivõrd lõikes 1 viidatud sätted puudutavad liikmesriiki, kes on seotud mõne ÜMTga, ja võttes arvesse liikmesriigi sidemeid selle ÜMTga, tagavad need sätted ühtlasi käesoleva määruse tegeliku kohaldamise selle ÜMT suhtes, kes piirneb teiste liikmesriikide või nende äärepoolseimate piirkondadega.”
16)
Artikkel 17 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 17
Aruanne
Komisjon edastab 2018. aasta 1. augustiks Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Regioonide Komiteele aruande käesoleva määruse kohaldamise kohta, hinnates näitajate alusel selle tulemuslikkust, tõhusust, asjakohasust, Euroopa lisaväärtust ja lihtsustamisvõimalusi.
Komisjonile antakse volitused võtta kooskõlas artikliga 17a vastu delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse esimeses lõigus osutatud näitajate loetelu.”
17)
Lisatakse artikkel 17a:
„Artikkel 17a
Delegeerimine
1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2. Artikli 17 teises lõigus osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 21 detsembri 2013
3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 17 teises lõigus osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
4. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
5. Artikli 17 teise lõigu alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kolme kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kolme kuu võrra.”
Artikkel 2
Üleminekusätted
1. ETKR, mis on asutatud enne 21 detsembri 2013, ei pea oma kokkulepet ja põhikirja käesoleva määrusega muudetud määruse (EÜ) nr 1082/2006 sätetega kooskõlla viima.
2. Kui ETKR, mille suhtes oli määruse (EÜ) nr 1082/2006 artikli 4 kohane menetlus algatatud enne 22 juuni 2014 ja mille puhul on tegemata ainult määruse (EÜ) nr 1082/2006 artikli 5 kohane registreerimine või avaldamine, registreeritakse või avaldatakse kokkulepe ja põhikiri käesoleva määrusega muutmata määruse (EÜ) nr 1082/2006 sätete kohaselt.
3. ETKRid, mille suhtes oli algatatud määruse (EÜ) nr 1082/2006 artikli 4 kohane menetlus rohkem kui kuus kuud enne 22 juuni 2014, kiidetakse heaks käesoleva määrusega muutmata määruse (EÜ) nr 1082/2006 sätete kohaselt.
4. Käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 nimetamata ETKRid, mille suhtes oli määruse (EÜ) nr 1082/2006 artikli 4 kohane menetlus algatatud enne 22 juuni 2014, kiidetakse heaks käesoleva määrusega muudetud määruse (EÜ) nr 1082/2006 sätete kohaselt.
5. Liikmesriigid esitavad komisjonile määruse (EÜ) nr 1082/2006, nii nagu seda on muudetud käesoleva määrusega, artikli 16 lõike 1 kohaselt vastu võetud siseriiklikesse õigusnormidesse tehtavad vajalikud muudatused hiljemalt 22 juuni 2014.
Artikkel 3
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Määrust kohaldatakse alates 22 juuni 2014.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 17 detsember 2013