РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 596/2014 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 16 април 2014 година
относно пазарната злоупотреба (Регламент относно пазарната злоупотреба) и за отмяна на Директива 2003/6/ЕО на Европейския парламент и на Съвета и директиви 2003/124/ЕО, 2003/125/ЕО и 2004/72/ЕО на Комисията
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз и по-специално член 114 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейската централна банка (1),
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (3),
като имат предвид, че:
(1)
Един истински вътрешен пазар за финансови услуги е от основно значение за икономическия растеж и за създаването на работни места в Съюза.
(2)
Един интегриран, ефикасен и прозрачен финансов пазар изисква лоялни пазарни отношения. Безпроблемното функциониране на пазарите на ценни книжа и доверието на обществеността в тези пазари са необходими предпоставки за икономически растеж и благоденствие. Пазарната злоупотреба вреди на целостта на финансовите пазари и разколебава доверието на обществеността в ценните книжа и в дериватите.
(3)
Директива 2003/6/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (4) завърши и актуализира правната рамка на Съюза за защита на целостта на пазара. С оглед на законодателното, пазарното и техническото развитие от влизането в сила на посочената директива, което доведе до значителни промени във финансовата сфера, същата директива следва да бъде заменена понастоящем. Освен това е необходим нов законодателен инструмент, за да се осигурят еднообразни правила и яснота по отношение на основните понятия, както и единен правилник в съответствие със заключенията в доклада от 25 февруари 2009 г. на Групата на високо равнище по въпросите на финансовия надзор в ЕС, ръководена от Жак Ларозиер (групата „дьо Ларозиер“).
(4)
Съществува нужда от създаване на по-единна и по-стабилна рамка, за да се запази целостта на пазара, да се избегне потенциален регулаторен арбитраж, да се гарантира отчетност в случай на опити за манипулация и да се предостави по-голяма правна сигурност и да се намали сложността на регулаторната уредба за участниците на пазара. Настоящият регламент цели да допринесе осезаемо за правилното функциониране на вътрешния пазар и следователно трябва да се основава на член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), както се тълкуват последователно в съдебната практика на Съда на Европейския съюз.
(5)
За да се премахнат оставащите пречки пред търговията и значителните нарушения на конкуренцията, произтичащи от различията между националните законодателства, както и да се попречи на възникването на последващи пречки в бъдеще, е необходимо да се приеме регламент за установяване на по-единно тълкуване на рамката на Съюза относно пазарната злоупотреба, в който да се определят по-ясно правилата, приложими във всички държави членки. Оформянето на изискванията в областта на пазарната злоупотреба под формата на регламент ще осигури пряката им приложимост. Това следва да осигури еднакви условия чрез предотвратяването на различаващи се национални изисквания в резултат на транспонирането на директива. Този регламент ще изисква всички лица да следват едни и същи правила в целия Съюз. Той също ще намали регулаторната сложност и разходите на дружествата за спазване на нормативната уредба, особено за тези с трансгранична дейност, и ще допринесе за премахване на нарушенията на конкуренцията.
(6)
В съобщението на Комисията от 25 юни 2008 г. относно „Законодателен акт за малкия бизнес в Европа“ Съюзът и държавите членки се призовават да създадат правила с цел намаляване на административните пречки, адаптиране на законодателството към нуждите на емитентите на пазарите за малки и средни предприятия (МСП) и улесняване на достъпа до финансиране за тези емитенти. Редица разпоредби на Директива 2003/6/ЕО налагат административни пречки на емитентите, по-специално на тези, чиито финансови инструменти са допуснати до търговия на пазари за растеж на МСП, които пречки следва да бъдат намалени.
(7)
Пазарната злоупотреба е понятие, което обхваща неправомерно поведение на финансовите пазари и за целите на настоящия регламент, следва да се приема като състоящо се от злоупотреба с вътрешна информация, незаконно разкриване на вътрешна информация и манипулиране на пазара. Подобно поведение възпрепятства пълната и подходяща прозрачност на пазара, което е необходима предпоставка за търговия при всички стопански субекти на интегрираните финансови пазари.
(8)
Обхватът на Директива 2003/6/ЕО е съсредоточен върху финансовите инструменти, допуснати до търговия на регулиран пазар или за които е било подадено заявление за допускане до търговия на регулиран пазар. В последните години обаче финансовите инструменти все повече се търгуват на многостранни системи за търговия (МСТ). Има и финансови инструменти, които се търгуват само на други видове организирани системи за търговия (ОСТ), или само на извънборсовия пазар. Поради това обхватът на настоящия регламент следва да включва всички финансови инструменти, търгувани на регулиран пазар, МСТ или ОСТ, и също така всяко друго поведение или действие, което може да има въздействие върху такъв финансов инструмент, независимо дали се извършва на място на търговия. В случай на определени видове МСТ, които, подобно на регулираните пазари, помагат на дружествата да повишат капиталовото си финансиране, забраната на пазарната злоупотреба се отнася и когато е подадено заявление за допускане до търговия на такъв пазар. Поради това обхватът на настоящия регламент следва да включва финансовите инструменти, за които е подадено заявление за допускане до търговия на МСТ. Това следва да подобри защитата на инвеститорите, да съхрани целостта на пазара и да забрани изрично пазарната злоупотреба с такива инструменти.
(9)
За целите на прозрачността операторите на регулиран пазар, МСТ или ОСТ трябва да предоставят незабавно на компетентните органи подробна информация за своите финансови инструменти, които са допуснати до търговия, за които е подадено заявление за допускане до търговия или които са били търгувани на тяхното място на търговия. Следващо уведомление следва да бъде направено, когато изтече срокът, за който инструментът е допуснат до търговия. Тези задължения следва да се прилагат и за финансовите инструменти, за които е подадено заявление за допускане до търговия на тяхното място на търговия, и за финансови инструменти, които са допуснати до търговия преди влизането в сила на настоящия регламент. Уведомленията следва да бъдат подадени до Европейския орган за ценни книжа и пазари (ЕОЦКП) от компетентните органи, и ЕОЦКП следва да публикува списък на всички нотифицирани финансови инструменти. Настоящият регламент се прилага за финансови инструменти, независимо дали са включени или не са включени в списъка, публикуван от ЕОЦКП.
(10)
Възможно е някои финансови инструменти, които не се търгуват на място на търговия, да бъдат използвани за пазарна злоупотреба. Към тях принадлежат финансови инструменти, цената или стойността на които зависи от финансови инструменти, търгувани на място на търговия, или оказва въздействие върху тях, или търговията с които се отразява на цената или стойността на други финансови инструменти, търгувани на място на търговия. Примери за използване на такива инструменти за пазарна злоупотреба включват информация, свързана с дадена акция или облигация, която може да бъде използвана за закупуването на дериват на тази акция или облигация, или индекс, чиято стойност зависи от тази акция или облигация. Когато даден финансов инструмент се използва като референтна цена, извънборсово търгуван дериват може да се използва с цел извличане на полза от манипулирането на цените или с цел манипулиране на цената на даден финансов инструмент, който се търгува на място на търговия. Друг пример е планираното издаване на нов пакет ценни книжа, които не попадат в обхвата на настоящия регламент, но когато търговията на тези ценни книжа би могла да окаже влияние върху цената или стойността на съществуващи търгувани на борсата ценни книжа, които попадат в обхвата на настоящия регламент. Настоящият регламент също така обхваща ситуации, при които цената или стойността на даден инструмент, който се търгува на място на търговия, зависи от извънборсово търгуван инструмент. Същият принцип следва да се прилага за спот договори за стоки, чиито цени се основават на тази на дериват, и за купуването на спот договори за стоки, които са свързани с финансови инструменти.
(11)
Търговията с ценни книжа или със свързани инструменти за стабилизиране на ценни книжа или търговията със собствени акции в рамките на програми за обратно изкупуване могат да бъдат законосъобразни по икономически съображения, поради което, при определени обстоятелства, следва да бъдат изключени от забраните за пазарна злоупотреба, при условие че действията се извършват при наличие на необходимата прозрачност, като се разкрива съответната информация относно мерките за стабилизиране или програмата за обратно изкупуване.
(12)
Търговията със собствени акции в рамките на програми за обратно изкупуване и стабилизирането на даден финансов инструмент, който не подлежи на освобождавания от забраните съгласно настоящия регламент, не следва да бъдат приемани сами по себе си за пазарна злоупотреба.
(13)
Държавите членки, членовете на Европейската система на централните банки (ЕСЦБ), министерствата и други агенции или дружества със специална цел на една или няколко държави членки, и Съюзът и някои други публични органи или лица, действащи от тяхно име, не би следвало да бъдат възпрепятствани при осъществяването на паричната политика, управлението на валутните резерви и публичния дълг, ако те се извършват в обществен интерес и единствено с цел осъществяване на тези политики. Също така не следва да се налагат ограничения върху извършването на сделкиили нареждания или върху поведение на Съюза, на дружество със специално предназначение на една или няколко държави членки, на Европейската инвестиционна банка, на Европейския инструмент за финансова стабилност и Европейския механизъм за стабилност или международна финансова институция, създадена от две или повече държави членки, които сделки, нареждания или поведение служат за мобилизиране на средства и за предоставяне на финансова помощ в полза на техните членове. Такова освобождаване от обхвата на настоящия регламент може - в съответствие с настоящия регламент - да се разшири и да обхване някои публични органи, на които е възложено управлението на публичния дълг или които участват в него, както и централните банки на трети държави. В същото време освобождавания по отношение на паричната политика, политиката на управление на обменния валутен курс или публичния дълг следва да не се прилагат за случаите, когато тези органи участват в сделки, нареждания или поведение, различни от провеждането на тези политики, или когато лица, които работят за тези органи, участват в сделки, нареждания или поведение за своя сметка.
(14)
Разумните инвеститори основават инвестиционните си решения върху информацията, с която вече разполагат, т.е. върху предварително налична информация. Следователно въпросът дали би било вероятно при вземането на инвестиционно решение разумният инвеститор да вземе под внимание определена информация, трябва да бъде оценяван въз основа на предварително наличната информация. Подобна оценка трябва да отчете очакваното въздействие на информацията в светлината на цялостната дейност на съответния емитент, на достоверността на източника на информация и на всякакви други пазарни променливи, които при дадените обстоятелства могат да засегнат финансовите инструменти, свързаните спот договори за стоки или продаваните на търг продукти, основани на квоти за емисии.
(15)
Последващата информация може да бъде използвана, за да се провери презумпцията, че предварителната информация е била чувствителна по отношение на цените, но не следва да се използва, за да се предприемат действия срещу лица, които са извлекли разумни изводи от предварително наличната им информация.
(16)
Ако вътрешната информация се отнася до процес, който протича на няколко етапа, всеки етап от процеса, както и целият процес, може да представлява вътрешна информация. Междинният етап в продължителен процес може сам по себе си да представлява поредица от обстоятелства или събитие, което/които съществува(т) или по отношение на което/които въз основа на цялостна оценка на наличните в съответния момент фактори, е налице реалистична перспектива, че ще възникне(ат). Това понятие обаче не следва да се тълкува в смисъл, че трябва да бъде взета предвид степента на въздействие на тази поредица от обстоятелства или на това събитие върху цените на съответните финансови инструменти. Междинен етап следва да бъде приеман за вътрешна информация, ако сам по себе си отговаря на критериите за вътрешна информация, предвидени в настоящия регламент.
(17)
Информация, свързана със събитие или поредица от обстоятелства, представляващо/представляващи междинна стъпка в продължителен процес, може да се отнася например до състоянието на преговорите за сключване на договор, предварително договорените условия при преговори за сключване на договор, възможността за пласиране на финансови инструменти, условията, при които финансовите инструменти ще бъдат пуснати на пазара, предварителните условия за пласирането на финансови инструменти, или обмислянето на включването на финансов инструмент във важен индекс или заличаването на финансов инструмент от такъв индекс.
(18)
Следва да се увеличи правната сигурност за участниците на пазара посредством по-тясно определение на два от елементите, които са същностни за определянето на понятието „вътрешна информация“, а именно точното естество на тази информация и значението на потенциалния ѝ ефект върху цените на финансовите инструменти, свързаните спот договори за стоки или продаваните на търг продукти, основани на квоти за емисии. За дериватите, които са енергийни продукти на едро, за вътрешна информация следва да се смята по-специално информацията, която подлежи на разкриване в съответствие с Регламент (ЕС) № 1227/2011 на Европейския парламент и на Съвета (5).
(19)
Настоящият регламент не цели забраната на разисквания от общо естество между акционери и управители, отнасящи се до развитието на стопанската дейност и на пазара във връзка с даден емитент. Тези отношения са от основно значение за ефикасното функциониране на пазарите и не следва да бъдат забранени с настоящия регламент.
(20)
Спот пазарите и сродните пазари на деривати са тясно взаимосвързани и глобални, поради което пазарна злоупотреба може да възникне както между пазарите, така и на трансгранично равнище, което може да доведе до значителни системни рискове. Това важи както за злоупотребата с вътрешна информация, така и за манипулирането на пазара. По-специално вътрешната информация от спот пазар може да облагодетелства лице, търгуващо на финансов пазар. Вътрешната информация по отношение на стоков дериват следва да бъде определена като информация, която отговаря на общото определение за вътрешна информация по отношение на финансовите пазари и която трябва да бъде разкрита по силата на законовите или подзаконовите разпоредби на равнището на Съюза или на национално равнище, пазарните правила, договорите или обичайните практики при съответните стокови деривати или спот пазари. Важни примери за такива правила са Регламент (ЕС) № 1227/2011 за енергийния пазар и съвместната инициатива за данните на организациите (JODI) в областта на нефта и нефтените продукти. Такава информация може да служи като основа за решенията на участниците на пазара относно сключването на договори за стокови деривати или свързаните спот договори за стоки и по тази причина следва да представлява вътрешна информация, която трябва да бъде разкрита, ако се очаква тя да се отрази значително на цените на такива деривати или на свързаните спот договори за стоки.
Освен това стратегиите за манипулиране могат да разширят действието си върху спот пазарите и пазарите на деривати. Търговията с финансови инструменти, включително стокови деривати, може да се използва за манипулиране на свързани спот договори за стоки, а спот договорите за стоки могат да се използват за манипулиране на свързани финансови инструменти. Забраната за манипулиране на пазара трябва да обхваща тези взаимовръзки. Не е подходящо или практично обаче да се разширява обхватът на настоящия регламент до поведение, което не включва финансови инструменти, например търговия със спот договори за стоки, което оказва влияние само върху спот пазара. В конкретния случай на продажба на енергийни продукти на едро компетентните органи следва да вземат предвид конкретните характеристики на определенията в Регламент (ЕС) № 1227/2011, когато прилагат определенията за вътрешна информация, злоупотреба с вътрешна информация и манипулиране на пазара по настоящия регламент към финансовите инструменти, свързани с енергийните продукти на едро.
(21)
Съгласно Директива 2003/87/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (6) Комисията, държавите членки и други официално определени органи носят, наред с другото, отговорност за техническото издаване на квоти за емисии, за тяхното безплатно разпределяне сред промишлените сектори и новите участници на пазара, които отговарят на изискванията за допустимост, и по-общо - за развитието и прилагането на рамката на политиката на Съюза в областта на изменението на климата, която обуславя предлагането на квоти за емисии на купувачите „по задължение“ в рамките на схемата на Съюза за търговия с емисии (СТЕ на ЕС). При изпълнението на тези задължения съответните публични органи може, наред с другото, да имат достъп до непублична информация, която може да окаже въздействие върху цените, и съгласно Директива 2003/87/ЕО може да се наложи те да осъществят някои пазарни операции във връзка с квотите за емисии. В следствие на класифицирането на квотите за емисии като финансови инструменти в рамките на преразглеждането на Директива 2004/39/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (7), те също ще бъдат включени в обхвата на настоящия регламент.
За да се запази способността на Комисията, държавите членки и други официално определени органи да разработват и изпълняват политиката на Съюза в областта на изменението на климата, дейността на тези публични органи, доколкото тя е в обществен интерес и е насочена изрично към осъществяването на тази политика и се отнася до квоти за емисии, следва да бъде освободена от прилагането на настоящия регламент. Това освобождаване не следва да оказва неблагоприятно въздействие върху прозрачността на пазара като цяло, тъй като тези публични органи имат законово установени задължения да работят по начин, който гарантира надлежно, справедливо и недискриминационно разкриване на всякакви нови решения, разработки и данни, които могат да окажат въздействие върху цените, и осигурява достъп до тях. Освен това в Директива 2003/87/ЕО и в мерките за изпълнение, приети съгласно нея, съществуват гаранции за справедливо и недискриминационно разкриване на специфична информация, съхранявана от публичните органи, която може да окаже въздействие върху цените. Същевременно освобождаването за публични органи, които участват в изпълнението на целите на политиката на Съюза в областта на изменението на климата, следва да не се прилага в случаите, в които тези публични органи предприемат действия или извършват сделки, които не са свързани с целите на политиката на Съюза в областта на изменението на климата, или когато лица, работещи за тези органи, предприемат действия или извършват сделки за собствена сметка.
(22)
Съгласно член 43 от ДФЕС и за изпълнението на международни споразумения, сключени по силата на ДФЕС, Комисията, държавите членки и други официално определени органи, са отговорни, наред с другото, за преследването на целите на Съюза в областта на общата селскостопанска политика (ОСП) и на общата политика в областта на рибарството (ОПР). При упражняването на тези функции тези публични органи предприемат дейности и вземат мерки, насочени към управлението на селскостопанските пазари и рибарството, включително дейностите за публичната интервенция, като налагат допълнителни мита или спират вносните мита. Предвид обхвата на настоящия регламент, някои негови разпоредби, които се прилагат за спот договори за стоки, които оказват или може да окажат въздействие върху финансови инструменти, както и до финансови инструменти, чиято стойност зависи от стойността на спот договорите за стоки и които оказват или може да окажат въздействие върху спот договори за стоки, е необходимо да се гарантира, че дейността на Комисията, държавите членки и други официално определени органи, свързана с преследването на целите на ОСП и ОПР, не се ограничава.За да се запази способността на Комисията, на държавите членки и други официално определени органи да разработват и преследват целите на Съюза в областта на ОСП и ОПР, техните дейности, доколкото те се предприемат в обществен интерес и единствено с цел осъществяване на тези политики, следва да бъдат изключени от обхвата на настоящия регламент. Това освобождаване не следва да оказва неблагоприятно въздействие върху прозрачността на пазара като цяло, тъй като тези публични органи имат законово установени задължения да работят по начин, който гарантира надлежно, справедливо и недискриминационно разкриване на всякакви нови решения, разработки и данни, които могат да окажат въздействие върху цените, и осигурява достъп до тях. Същевременно освобождаването следва да не се прилага за публични органи, които преследват целите на Съюза в областта на ОСП и ОПР, в случаите, в които тези публични органи предприемат действия или извършват сделки, които не са свързани с преследване на целите на ОСП и ОПР, или когато лица, които работят за тези органи, предприемат действия или извършват сделки за собствена сметка.
(23)
Основните характеристики на злоупотребата с вътрешна информация се състоят в получаването чрез вътрешна информация по несправедлив начин на предимство, което е в ущърб на трети страни, които не разполагат с тази информация, и следователно в подкопаването на целостта на финансовите пазари и разколебаването на доверието на инвеститорите. Следователно забраната за злоупотреба с вътрешна информация следва да се прилага, когато лице, което е в притежание на вътрешна информация, получава по нелоялен начин предимство от извлечената благодарение на тази информация полза, чрез сключване на сделки въз основа на тази информация, като придобива или се разпорежда с финансови инструменти, до които се отнася тази информация, като се опитва да ги придобие или да се разпореди с тях, като отменя или изменя или се опитва да отмени или измени нареждане за придобиване или разпореждане с такива финансови инструменти, за собствена сметка или за сметка на трета страна, пряко или косвено. Използването на вътрешна информация може също така да се състои в търговия с квоти за емисии и техни деривати и в предлагане на търг на квоти за емисии или на други основани на тях и продавани на търг продукти в съответствие с Регламент (ЕС) № 1031/2010 на Комисията (8).
(24)
Когато физическо или юридическо лице, което притежава вътрешна информация, придобие или се разпореди, или се опита да придобие или да се разпореди за собствена сметка или за сметка на трета страна, пряко или косвено, с финансови инструменти, до които се отнася тази информация, следва да се приеме, че лицето е използвало тази информация. Тази презумпция не засяга правата на защита. Въпросът дали дадено лице е нарушило забраната за злоупотреба с вътрешна информация или извършва опит за злоупотреба с вътрешна информация следва да се анализира в контекста на целта на настоящия регламент, а именно защитата на целостта на финансовия пазар и укрепването на доверието на инвеститорите, което от своя страна се основава върху уверението, че инвеститорите са поставени на равна основа и са защитени срещу злоупотреба с вътрешна информация.
(25)
Нареждания, издадени преди дадено лице да разполага с вътрешна информация, не следва да се считат за злоупотреба с вътрешна информация. Обаче в случаите, когато дадено лице придобива вътрешна информация, следва да съществува презумпция, че всички последващи промени, свързващи тази информация с нареждания, издадени преди придобиването на такава информация, включително отмяната или изменението на нареждане, или опитът за отмяна или изменение на нареждане, представляват злоупотреба с вътрешна информация. Тази презумпция обаче може да бъде оборена, ако лицето докаже, че не се е ползвало от вътрешна информация при извършване на сделката.
(26)
Използването на вътрешната информация може да се изразява в придобиването или в разпореждането с финансов инструмент или на продаван на търг продукт, основан на квоти за емисии, или в отмяна или изменение на нареждане, или в опит за придобиване или разпореждане с даден финансов инструмент или за отмяна или изменение на нареждане от страна на лице, което знае или е следвало да знае, че информацията представлява вътрешна информация. Във връзка с това компетентните органи би следвало да определят какво един нормален и разумен човек знае или би следвало да знае при дадените обстоятелства.
(27)
Настоящият регламент би следвало да се тълкува в съответствие с мерките, предприемани от държавите членки в защита на интересите на притежателите на прехвърлими ценни книжа с право на глас в едно дружество (или които могат да предоставят такива права вследствие на упражняване на права или на конверсия), когато дружеството е предмет на публично търгово предложение или на каквото и да е друго предложение за смяна на контрола. По-специално настоящият регламент следва да се тълкува по начин, който е в съответствие със законовите, подзаконовите и административни разпоредби, приети във връзка с търгови предложения, сделки за сливане и други сделки, засягащи собствеността или контрола над дружествата, регулирани от надзорните органи, определени от държавите членки съгласно член 4 от Директива 2004/25/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (9).
(28)
Проучванията и изготвените оценки, основани на публично достъпни данни, не следва да се разглеждат сами по себе си като вътрешна информация и поради това самият факт, че дадена сделка е извършена въз основа на проучвания или оценки, не следва да се счита за използване на вътрешна информация. Обаче, например, информацията може да представлява вътрешна информация, когато публикуването или разпространението на информацията обичайно се очаква от пазара и когато такова публикуване или разпространение допринася за процеса на ценообразуване на финансови инструменти, или когато информацията предоставя мнението на признат пазарен коментатор или институция с възможност за упражняване на влияние върху цените на свързани финансови инструменти. Участниците на пазара трябва да разгледат степента, до която информацията е непублична, както и възможното въздействие върху финансовите инструменти, търгувани преди нейното публикуване или разпространение, за да установят дали биха търгували въз основа на вътрешна информация.
(29)
С цел да се избегне непреднамерената забрана на форми на финансова дейност, които са законни, по-специално такива, които не водят до пазарна злоупотреба, е необходимо да се признаят някои законосъобразни начини на поведение. Това може да включва например признаването на ролята на маркет-мейкърите, когато те действат в законното си качество на осигуряващи ликвидност на пазара.
(30)
Сам по себе си фактът, че маркет-мейкърите или лицата, упълномощени да действат като контрагенти, се ограничават до осъществяването на тяхната законна стопанска дейност за купуване или продаване на финансови инструменти или че лицата, упълномощени да изпълняват нареждания от името на трети страни, разполагащи с вътрешна информация, се ограничават до добросъвестното изпълнение, отмяна или изменение на дадено нареждане, не следва да се счита за използване на вътрешна информация. Въпреки това предвидената в настоящия регламент защита на маркет-мейкърите, на органите, упълномощени да действат като контрагенти, или лицата, упълномощени да изпълняват нареждания от името на трети страни, разполагащи с вътрешна информация, не обхваща дейностите, изрично забранени съгласно настоящия регламент, като например практиката, известна като „изпреварващи действия“ (front-running). Когато юридическите лица са положили всички необходими мерки за предотвратяване на пазарна злоупотреба, но въпреки това наети от тях физически лица извършват пазарна злоупотреба от името на юридическото лице, това не следва да се разглежда като пазарна злоупотреба от юридическо лице. Друг пример, който не следва да се разглежда като използване на вътрешна информация, са сделки, сключени в изпълнение на предходно задължение, което е станало изискуемо. Самият факт на наличие на достъп до вътрешна информация относно друго дружество и използването на тази информация в рамките на публично търгово предложение, целящо придобиване на контрол над това дружество или предлагане на сливане с това дружество, не следва да се считат за злоупотреба с вътрешна информация.
(31)
Като се има предвид, че придобиването или разпореждането с финансови инструменти предполага задължително предварително решение за придобиване или за разпореждане от страна на лицето, което пристъпва към едната или другата операция, самият факт на осъществяването на такова придобиване или разпореждане не би следвало да се разглежда като използване на вътрешна информация. Предприемането на действия въз основа на собствени планове и стратегии за търговия не следва да се счита за използване на вътрешна информация. Въпреки това нито едно от тези физически или юридически лица не следва да бъде защитено по силата на професионалната си дейност; те следва да бъдат защитени само ако действат подходящо и правомерно, като отговарят както на стандартите, които се очакват от тяхната професия, така и на изискванията на настоящия регламент, а именно целостта на пазара и защита на инвеститорите. Може да се счита, че нарушение е налице, ако компетентният орган установи, че зад съответните сделки, нареждания за търговия или поведение се крие незаконна причина, или че лицето използва вътрешна информация.
(32)
Пазарни проучвания са взаимодействията между продавача на финансови инструменти и един или повече потенциални инвеститори, предхождащи обявяването на сделка, с цел да се прецени интересът на потенциалните инвеститори за сключване на евентуална сделка и нейните цена, размер и структура. Пазарните проучвания може да включват първоначално или вторично предлагане на съответни ценни книжа и се различават от обикновената търговия. Те се явяват изключително ценен инструмент за преценка на становището на потенциалните инвеститори, за усъвършенстване на диалога между акционерите, за осигуряване на гладкото протичане на сделките и за привеждане в съответствие на възгледите на емитентите, вече наличните акционери и потенциалните нови инвеститори. Те могат да бъдат от особена полза, когато липсва доверие в пазарите, когато липсват бенчмаркове или пазарите са неустойчиви. Следователно способността за извършване на пазарни проучвания е от значение за правилното функциониране на финансовите пазари и пазарните проучвания не би следвало сами по себе си да бъдат считани за пазарна злоупотреба.
(33)
Примери за пазарни проучвания включват случаи, в които дружество от страна на продавача води преговори с емитент относно потенциална сделка и реши да оцени потенциалния инвеститорски интерес, за да определи условията, при които ще се осъществи сделката; когато емитент възнамерява да обяви емитиране на дългови инструменти или допълнително увеличаване на капитала и дружество от страна на продавача се обърне към ключови инвеститори и им съобщи пълните условия на сделката, за да постигне финансово съгласие за участие в сделката; или когато продавачът се стреми да продаде голямо количество ценни книжа от името на инвеститор и желае да прецени потенциалния интерес към тези ценни книжа от страна на други потенциални инвеститори.
(34)
Провеждането на пазарни проучвания може да изисква разкриване на вътрешна информация пред потенциалните инвеститори. По принцип възможността за финансово облагодетелстване от търговията въз основа на вътрешна информация, получена в рамките на пазарни проучвания, съществува само при наличие на пазар за финансовия инструмент, който е предмет на пазарното проучване, или за свързан с него финансов инструмент. Предвид възможността за избор на момента за провеждане на подобни разговори е възможно тази вътрешна информация да бъде разкрита на потенциалния инвеститор в хода на пазарното проучване, след като даден финансов инструмент е бил допуснат до търговия на регулиран пазар или е търгуван на МСТ или ОСТ. Преди да се предприеме пазарно проучване, разкриващият участник на пазара следва да оцени дали това пазарно проучване ще включва разкриване на вътрешна информация.
(35)
Разкриването на вътрешна информация следва да се счита за законосъобразно, ако се извършва в хода на обичайното упражняване на дейността, професията или служебните задължения на лицето. Когато пазарното проучване включва разкриване на вътрешна информация, следва да се счита, че разкриващият участник на пазара действа в рамките на обичайното упражняване на своята дейност, професия или служебни задължения, ако в момента на разкриването той информира лицето и получи съгласието му за получаване на вътрешна информация; за това, че по силата на разпоредбите на настоящия регламент ще му бъдат наложени ограничения при търговията или дейността му въз основа на тази информация; за това, че трябва да бъдат предприети подходящи мерки за текуща защита на поверителността на получената информация; както и за това, че лицето трябва да информира разкриващия участник на пазара относно самоличността на всички физически и юридически лица, на които е разкрита информация в хода на разработването на отговор в резултат на пазарните проучвания. Разкриващият участник на пазара следва също така да спазва задълженията във връзка с поддържането на регистър на разкритата информация, които задължения следва да бъдат определени подробно в регулаторните технически стандарти. Не следва да има презумпция, че участниците на пазара, които при провеждането на пазарни проучвания не спазват настоящия регламент, са разкрили незаконно вътрешна информация, но те не следва да могат да се възползват от изключението, което се прилага по отношение на онези, които са спазили тези разпоредби. Въпросът дали те са нарушили забраната за незаконно разкриване на вътрешна информация следва да бъде анализиран съобразно приложимите разпоредби от настоящия регламент, като всички разкриващи участници на пазара следва да са задължени, преди да започнат пазарно проучване, да отразят писмено преценката си дали това пазарно проучване ще включва разкриване на вътрешна информация.
(36)
Потенциалните инвеститори, които са предмет на пазарни проучвания, следва от своя страна да преценят дали разкритата им информация представлява вътрешна информация, която би им попречила да извършват сделки въз основа на нея или да продължат да разкриват тази информация. Потенциалните инвеститори продължават да се подчиняват на правилата относно злоупотребата с вътрешна информация и незаконното разкриване на вътрешна информация, както са установени в настоящия регламент. ЕОЦКП следва да издаде насоки с цел оказване на подкрепа на потенциалните инвеститори за извършване на преценка, както и с оглед на мерките, които те следва да предприемат, за да не нарушават настоящия регламент.
(37)
Регламент (ЕС) № 1031/2010 предвижда два паралелни режима във връзка с пазарната злоупотреба, приложими към продажбата на търг на квотите за емисии. В резултат на класифицирането на квотите за емисии като финансови инструменти за целите на настоящия регламент обаче, той следва да представлява единен правилник за мерки против пазарната злоупотреба, приложими към всички дейности на основния и вторичния пазар на квоти за емисии. Настоящият регламент следва също да се прилага за поведение или сделки, включително оферти, свързани с продажбите на търг на тръжна платформа, която е лицензирана като регулиран пазар на квоти за емисии или други основани на тях продавани на търг продукти, включително, когато продаваните на търг продукти не са финансови инструменти, в съответствие с Регламент (ЕС) № 1031/2010.
(38)
Настоящият регламент следва да включва мерки по отношение на манипулирането на пазара, които да могат да бъдат адаптирани към нови форми на търговия или нови стратегии, които могат да са неправомерни. За да отрази факта, че търговията с финансови инструменти е все по-автоматизирана, е желателно определението на понятието „манипулиране на пазара“ да предоставя примери за конкретни неправомерни стратегии, които могат да бъдат осъществявани чрез каквито и да било налични системи за търговия, включително алгоритмична търговия и високочестотна търговия. Предоставените примери не претендират за изчерпателност и целта им не е да внушат, че ако бъдат приложени по друг начин същите стратегии няма отново да бъдат неправомерни.
(39)
Забраните за пазарна злоупотреба следва да се отнасят и до тези лица, които действат организирано за извършване на пазарна злоупотреба. Примерите могат да включват, наред с другото, брокери, които изготвят и препоръчват търговски стратегии, предназначени да доведат до пазарни злоупотреби, лица, които насърчават друго лице, разполагащо с вътрешна информация, да разкрие тази информация незаконно или лица, които разработват софтуер в сътрудничество с търговец с цел улесняване на извършването на пазарна злоупотреба.
(40)
За да се гарантира, че отговорността се носи както от юридическото лице, така и от всяко физическо лице, което участва в процеса на вземане на решения на юридическото лице, е необходимо да бъдат признати различните национални правни механизми в държавите членки. Такива механизми следва да са пряко свързани с методи на вменяване на отговорност в националното право.
(41)
За да се допълни забраната за манипулиране на пазара, в настоящия регламент следва да се включи забрана за опит за участие в манипулиране на пазара. Следва да се прави разграничение между опит за участие в манипулиране на пазара и поведение, което има вероятност да доведе до манипулиране на пазара, като и двете дейности са забранени по силата на настоящия регламент. Такъв опит може да включва случаи, при които дейността е започнала, но не е приключила, например вследствие на техническа неизправност или неизпълнено нареждане за търговия. Забраната на опити за участие в манипулиране на пазара е необходима, за да се позволи на компетентните органи да налагат санкции за подобни опити.
(42)
Без да се засягат целта на настоящия регламент и неговите пряко приложими разпоредби, лице, което сключва сделки или издава нареждания за търговия, които могат да се считат за съответстващи на манипулиране на пазара, може да докаже, че причините, които са го накарали да сключи тези сделки или да издаде нареждания за търговия, са били законосъбразни и че тези сделки и тези нареждания за търговия са били съобразени с общоприетата пазарна практика на съответния пазар. Наличие на общоприета пазарна практика може да бъде установено само от компетентния орган, отговорен за надзора над пазарната злоупотреба на съответния пазар. Практика, която е приета на даден пазар, не може да се счита за приложима за други пазари, освен ако компетентните органи на тези други пазари не са приели официално тази практика. Въпреки това може да се счита, че е налице нарушение, ако компетентният орган установи, че зад тези сделки и нареждания за търговия се крие незаконна причина.
(43)
Настоящият регламент следва също да изяснява, че участието в манипулиране на пазара или опитът за такова участие по отношение на финансов инструмент може да приеме формата на използване на свързани финансови инструменти, като например дериватни инструменти, които се търгуват на друго място на търговия или на извън борсовия пазар.
(44)
Много финансови инструменти се остойностяват въз основа на бенчмаркове. Манипулирането или опитът за манипулиране на бенчмаркове, включително на лихвените проценти по междубанкови заеми, може да окаже сериозно влияние върху доверието в пазара и може да доведе до значителни загуби за инвеститорите и до нарушаване на функционирането на реалната икономика. Поради това са необходими специфични разпоредби по отношение на бенчмарковете, за да се запази целостта на пазара и да се гарантира, че компетентните органи са в състояние да налагат спазването на недвусмислена забрана за манипулирането на бенчмарковете. Тези разпоредби следва да се отнасят до всички публикувани бенчмаркове, включително достъпните чрез интернет свободно или срещу заплащане, като например бенчмаркове за спредове по суапите за кредитно неизпълнение и индекси на индекси. Необходимо е общата забрана за манипулиране на пазара да бъде допълнена със забрана за манипулиране на самия бенчмарк и за предаването на невярна или подвеждаща информация, за предоставяне на неверни или подвеждащи входни данни, и всякакви други действия, водещи до манипулиране на изчисляването на бенчмарк, като това изчисляване е широко определено, така че да включва получаването и оценката на всички данни, свързани с изчислението на съответния бенчмарк и включващи преди всичко усреднени данни, включително свързаната с този бенчмарк методика, основаваща се изцяло или отчасти на алгоритъм или на преценка. Тези разпоредби са в допълнение към Регламент (ЕС) № 1227/2011, с който се забранява преднамерено предоставяне на невярна информация на предприятията, извършващи оценки на цените или изготвящи доклади за пазара за енергийни продукти на едро, което води до подвеждане на участниците на пазара, действащи въз основа на тези оценки на цените или доклади за пазара.
(45)
За да се гарантират еднакви пазарни условия сред местата за търговия и системите, попадащи в обхвата на настоящия регламент, от всяко лице, което организира регулирани пазари, МСТ и ОСТ, следва да се изисква да приеме и поддържа ефективни договорености, системи и процедури, насочени към предотвратяване или разкриване на практиките на манипулиране на пазара и на злоупотреби.
(46)
Манипулирането или опитът за манипулиране на финансови инструменти може да се състои и в извършването на нареждания, които могат да не бъдат изпълнени. Освен това даден финансов инструмент може да бъде манипулиран чрез поведение, което възниква извън мястото на търговия. Лицата, натоварени професионално с организирането или извършването на сделки, следва да са задължени да разполагат с ефективни договорености, системи и процедури за откриване и съобщаване за подозрителни сделки и да ги поддържат. Те следва също така да съобщават за подозрителни нареждания и сделки, които се осъществяват извън мястото на търговия.
(47)
Манипулирането или опитът за манипулиране на финансови инструменти може да се изразява също така в разпространяването на невярна или подвеждаща информация. Разпространяването на невярна или подвеждаща информация може да има съществено въздействие върху цените на финансовите инструменти в сравнително кратък период от време. То може да се състои във фабрикуването на очевидно невярна информация, както и в преднамереното пропускане на съществени факти и в умишлено неточното представяне на информация. Тази форма на манипулиране на пазара нанася особени вреди на инвеститорите, тъй като става причина те да вземат инвестиционни решения въз основа на невярна или изопачена информация. Тя вреди и на емитентите, тъй като води до намаляване на доверието в наличната информация за тях. Липсата на доверие от страна на пазара може на свой ред да застраши способността на емитента да издава нови финансови инструменти или да получи от други участници на пазара кредит за финансиране на операциите си. На пазара информацията се разпространява изключително бързо. В резултат на това вредите за инвеститорите и емитентите могат да се окажат дългосрочни, тъй като разкриването на неверния или подвеждащ характер на информацията и коригирането ѝ от емитента или лицето, отговорно за разпространението, може да отнеме време. Поради това е необходимо разпространяването на невярна или подвеждаща информация, включително на слухове и неверни или подвеждащи новини, да се окачествява като нарушение на настоящия регламент. Ето защо на упражняващите дейност на финансовите пазари е уместно да не се позволява да съобщават свободно информация, противоречаща на личното им мнение и преценка, за която те знаят или би трябвало да знаят, че е невярна или подвеждаща в ущърб на инвеститорите и емитентите.
(48)
Като се има предвид засиленото използване на уебсайтове, блогове и социални медии, важно е да се поясни, че разпространяването на невярна или подвеждаща информация чрез интернет, включително чрез сайтове на социални медии или блогове с неизвестен автор, за целите на настоящия регламент следва да се счита за равностойно на извършването на тези действия чрез по-традиционни комуникационни канали.
(49)
Публичното разкриване на вътрешна информация от емитент е важно за избягването на злоупотреба с нея, както и за гарантиране на това, че инвеститорите няма да бъдат подведени. Поради това от емитентите следва да се изисква да уведомяват обществеността за вътрешна информация при първа възможност. Това задължение може обаче при определени обстоятелства да навреди на законните интереси на емитента. При такива обстоятелства следва да бъде позволено забавяне на разкриването, при условие че няма вероятност забавянето да подведе обществеността и емитентът е в състояние да гарантира поверителността на информацията. Емитентът е задължен до разкрие вътрешна информация само ако е поискал или одобрил допускане на финансовия инструмент до търговия.
(50)
За целите на прилагането на изискванията, свързани с публичното разкриване на вътрешна информация и забавянето на такова публично разкриване, както е предвидено в настоящия регламент, законните интереси могат по-специално да се отнасят до следните неизчерпателно посочени обстоятелства: а) текущи преговори или свързани елементи, когато съществува възможност публичното разкриване да повлияе на изхода или обичайното протичане на тези преговори. По-специално когато финансовата жизнеспособност на емитента е изправена пред сериозна и предстояща заплаха - при все че не попада в обхвата на приложимото при несъстоятелност право - публичното разкриване на информация може да бъде забавено за ограничен период, ако подобно разкриване би застрашило сериозно интересите на наличните или потенциалните акционери чрез осуетяване на приключването на определени преговори, предназначени да гарантират дългосрочното финансово възстановяване на емитента; б) взетите решения или сключените договори от управителния орган на даден емитент, които, за да влязат в действие, се нуждаят от одобрението на друг орган на емитента, доколкото организацията на такъв емитент изисква разделение между такива органи, при условие че публичното разкриване на информацията преди подобно одобрение заедно с едновременното обявяване, че одобрението все още предстои да бъде дадено, би застрашило правилната оценка на информацията от страна на обществеността.
(51)
Освен това, изискването за разкриване на вътрешна информация следва да бъде отнесено към участниците на пазара за квоти на емисии. За да се избегнат изисквания към пазара за докладване, което не е информативно, и за да се поддържа разходната ефективност на предвидената мярка, изглежда необходимо да се ограничи нормативното въздействие на това изискване само до стопанските субекти по системата на ЕС за търговия с емисии, за които поради техния размер и дейност може основателно да се очаква, че могат да имат значително въздействие върху цената на квотите за емисии, на продаваните на търг продукти, основани на тях, или на дериватните финансови инструменти, свързани с тях или за оферирането в търгове съгласно Регламент (ЕС) № 1031/2010. За целите на прилагането на това освобождаване Комисията следва да приеме посредством делегиран акт мерки за определяне на минимален праг. Информацията, която следва да бъде разкривана, следва да се отнася до физическите действия на разкриващата страна, а не до плановете или стратегиите ѝ по отношение на квотите за търговия с емисии, продаваните на търг продукти, основани на тях или дериватните финансови инструменти, свързани с тях. Когато участниците на пазара на квоти за емисии вече изпълняват еквивалентни изисквания за разкриване на вътрешна информация, по-специално по силата на Регламент (ЕС) № 1227/2011, задължението за разкриване на вътрешна информация относно квотите за емисии не следва да води до дублиране на задължителното разкриване на информация, по-голямата част от която е със същото съдържание. В случай на участници на пазара на квоти за емисии с общи емисии или с номинална топлинна входяща мощност на равнището на определения праг или под него, тъй като информацията за техните физически операции се разглежда като несъществена за целите на разкриването, за тази информация следва да се счита, че не оказва значително въздействие върху цената на квотите за емисии, на продаваните на търг продукти, основани на тях, или върху цените на свързаните с тях дериватни финансови инструменти. Такива участници на пазара на квоти за емисии следва все пак да бъдат обхванати от забраната на злоупотреба с вътрешна информация във връзка с всякаква друга информация, до която те имат достъп и която е вътрешна информация.
(52)
С оглед защитата на обществения интерес, запазването на стабилността на финансовата система и например за да се избегне възможността ликвидни затруднения във финансовите институции да се превърнат в ликвидни кризи поради внезапното изтегляне на средства, при изключителни обстоятелства може да е целесъобразно на кредитните институции или финансовите институции да се разреши разкриването на вътрешната информация да бъде забавено. Това може да се прилага по-конкретно за информация, отнасяща се до временни проблеми с ликвидността, при които е необходимо получаването на кредитиране от централна банка, включително спешна помощ за осигуряване на ликвидност от централна банка, и разкриването на информацията би имало системно въздействие. Това забавяне следва да е в зависимост от получаването от страна на емитента на одобрението на съответния компетентен орган и следва интересите на широката общественост и икономическият интерес по отношение на забавянето на разкриването да надделяват над интересите на пазара по отношение на получаването на информацията, предмет на забавяне.
(53)
По отношение на финансовите институции, по-специално тези, които получават кредитиране от централна банка, включително спешна помощ за осигуряване на ликвидност, оценката дали информацията е от системно значение и дали забавянето на разкриването е от обществен интерес, следва да се извършва от компетентния орган, след консултация по целесъобразност с националната централна банка, макропруденциалния орган или всеки друг съответен национален орган.
(54)
Използването или опитът за използване на вътрешна информация за търговия за собствена сметка или за сметка на трета страна следва да е изрично забранено. Използването на вътрешна информация може също така да се състои в търговия с квоти за емисии и техните деривати и в предлагане на търг на квоти за емисии или на други основани на тях продукти, в съответствие с Регламент (ЕС) № 1031/2010 от лица, които знаят или следва да знаят, че информацията, с която разполагат, е вътрешна информация. Информация относно собствени планове и стратегии за търговия на участниците на пазара не следва да се счита за вътрешна информация, въпреки че информацията относно плановете и стратегиите за търговия на трета страна може да представлява вътрешна информация.
(55)
Изискването за разкриване на вътрешна информация може да представлява трудност за малките и средните предприятия, съгласно определението в Директива 2014/65/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (10), чиито финансови инструменти са допуснати до търговия на пазари за растеж на МСП, като се вземат предвид разходите за наблюдение на информацията, с която разполагат, и за юридическа консултация за това дали и кога информацията следва да бъде разкрита. Независимо от това, бързото разкриване на вътрешна информация е важно за гарантиране на доверието на инвеститорите в тези емитенти, поради което ЕОЦКП следва да може да издава указания, които да помагат на емитентите да спазват задължението за разкриване на вътрешна информация, без да се излага на риск защитата на инвеститорите.
(56)
Списъците на лицата с достъп до вътрешна информация са важно средство за регулаторите при разследването на евентуална пазарна злоупотреба, но националните различия по отношение на данните, които да бъдат включени в тези списъци, налагат ненужни административни пречки пред емитентите. Поради това, задължителните полета с данни за списъците на лицата с достъп до вътрешна информация следва да са идентични, за да се намалят тези разходи. Важно е лицата, включени в списъците на лицата с достъп до вътрешна информация, да бъдат информирани за този факт и за последиците от него в съответствие с настоящия регламент и Директива 2014/57/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (11). Изискването за съхраняване и непрекъснато актуализиране на списъците на лицата с достъп до вътрешна информация налага административни пречки, особено за емитенти на пазари за растеж на МСП. Тъй като компетентните органи могат да упражняват ефективен надзор над пазарната злоупотреба, без да разполагат по всяко време с тези списъци за тези емитенти, последните следва да бъдат освободени от това задължение, за да се намалят административните разходи, наложени от настоящия регламент. Тези емитенти следва обаче при поискване да предоставят на компетентния орган списък на лицата с достъп до вътрешна информация.
(57)
Създаването от емитенти или от лице, което действа от тяхно име или за тяхна сметка, на списъци на лицата, които работят за тях по силата на трудов договор или на друго основание и които имат достъп до вътрешна информация в пряка или косвена връзка с емитента, е ценна мярка за защита на целостта на пазара. От такива списъци могат да се ползват емитентите или посочените лица, за да контролират потока на вътрешната информация и така да управляват задълженията си за поверителност. Освен това такива списъци може също така да представляват полезен инструмент за компетентните органи за идентификация на всяко лице, което има достъп до вътрешна информация, и на датата, на която лицето е получило достъп. Достъпът до вътрешна информация, която е в пряка или косвена връзка с емитента, на лица, включени в такъв списък, не засяга забраните, предвидени в настоящия регламент.
(58)
Една по-голяма прозрачност на сделките, извършвани от лицата, натоварени с ръководни дейности на равнище емитенти и, когато има такива, от лицата, тясно свързани с тях, представлява превантивна мярка срещу пазарната злоупотреба, особено злоупотребата с вътрешна информация. Публикуването на тези сделки за всяко едно лице като минимално изискване може също да бъде източник на много ценна информация за инвеститорите. Необходимо е да се изясни, че задължението за публикуване на сделките на тези ръководни кадри включва и залагането или заемането на финансов инструмент, тъй като в случай на внезапно, непредвидено разпореждане залагането на акции може да доведе до значително и потенциално дестабилизиращо въздействие върху дружеството. На пазара не би могло да е известно без разкриване, че има увеличена възможност например за значителна бъдеща промяна в дяловото участие, за нарастване на предлагането на акции на пазара или за загуба на права на глас в това дружество. По тази причина уведомление по силата на настоящия регламент се изисква, когато залагането на ценните книжа е направено като част от по-голяма сделка, при която ръководителят залага ценни книжа като обезпечение за получаване на кредит от трета страна. Освен това пълната и подходяща прозрачност на пазара е предпоставка за доверието на участниците на пазара и по-специално за доверието на акционерите на дружеството. Необходимо е също така да се изясни, че задължението за публикуване на сделките на тези ръководни кадри включва сделките, извършвани от друго лице по тяхна преценка. За да се гарантира подходящ баланс между степента на прозрачност и броя отчети, съобщавани на компетентните органи и обществеността, в настоящия регламент следва да бъдат въведени прагове, под които сделките не е необходимо да се нотифицират.
(59)
Уведомленията за сделки, осъществени от лица, които изпълняват ръководни функции за тяхна собствена сметка или от лице, което е тясно свързано с тях, съставлява не само ценна информация за участниците на пазара, но също така представлява допълнително средство за компетентните органи за осъществяване на надзор над пазарите. Задължението за уведомяване за сделки не засяга забраните, предвидени в настоящия регламент.
(60)
Уведомлението за сделки следва да бъде в съответствие с правилата за прехвърляне на лични данни, предвидени в Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (12).
(61)
На лицата, които изпълняват ръководни функции, следва да бъде забранено да извършват търговия преди обявяването на междинния финансов отчет или на заключителния годишен доклад, които съответният емитент е задължен да оповестява публично съгласно правилата на мястото на търговия, където акциите на емитента са допуснати до търговия, или в съответствие с националното право, освен ако са налице специфични и ограничени обстоятелства, които биха оправдали издаването на разрешение от емитентите на лицата, които изпълняват ръководни функции, да търгуват. Въпреки това такова разрешение от страна на емитента не засяга забраните, предвидени в настоящия регламент.
(62)
Ефективността на надзора се гарантира чрез набор от ефективни правомощия и средства и ресурси, с които ще бъде снабден компетентният орган на всяка държава членка. Съответно настоящият регламент предвижда по-специално минимален набор от надзорни и разследващи правомощия, които следва да бъдат предоставени на компетентните органи на държавите членки по националното право. Ако това се изисква от националното право, тези правомощия следва да се упражняват чрез сезиране на компетентните съдебни органи. При упражняване на своите правомощия съгласно настоящия регламент компетентните органи следва да действат обективно и безпристрастно и остават автономни в процеса на вземане на решения.
(63)
Пазарните образувания и всички стопански субекти следва също да допринасят за целостта на пазара. В този смисъл определянето на един-единствен компетентен орган за пазарната злоупотреба не изключва сътрудничество или делегиране под отговорност на компетентния орган, между този орган и пазарните образувания с оглед осигуряването на ефективен контрол и спазване на разпоредбите на настоящия регламент. Когато лица, които предоставят или разпространяват инвестиционни препоръки или друга информация, с която се препоръчва или предлага инвестиционна стратегия по отношение на един или повече финансови инструмента, също търгуват с тези инструменти за собствена сметка, компетентният орган следва, наред с другото, да може да изисква от тези лица всяка информация, която е необходима, за де се установи дали препоръките, предоставени или разпространени от съответното лице, са съвместими с настоящия регламент.
(64)
За целите на разкриване на случаи на злоупотреба с вътрешна информация и манипулиране на пазара е необходимо компетентните органи да имат - в съответствие с националното право - възможност за достъп до помещения на физически и юридически лица с цел изземване на документи. Достъпът до подобни помещения е необходим, когато съществува основателно подозрение, че документи или други данни, свързани с предмета на дадено разследване, съществуват и може да послужат като доказателства в случай, свързан със злоупотреба с вътрешна информация или пазарна злоупотреба. Освен това достъп до такива помещения е необходим, когато лицето, към което вече е било отправено искане за информация, не го спази изцяло или частично, или когато има разумни основания да се смята, че ако бъде направено искане, то няма да бъде спазено, или че документите или информацията, за които се отнася изискването за информация, биха били премахнати, изменени или унищожени. Ако по силата на националното право е необходимо предварително разрешение от съдебен орган на съответната държава членка, достъп до помещенията следва да се осъществява, след като се получи това предварително съдебно разрешение.
(65)
Съществуващите записи на телефонни разговори и на пренос на данни от инвестиционни посредници, кредитни институции и финансови институции, извършващи и документиращи извършването на сделки, както и съществуващите записи на телефонни разговори и пренос на данни от далекосъобщителни оператори представляват важно, и понякога единствено, доказателство за разкриване и доказване на злоупотреба с вътрешна информация и манипулиране на пазара. Чрез записите на телефонни разговори и пренос на данни може да се установи самоличността на лице, отговорно за разпространяването на невярна или подвеждаща информация, или че две или повече лица са били в контакт в определен момент, както и наличието на връзка между две или повече лица. Ето защо компетентните органи следва да могат да изискват да им се предоставят съществуващи записи на телефонни разговори, електронни съобщения и пренос на данни, съхранявани от инвестиционен посредник, кредитна институция или финансова институция в съответствие с Директива 2014/65/ЕС. Достъпът до записи за пренос на данни и телефонни разговори е необходим за представяне на доказателства и насоки за разследване на евентуална злоупотреба с вътрешна информация или манипулиране на пазара и следователно - за разкриването и санкционирането на пазарната злоупотреба. За да се осигури равнопоставеност в рамките на Съюза по отношение на достъпа до записи на телефонни разговори или пренос на данни, съхранявани от далекосъобщителни оператори или до съществуващите записи на телефонни разговори и на пренос на данни, съхранявани от даден инвестиционен посредник, кредитна институция или финансова институция, компетентните органи следва - в съответствие с националното право - да могат да изискват налични записи на телефонни разговори и пренос на данни, съхранявани от далекосъобщителни оператори, доколкото го позволява националното право, и съществуващите записи на телефонни разговори, както и преносът на данни, съхранявани от даден инвестиционен посредник, в случаите, когато съществува основателно подозрение, че записите, които са предмет на проверката или разследването, могат да бъдат от значение за доказването на злоупотреба с вътрешна информация или манипулиране на пазара, в нарушение на настоящия регламент. Достъпът до записите на телефонни разговори или пренос на данни, съхранявани от далекосъобщителен оператор, не обхваща достъп до съдържанието на гласови съобщения по телефона.
(66)
Докато настоящият регламент определя минимален набор от правомощия, с които следва да разполагат компетентните органи, тези правомощия трябва да бъдат упражнявани в рамките на цялостна система на националното право, която да гарантира спазването на основните права, включително правото на неприкосновеност на личния живот. За упражняването на тези правомощия, които може да представляват сериозна намеса в правото на неприкосновеност на личния и семейния живот, на дома и съобщенията, държавите членки следва да разполагат с адекватни и ефективни предпазни мерки срещу злоупотреби, например когато е необходимо изискване за получаване на подходящо предварително разрешение от страна на съдебните органи на съответната държава членка. Държавите членки следва да дадат възможност на компетентните органи да упражняват такова вмешателство до степента, необходима за правилното разследване на тежки случаи, в които няма еквивалентни средства за ефективно постигане на същия резултат.
(67)
Тъй като пазарна злоупотреба може да възникне на трансгранично и транспазарно равнище, ако не са налице извънредни обстоятелства, от компетентните органи следва да се изисква да сътрудничат и обменят информация с други компетентни и регулаторни органи, както и с ЕОЦКП, по-специално по отношение на дейностите по разследване. Ако даден компетентен орган е убеден, че се извършва или е извършена пазарна злоупотреба в друга държава членка или че тя засяга финансови инструменти, търгувани в друга държава членка, той следва да съобщи този факт на компетентните органи и ЕОЦКП. При пазарна злоупотреба с трансгранично въздействие, ЕОЦКП следва да може да координира разследването, ако това е поискано от някой от засегнатите компетентни органи.
(68)
Компетентните органи е необходимо да разполагат с необходимите инструменти за ефективен междупазарен надзор над дневника за нареждания. Съгласно Директива 2014/65/ЕС, компетентните органи могат да изискват и да получават данни от други компетентни органи, отнасящи се до дневника за нареждания, с цел подпомагане на мониторинга и разкриването на манипулиране на пазара в трансграничен план.
(69)
За да се гарантира обменът на информация и сътрудничеството с органите на трети държави по отношение на ефективното прилагане на настоящия регламент, компетентните органи следва да сключват споразумения за сътрудничество с аналогични органи в трети държави. Всяко прехвърляне на лични данни, извършено въз основа на тези споразумения, следва да е в съответствие с Директива 95/46/ЕО и Регламент (ЕО) № 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета (13).
(70)
Една стабилна пруденциална и етична рамка за финансовия сектор следва да се основава на стабилни системи за надзор, разследване и санкции. За тази цел надзорните органи следва да разполагат с достатъчни правомощия за действие и да могат да разчитат на ефективно прилагани равностойни, силни и възпиращи системи от санкции за всички финансови нарушения. Групата „дьо Ларозиер“ заключи, че понастоящем нито един от тези елементи не е налице. Преглед на съществуващите правомощия за налагане на санкции и тяхното практическо прилагане с оглед насърчаване сближаването на санкциите в целия диапазон на, обхванати от надзора дейности е извършен в съобщението на Комисията от 8 декември 2010 г. относно по-строги наказателни разпоредби за сектора на финансовите услуги.
(71)
Поради това следва да се предвиди набор от административни санкции и други административни мерки, за да се подсили възпиращото им действие и да се гарантира общ подход в държавите членки. Компетентният орган следва да разполага с възможността за отнемане на ръководни функции в рамките на инвестиционни посредници. Санкциите, наложени в конкретни случаи, следва да се определят, като по целесъобразност се вземат предвид фактори като принудителното възстановяване на установените финансови печалби, тежестта и продължителността на нарушението, утежняващите или смекчаващите обстоятелства, необходимостта глобите да имат възпиращо действие и в приложимите случаи да предвиждат намаление за сътрудничество с компетентните органи. По-специално действителният размер на административните глоби, които трябва да бъдат наложени в конкретен случай, може да достигне максималното равнище, предвидено в настоящия регламент, или при много сериозни нарушения - по-високото равнище, предвидено в националното право, докато за несъществени нарушения или в случай на сетълмент може да се прилагат глоби, чийто размер е значително под максималното равнище. Настоящият регламент не следва да ограничава възможността на държавите членки да предвиждат по-високи административни санкции или други административни мерки.
(72)
Въпреки че нищо не пречи на държавите членки да определят правила за административни и за наказателноправни санкции за едни и същи нарушения, държавите членки не следва да бъдат задължавани да определят правила за административни санкции за нарушенията на настоящия регламент, които вече са предмет на националното наказателно право, считано от 3 юли 2016 г. В съответствие с националното право държавите членки не са задължени да налагат както административни, така и наказателноправни санкции за едно и също нарушение, но те могат да го направят, ако тяхното национално право им позволява това. Независимо от това запазването на наказателноправни вместо административни санкции за нарушения на настоящия регламент или на Директива 2014/57/ЕС не следва да накърнява или по друг начин да засяга способността на компетентните органи да сътрудничат и да ползват и обменят своевременно информация с компетентните органи на други държави членки за целите на настоящия регламент, включително след сезирането на компетентните съдебни органи за съответните нарушения с оглед на наказателно преследване.
(73)
За да се гарантира, че взетите от компетентните органи решения имат възпиращ ефект върху обществеността като цяло, те обикновено следва да се публикуват. Публикуването на решенията е и важен инструмент на компетентните органи за информиране на участниците на пазара относно поведение, което се счита за нарушение на настоящияи регламент, както и за насърчаване на добро поведение в по-широк смисъл сред участниците на пазара. Ако такова публикуване причинява неоправдано голяма вреда на участващите лица или ако застрашава стабилността на финансовите пазари или текущо разследване, компетентният орган следва да публикува административните санкции и други административни мерки анонимно по начин, който е в съответствие с националното право, или да забави публикуването. Компетентните органи следва да имат възможността да не публикуват санкции и други административни мерки, ако анонимното или забавеното публикуване се счита за недостатъчно с цел осигуряване, че стабилността на финансовите пазари не е застрашена. От компетентните органи също не следва да се изисква да публикуват мерките, за които се счита, че са от несъществен характер и публикуването им би било несъразмерно.
(74)
Подаващите сигнали за нарушения лица могат да представят нова информация на вниманието на компетентните органи, с което им помагат при разкриването и санкционирането на случаи на злоупотреба с вътрешна информация и манипулиране на пазара. Подаването на сигналите за нарушения обаче може да бъде възпрепятствано от страх от възмездие или липса на стимули. Съобщаването на нарушения на настоящия регламент е необходимо, за да се гарантира, че даден компетентен орган може да разкрива и санкционира случаите на пазарна злоупотреба. Мерките във връзка с подаването на сигнали за нарушения са необходими за улесняване на разкриването на пазарните злоупотреби и за гарантиране на защитата и зачитането на правата на лицата, подаващи сигнали за нарушения, както и на обвиненото лице. Следователно настоящият регламент следва да осигури адекватни мерки, за да позволи на подаващите такива сигнали лица да сигнализират на компетентните органи за възможни нарушения на настоящия регламент, както и да ги защити от възмездие. Държавите членки следва да могат да предвиждат финансови стимули за тези лица, които предлагат съответна информация относно потенциални нарушения на настоящия регламент. Подаващите сигнали за нарушение лица обаче следва да имат право на такива финансови стимули, само ако огласяват нова информация, която не са законово задължени да съобщават, и ако тази информация води до санкция за нарушение на настоящия регламент. Държавите членки следва да гарантират, че схемите за подаване на сигнали, които внедряват, включват механизми, които предоставят съответна защита на обвиняемото лице, в частност по отношение правото на защита на личните му данни и процедурите за гарантиране правото на обвиняемото лице на защита и изслушване преди приемането на решение относно него, както и правото да търси ефективна защита по съдебен ред срещу решението за него.
(75)
Тъй като държавите членки са приели законодателство за прилагане на Директива 2003/6/ЕО и тъй като делегираните актове, регулаторните технически стандарти и техническите стандарти за изпълнение, предвидени в настоящия регламент, следва да бъдат приети преди рамката, която предстои да бъде въведена, може да бъди приложена успешно, е необходимо прилагането на материалните разпоредби на настоящия регламент да бъде забавено за достатъчен период от време.
(76)
За да се улесни плавният преход до влизането в сила на настоящия регламент, пазарните практики, съществуващи преди влизането му в сила и приети от компетентните органи в съответствие с Регламент (ЕО) № 2273/2003 на Комисията (14) с цел прилагане на член 1, точка 2, буква а) от Директива 2003/6/ЕО, могат да останат приложими, при условие че са съобщени на ЕОЦКП в рамките на указания срок, докато компетентният орган вземе решение относно продължаването на тези практики в съответствие с настоящия регламент.
(77)
Настоящият регламент спазва основните права и съблюдава принципите, признати в Хартата на основните права на Европейския съюз („Хартата“). Съответно настоящият регламент следва да бъде тълкуван и прилаган в съответствие с тези права и принципи. По-специално когато настоящият регламент се позовава на правилата за свободата на печата и свободата на изразяване в други медии, както и на правилата или кодексите, уреждащи журналистическата професия, тези свободи следва да се вземат предвид, както са гарантирани в Съюза и в държавите членки и признати съгласно член 11 от Хартата и други приложими разпоредби.
(78)
С цел да се увеличи прозрачността и да се предоставя по-добра информация относно действието на режимите на санкции, компетентните органи следва ежегодно да предоставят на ЕОЦКП анонимно представени и обобщени данни. Тези данни следва да включват броя на случаите на започнато разследване, броя на текущите разследвания и броя на разследванията, които са били приключени в рамките на съответния период.
(79)
Директива 95/46/ЕО и Регламент (ЕО) № 45/2001 регулират обработката на личните данни, извършвана от ЕОЦКП в рамките на настоящия регламент и под надзора на компетентните органи на държавите членки, по-специално публичните независими органи, определени от държавите членки. Всеки обмен или предаване на информация от компетентните органи следва да бъде в съответствие с правилата за предаване на лични данни, установени в Директива 95/46/ЕО. Всеки обмен или предаване на информация от ЕОЦКП следва да бъде в съответствие с правилата за предаване на лични данни, установени в Регламент (ЕО) № 45/2001.
(80)
Настоящият регламент, както и делегираните актове, актовете за изпълнение, регулаторните технически стандарти и техническите стандарти за изпълнение и насоките, приети в съответствие с него, не засягат прилагането на правилата на Съюза в областта на конкуренцията.
(81)
С цел да се определят правилата, установени в настоящия регламент, на Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 290 от ДФЕС във връзка с освобождаване от обхвата на настоящия регламент на определени публични органи и централни банки на трети държави и някои определени публични органи на трети държави, които имат свързващо споразумение със Съюза по смисъла на член 25 от Директива 2003/87/ЕО; характеристиките на манипулативно поведение, посочени в приложение I; праговете за определяне на прилагането на задължението за публично разкриване за участниците в пазара на квоти за емисии; обстоятелствата, при които търговията по време на забранителния срок е разрешена; и някои видове сделки, извършвани от лица, които изпълняват ръководни функции, или лица, тясно свързани с тях, които биха породили изискване за уведомяване. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове, Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.
(82)
За да се гарантират еднакви условия на изпълнение на настоящия регламент по отношение на процедурите за докладване на нарушения на настоящия регламент, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия за конкретизиране на тези процедури, включително на договореностите за предприемане на последващи докладите мерки и на мерки за защита на лицата, които работят по трудов договор, както и на мерки за защита на личните данни. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (15).
(83)
Техническите стандарти при финансовите услуги следва да осигурят наличието в Съюза на еднакви условия в областите, обхванати от настоящия регламент. Би било ефикасно и целесъобразно на ЕОЦКП като орган със силно специализиран експертен опит да се повери разработването на проекти на регулаторни технически стандарти и технически стандарти за изпълнение, които не включват избори на политика, с оглед предаването им на Комисията.
(84)
Комисията следва да бъде оправомощена да приема проектите на регулаторните технически стандарти, разработени от ЕОЦКП с цел да се уточни съдържанието на уведомленията, които ще трябва да бъдат направени от операторите на регулираните пазари, МСТ и ОСТ относно финансовите инструменти, допуснати до търговия, търгувани или предмет на заявление за допускане до търговия на тяхното място на търговия; начина и условията на събирането, публикуването и поддържането на списъка с тези инструменти от страна на ЕОЦКП; условията, на които трябва да отговарят програми за обратно изкупуване и мерки за стабилизиране, включително условията на търговия, ограниченията по отношение на време и обем, задълженията за разкриване и сигнализиране и ценовите условия за стабилизиране; във връзка със системи от процедури и разпоредби за местата за търговия, насочени към предотвратяването и разкриването на пазарни злоупотреби, и за системите и формулярите, които да се използват от лицата за разкриване и съобщаване на подозрителни нареждания и сделки; подходящи договорености, процедури и изисквания за съхраняване на записи в процеса на пазарните проучвания; и по отношение на техническите разпоредби, които различните категории лица са длъжни да спазват с оглед достоверно представяне на информацията, препоръчваща инвестиционна стратегия, и за разкриване на конкретни интереси или индикации за конфликт на интереси, посредством делегирани актове по силата на член 290 от ДФЕС и в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010 на Европейския парламент и на Съвета (16). От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище.
(85)
Комисията следва също така да бъде оправомощена да приеме технически стандарти за изпълнение чрез актове за изпълнение в съответствие с член 291 от ДФЕС и член 15 от Регламент (ЕС) № 1093/2010. На ЕОЦКП следва да се повери изготвянето на технически стандарти за изпълнение за предаване на Комисията по отношение на публичното разкриване на вътрешна информация, форматите на списъците на лицата с достъп до вътрешна информация и формите и процедурите за сътрудничество между компетентните органи и между тях и ЕОЦКП.
(86)
Доколкото целта на настоящия регламент, а именно предотвратяването на пазарна злоупотреба под формата на злоупотреба с вътрешна информация, незаконно разкриване на вътрешна информация и манипулиране на пазара, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите членки, а поради неговия обхват и последици, може да бъде по-добре постигната на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа за субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа за пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигане на тази цел.
(87)
Тъй като разпоредбите на Директива 2003/6/ЕО вече не са адекватни или достатъчни, тази директива следва да бъде отменена, считано от 3 юли 2016 г. Изискванията и забраните на настоящия регламент са тясно свързани с тези в Директива 2014/65/ЕС и поради това следва да влязат в сила от датата на влизане в сила на посочената директива.
(88)
За правилното прилагане на настоящия регламент е необходимо държавите членки да предприемат всички необходими мерки, за да осигурят, че до 3 юли 2016 г. тяхното национално право съответства на разпоредбите от настоящия регламент относно компетентните органи и техните правомощия, административните санкции и други административни мерки, докладването на нарушения и публикуването на решения.
(89)
Европейският надзорен орган по защита на данните даде становище на 10 февруари 2012 г. (17),
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет
Настоящият регламент установява обща регулаторна рамка за злоупотребата с вътрешна информация, незаконното разкриване на вътрешна информация и манипулирането на пазара (пазарна злоупотреба), както и мерки за предотвратяване на пазарна злоупотреба, за да се гарантира целостта на финансовите пазари в Съюза и да се укрепи защитата на инвеститорите и доверието в тези пазари.
Член 2
Обхват
1. Настоящият регламент се прилага за:
а)
финансови инструменти, които са допуснати до търговия на регулиран пазар или които са предмет на заявление за допускане до търговия на регулиран пазар;
б)
финансови инструменти, които се търгуват на МСТ, допуснати са до търговия на МСТ или за които е подадено заявление за допускане до търговия на МСТ;
в)
финансови инструменти, които се търгуват на ОСТ;
г)
финансови инструменти, които не попадат в обхвата на букви а), б) или в), чиято цена или стойност зависи от цената или стойността на финансов инструмент, посочен в тези букви, или оказва въздействие върху неговата цена или стойност, включително, но без да се изчерпват с тях, суапи за кредитно неизпълнение или договори за разлика.
Настоящият регламент се прилага също така за поведение или сделки, включително оферти, свързани с търговия на тръжна платформа, която е лицензирана като регулиран пазар на квоти за емисии или други тръжни продукти, основани на тях, включително когато продаваните на търг продукти не са финансови инструменти, съгласно Регламент (ЕС) № 1031/2010. Без да се засягат специалните разпоредби по отношение на офертите, представени в рамките на един търг, към тях се прилагат изискванията и забраните на настоящия регламент относно нареждания за търговия.
2. Членове 12 и 15 се прилагат също за:
а)
спот договори за стоки, които не са енергийни продукти на едро, при които сделката, нареждането или поведението има, вероятно е да има или съществува намерение да има въздействие върху цената или стойността на финансов инструмент, посочен в параграф 1;
б)
видовете финансови инструменти, включително договори за деривати или дериватни инструменти за прехвърлянето на кредитен риск, при които сделката, нареждането, офертата или поведението имат или съществува вероятност да имат въздействие върху цената или стойността на спот договор за стоки, при който цената или стойността зависи от цената или стойността на тези финансови инструменти; и
в)
поведение, във връзка с бенчмарк.
3. Настоящият регламент се прилага за всяка сделка, нареждане или поведение, отнасящо се до всеки финансов инструмент, посочен в параграфи 1 и 2, независимо от това дали сделката, нареждането или поведението се осъществява на място на търговия.
4. Забраните и изискванията в настоящия регламент се прилагат за действия и пропуски, в Съюза и в трета държава по отношение на инструментите, посочени в параграфи 1 и 2.
Член 3
Определения
1. За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1)
„финансов инструмент“ означава инструмент съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 15 от Директива 2014/65/ЕС;
2)
„инвестиционен посредник“ означава всяко лице съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 1 от Директива 2014/65/ЕС;
3)
„кредитна институция“ означава кредитна институция съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 1 от Регламент (ЕС) № 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета (18);
4)
„финансова институция“ означава финансова институция съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 26 от Регламент (ЕС) № 575/2013;
5)
„пазарен оператор“ означава пазарен оператор съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 18 от Директива 2014/65/ЕС;
6)
„регулиран пазар“ означава регулиран пазар съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 21 от Директива 2014/65/ЕС;
7)
„многостранна система за търговия“ или „МСТ“ означава многостранна система съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 22 от Директива 2014/65/ЕС;
8)
„организирана система за търговия“ или „ОСТ“ означава система или механизъм в Съюза съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 23 от Директива 2014/65/ЕС;
9)
„приета пазарна практика“ означава специфична пазарна практика, която е приета от компетентен орган в съответствие с член 13;
10)
„място на търговия“ означава място на търговия съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 24 от Директива 2014/65/ЕС;
11)
„пазар за растеж на МСП“ означава пазар за растеж на МСП съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 12 от Директива 2014/65/ЕС;
12)
„компетентен орган“ означава компетентен орган, определен в съответствие с член 22, освен ако не е посочено друго в настоящия регламент;
13)
„лице“ означава всяко физическо или юридическо лице;
14)
„стока“ означава стока съгласно определението в член 2, точка 1 от Регламент (ЕО) № 1287/2006 на Комисията (19);
15)
„спот договор за стоки“ означава всеки договор за доставка на стока, търгувана на спот пазара, която се доставя бързо след сетълмента на сделката, и всеки договор за доставка на стока, който не е финансов инструмент, включително форуърден договор със сетълмент с физическа доставка;
16)
„спот пазар“ означава всеки пазар на стоки, в който стоките се продават срещу парични средства и се доставят бързо след сетълмента на сделката, и други нефинансови пазари, като например форуърдни пазари за стоки;
17)
„програма за обратно изкупуване“ означава търговия със собствени акции в съответствие с членове 21-27 от Директива 2012/30/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (20);
18)
„алгоритмична търговия“ означава алгоритмична търговия съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 39 от Директива 2014/65/ЕС;
19)
„квота за емисии“ означава квота за емисии съгласно описаното в приложение I, раздел В, точка 11 от Директива 2014/65/ЕС;
20)
„участник на пазара на квоти за емисии“ означава лице, което сключва сделки, включително прави нареждания за търговия, свързана с квоти за емисии, продавани на търг продукти, основани на тях или техни деривати и което не се ползва от освобождаване по член 17, параграф 2, втора алинея;
21)
„емитент“ означава правен субект, подчинен на частното или публичното право, който емитира или предлага емитиране на финансови инструменти, като при депозиторни разписки, представляващи финансови инструменти, емитентът е емитентът на представлявания финансов инструмент;
22)
„енергиен продукт на едро“ означава енергиен продукт на едро съгласно определението в член 2, точка 4 от Регламент (ЕС) № 1227/2011;
23)
„национален регулаторен орган“ означава национален регулаторен орган съгласно определението в член 2, точка 10 от Регламент (ЕС) № 1227/2011;
24)
„стокови деривати“ означава стокови деривати съгласно определението в член 2, параграф 1, точка 30 от Регламент (ЕС) № 600/2014 на Европейския парламент и на Съвета (21);
25)
„лице, което изпълнява ръководни функции“ означава лице в рамките на емитент, на участник на пазара на квоти за емисии или на друг субект, посочен в член 19, параграф 10, което е:
а)
член на административния, управителния или надзорния орган на този субект; или
б)
служител на висш ръководен пост, който не е член на органите, посочени в буква а), но има редовен достъп до вътрешна информация в пряка или косвена връзка с този субект и правомощието да взема ръководни решения, засягащи бъдещото развитие и перспективите за стопанска дейност на този субект;
26)
„тясно свързани лица“ означава:
а)
съпруг/а или партньор/ка, считан(а) по националното право за равностойно на съпруг/а лице;
б)
дете на издръжка в съответствие с националното право;
в)
роднина, който живее в същото домакинство в продължение поне на една година към датата на съответната сделка; или
г)
юридическо лице, тръст или съдружие, чийто ръководни функции се изпълняват от лице, което изпълнява ръководни функции, или от лице, посочено в буква а), б) или в), което е пряко или косвено контролирано от такова лице, което е учредено в полза на подобно лице, или чиито икономически интереси са практически равностойни на тези на такова лице;
27)
„записи за пренос на данни“ означава записи на данни за трафик съгласно определението в член 2, втора алинея, буква б) от Директива 2002/58/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (22);
28)
„лице, натоварено професионално с организирането или извършването на сделки“ означава лице, което се занимава професионално с приемането и предаването на нареждания или с извършването на сделки с финансови инструменти;
29)
„бенчмарк“ означава всеки публикуван курс, индекс или цифра, който е направен публично достояние или се публикува и периодично или редовно се определя чрез прилагането на формула или въз основа на стойността на един или повече базови активи или цени, включително прогнозирани цени, действителни или прогнозирани лихвени проценти или други стойности, или проучвания, и въз основа на който се определя сумата, дължима по даден финансов инструмент или стойността на даден финансов инструмент;
30)
„маркет-мейкър“ означава маркет-мейкър съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 7 от Директива 2014/65/ЕС;
31)
„увеличаване на броя на акциите“ означава придобиване на ценни книжа в дружество, при което не се поражда законово или подзаконово задължение за обявяване на търгово предложение във връзка с това дружество;
32)
„разкриващ участник на пазара“ означава лице, което попада в една от категориите, посочени в член 11, параграф 1, букви а)-г) или в член 11, параграф 2, и разкрива информация в хода на пазарно проучване;
33)
„високочестотна търговия“ означава високочестотен способ за алгоритмична търговия съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 40 от Директива 2014/65/ЕС;
34)
„информация, препоръчваща или предлагаща инвестиционна стратегия“ означава информация:
i)
предоставена от независим анализатор, инвестиционен посредник, кредитна институция или всяко друго лице, чието основно занятие е да предоставя инвестиционни препоръки, или всяко физическо лице, което работи за тях по силата на трудов договор или на друго основание, която пряко или косвено изразява определено инвестиционно предложение по отношение на финансов инструмент или на емитент; или
ii)
предоставена от лица, различни от посочените в подточка i), с която пряко се предлага определено инвестиционно решение по отношение на даден финансов инструмент;
35)
„инвестиционна препоръка“ означава информация, с която се препоръчва или предлага инвестиционна стратегия, изрично или по подразбиране, по отношение на един или повече финансови инструменти или емитенти, включително и всяко мнение относно текущата или бъдеща стойност или цена на такива инструменти, предназначена за дистрибуторски канали или за обществеността.
2. За целите на член 5 се прилагат следните определения:
а)
„ценни книжа“ означава:
i)
акции и други ценни книжа, еквивалентни на акции;
ii)
облигации и други форми на секюритизиран дълг; или
iii)
секюритизиран дълг, конвертируем или разменяем в акции или в други ценни книжа, еквивалентни на акции.
б)
„свързани инструменти“ означава следните финансови инструменти, включително тези, които не са допуснати до търговия или търгувани на място на търговия или за които не е подадено заявление за допускане до търговия на място на търговия:
i)
договори или права за записване, придобиване или разпореждане с ценни книжа;
ii)
финансови деривати на ценни книжа;
iii)
когато ценните книжа са конвертируеми или заменяеми дългови инструменти - ценните книжа, в които могат да бъдат конвертирани или заменени такива конвертируеми или заменяеми дългови инструменти;
iv)
инструменти, които са издадени или гарантирани от емитента или от гаранта на ценните книжа и чиято пазарна цена би могла да повлияе значително на цената на ценните книжа или обратното;
v)
когато ценните книжа са ценни книжа, еквивалентни на акции - акциите, които представляват тези ценни книжа и всякакви други ценни книжа, които са еквивалентни на тези акции;
в)
„значимо разпределение“ означава първоначално или вторично предлагане на ценни книжа, което се отличава от обикновената търговия както по стойността на предлаганите ценни книжа, така и по прилагания метод за продажба;
г)
„стабилизиране“ означава закупуване или оферта за закупуване на ценни книжа или сделка с еквивалентни на тях свързани инструменти, която е предприета от кредитна институция или от инвестиционен посредник в контекста на значимо разпределение на такива ценни книжа изключително в подкрепа на пазарната цена на тези ценни книжа за предварително определен срок поради наличието на натиск за продаване на такива ценни книжа.
Член 4
Уведомления и списък на финансовите инструменти
1. Пазарните оператори на регулираните пазари и инвестиционните посредници и пазарните оператори, организиращи МСТ или ОСТ, уведомяват незабавно компетентния орган по мястото на търговия за всеки финансов инструмент, за който е подадено заявление за допускане до търговия на тяхното място на търговия, който е допуснат до търговия или който се търгува за първи път.
Те уведомяват също компетентния орган по мястото на търговия, когато финансовият инструмент престане да се търгува или да бъде допуснат до търговия, освен ако датата, на която финансовият инструмент престава да се търгува или да бъде допуснат до търговия, е известна и е посочена в първото уведомление, направено в съответствие с първата алинея.
Уведомленията, посочени в настоящия параграф, включват, когато е подходящо, имената и идентификаторите за съответните финансови инструменти и датата и часа на заявлението за допускане до търговия, допускането до търговия и датата и часа на първата сделка.
Пазарните оператори и инвестиционните посредници предават също на компетентния орган по мястото на търговия информацията, установена в трета алинея, по отношение на финансови инструменти, които са предмет на заявление за допускане до търговия или които са допуснати до търговия преди 2 юли 2014 г. и които все още са допуснати до търговия или търгувани на тази дата.
2. Компетентните органи по мястото на търговия предават уведомленията, които са получили съгласно параграф 1, незабавно на ЕОЦКП. ЕОЦКП публикува тези уведомления на своя уебсайт под формата на списък незабавно след получаването им. ЕОЦКП актуализира този списък веднага след получаване на уведомление от компетентен орган на мястото на търговия. Списъкът не ограничава обхвата на настоящия регламент.
3. Списъкът съдържа следната информация:
а)
имената и идентификаторите на финансовите инструменти, които са предмет на заявление за допускане до търговия, допуснати са до търговия или се търгуват за първи път на регулирани пазари, МСТ и ОСТ;
б)
датата и часа на заявленията за допускане до търговия, на допусканията до търговия или на първите сделки;
в)
данни за местата за търговия, на които финансовите инструменти са предмет на заявление за допускане до търговия, допуснати са до търговия или се търгуват за първи път, и
г)
датата и часа, в който финансовите инструменти престават да се търгуват или да бъдат допуснати до търговия.
4. За да се гарантира последователното прилагане на настоящия член, ЕОЦКП разработва проект на регулаторни технически стандарти, за да определи:
а)
съдържанието на уведомленията, посочени в параграф 1; и
б)
начина и условията за съставянето, публикуването и поддържането на списъка, посочен в параграф 3.
ЕОЦКП представя тези проекти на регулаторни технически стандарти на Комисията до 3 юли 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приема посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010 на Европейския парламент и на Съвета (23).
5. За да се гарантират еднакви условия на прилагане на настоящия член, ЕОЦКП разработва проекти на технически стандарти за изпълнение, за да предвиди времето, формата и образеца на представянето на уведомленията по параграфи 1 и 2.
ЕОЦКП представя тези проекти на технически стандарти за изпълнение на Комисията до 3 юли 2015 г.
На Комисията се предоставя правомощието да приема техническите стандарти за изпълнение, посочени в първа алинея, в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 5
Освобождаване за програмите за обратно изкупуване и стабилизирането
1. Забраните в член 14 и член 15 от настоящия регламент не се прилагат за търговията със собствени акции в програмите за обратно изкупуване, когато:
а)
пълната информация за програмата е обявена преди началото на търговията;
б)
сделките се отчитат като част от програмата за обратно изкупуване пред компетентния орган в съответствие с параграф 3 и впоследствие се разкриват публично;
в)
спазват се адекватни ограничения по отношение на цената и обема; и
г)
извършва се в съответствие с целите, посочени в параграф 2, и условията, установени в настоящия член и в регулаторните технически стандарти, посочени в параграф 6.
2. За да може да се възползва от освобождаването, предвидено в параграф 1, програмата за обратно изкупуване има като своя единствена цел:
а)
намаляване на капитала на емитента;
б)
изпълнение на задълженията, които произтичат от дългови финансови инструменти, които са заменими за капиталови инструменти; или
в)
изпълнение на задълженията, които произтичат от програми за опции за акции или друго предоставяне на акции на служители или членове на административните, управителните или надзорните органи на емитента или на свързано дружество.
3. За да може да се възползва от освобождаването, предвидено в параграф 1, емитентът докладва пред компетентния орган на мястото на търговия, на който акциите са били допуснати до търговия или се търгуват всяка сделка във връзка с програмата за обратно изкупуване, включително информацията, указана в член 25, параграфи 1 и 2, и член 26, параграфи 1, 2 и 3 от Регламент (ЕС) № 600/2014.
4. Забраните в член 14 и член 15 от настоящия регламент не се прилагат по отношение на търговията с ценни книжа или със свързани инструменти за стабилизиране на ценни книжа, когато:
а)
стабилизирането се извършва за ограничен период;
б)
съответната информация във връзка със стабилизирането се разкрива, и се уведомява компетентния орган по мястото на търговия в съответствие с параграф 5;
в)
спазват се адекватни ограничения по отношение на цената; и
г)
търговията отговаря на условията за стабилизиране, предвидени в посочените в параграф 6 регулаторни технически стандарти.
5. Без да се засяга член 23, параграф 1, емитентите, предложителите или субектите, които предприемат стабилизиране, независимо дали действат от името на такива лица или не, съобщават на компетентния орган по мястото на търговия подробностите относно всички сделки по стабилизиране не по-късно от изтичането на седмата дневна пазарна сесия след датата на извършването на подобни сделки.
6. За да се гарантира последователното прилагане на настоящия член, ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти за определяне на условията, на които трябва да отговарят програмите за обратно изкупуване и мерките за стабилизиране, посочени в параграфи 1 и 4, включително условията на търговия, ограниченията по отношение на време и обем, задълженията за разкриване и докладване и ценовите условия.
ЕОЦКП представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 3 юли 2015 г.
На Комисията се предоставя правомощието да приема посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 6
Освобождаване на паричната политика, дейностите по управление на публичния дълг и дейностите в рамките на политиката в областта на изменението на климата
1. Настоящият регламент не се прилага по отношение на сделките, нарежданията или поведението при изпълнение на целите на паричната политика, политиката по отношение на обменния курс или по управлението на публичния дълг от:
а)
държава членка;
б)
членовете на ЕСЦБ;
в)
министерство, агенция или дружество със специална цел на една или повече държави членки, или от лице, действащо от тяхно име;
г)
когато дадена държава членка е федерална държава - от член, представляващ федерацията.
2. Настоящият регламент не се прилага за сделките, нарежданията или поведението на Комисията или всеки друг официално определен орган или от лице, действащо от негово име, при изпълнение на политиката по управлението на публичния дълг.
Настоящият регламент не се прилага и по отношение на такива сделки, нареждания или поведение на:
а)
Съюза;
б)
дружество със специална цел на една или няколко държави членки;
в)
Европейската инвестиционна банка;
г)
Европейския инструмент за финансова стабилност;
д)
Европейския механизъм за стабилност,
е)
международна финансова институция, учредена от две или повече държави членки, която има за цел да мобилизира финансиране и да предоставя финансова помощ в полза на членовете си, които изпитват или са застрашени от сериозни финансови проблеми.
3. Регламентът не се прилага за дейността на дадена държава членка, Комисията или всеки друг официално определена орган или всяко лице, действащо от тяхно име, когато тази дейност засяга квотите за емисии и е предприета в изпълнение на целите на политиката на Съюза в областта на изменението на климата в съответствие с Директива 2003/87/ЕО.
4. Настоящият регламент не се прилага за дейностите на дадена държава членка, на Комисията или всеки друг официално определен орган или всяко лице, действащо от тяхно име, която се предприема в изпълнение на целите на Съюза в областта на общата селскостопанска политика, или на общата политика на Съюза в областта на рибарството в съответствие с приетите актове или с международни споразумения, сключени съгласно ДФЕС.
5. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 35, за да се разшири освобождаването, посочено в параграф 1, така че да обхваща определени публични органи и централни банки на трети държави.
За тази цел до 3 януари 2016 г. Комисията подготвя и представя на Европейския парламент и на Съвета доклад, в който се оценява международното третиране на публични органи, отговорни за или участващи в управлението на публичен дълг, и на централните банки в трети държави.
Докладът включва сравнителен анализ на третирането на тези органи и на централните банки в рамките на правната рамка на трети държави, както и на стандартите за управление на риска, приложими към сделките, сключени от тези органи и централните банки под юрисдикцията на тези трети държави. Ако - особено предвид сравнителния анализ - в доклада се стига до заключението, че централните банки на трети държави трябва да бъдат освободени по отношение на паричните им задължения от задълженията и забраните, установени в настоящия регламент, Комисията разширява освобождаването, посочено в параграф 1 също и спрямо централните банки на тези трети държави.
6. На Комисията също така се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 35, за да се разшири изключването, посочено в параграф 3, така че да обхваща определени публични органи на трети държави, които имат споразумение със Съюза съгласно член 25 от Директива 2003/87/ЕО.
7. Настоящият член не се прилага за лица, работещи по силата на трудов договор или на друго основание за субектите, посочени в настоящия член, когато тези лица, пряко или косвено извършват сделки или нареждания или предприемат поведение за собствена сметка.
ГЛАВА 2
ВЪТРЕШНА ИНФОРМАЦИЯ, ЗЛОУПОТРЕБА С ВЪТРЕШНА ИНФОРМАЦИЯ, НЕЗАКОННО РАЗКРИВАНЕ НА ВЪТРЕШНА ИНФОРМАЦИЯ И МАНИПУЛИРАНЕ НА ПАЗАРА
Член 7
Вътрешна информация
1. За целите на настоящия регламент вътрешната информация се състои от следните видове информация:
а)
точна информация, която не е била направена публично достояние, свързана пряко или косвено с един или повече емитенти или с един или повече финансови инструменти и която, ако бъде направена публично достояние, би могла да повлияе чувствително върху цената на тези финансови инструменти или на свързаните с тях дериватни финансови инструменти;
б)
по отношение на стоковите деривати - точна информация, която не е била направена публично достояние, свързана пряко или косвено с един или повече деривати или свързана пряко със свързания спот договор за стоки и която, ако бъде направена публично достояние, би могла да повлияе чувствително върху цените на тези деривати или свързани спот договори за стоки и когато става въпрос за информация, която може основателно да се очаква да бъде разкрита или трябва да бъде разкрита по силата на законовите или подзаконовите разпоредби на равнището на Съюза или на национално равнище, пазарните правила, договорите, обичайните правила или практики на съответните пазари на стокови деривати или спот пазари;
в)
по отношение на квотите за емисии или продаваните на търг основани на тях продукти - точна информация, която не е била направена публично достояние, която се отнася пряко или косвено до един или повече такива инструменти и която, ако бъде направена публично достояние, би могла да повлияе чувствително върху цената на тези инструменти или на свързаните с тях дериватни финансови инструменти;
г)
за лицата, натоварени с изпълнението на нареждания относно финансови инструменти, тя означава също информация, предадена от клиент и свързана с подадени, но все още неизпълнени нареждания на клиента, свързани с финансови инструменти, която е точна, отнася се пряко или косвено до един или повече емитенти на финансови инструменти или до един или повече финансови инструменти и, ако бъде разкрита публично, би могла да повлияе чувствително върху цената на тези финансови инструменти, цената на свързаните спот договори за стоки или на свързаните с тях дериватни финансови инструменти.
2. За целите на параграф 1 се смята, че информацията е точна, ако тя посочва набор от обстоятелства, които съществуват или които основателно може да се очаква, че ще настъпят, или посочва събитие, което е настъпило или за което основателно може да се очаква, че ще настъпи, когато такава информация е дотолкова конкретна, че позволява да се направи заключение относно възможното въздействие на този набор от обстоятелства или на това събитие върху цените на финансовите инструменти или свързания дериватен финансов инструмент, свързаните спот договори за стоки или продаваните на търг продукти, основани на квоти за емисии. Във връзка с това в случай на продължителен процес, който е предназначен да доведе или води до определени обстоятелства или определено събитие, за точна информация може да се считат тези бъдещи обстоятелства или това бъдещо събитие, и също междинните етапи на този процес, които са свързани с постигането на тези бъдещи обстоятелства или това бъдещо събитие.
3. За междинен етап при продължителен процес се счита вътрешна информация, ако тя сама по себе си отговаря на критериите за вътрешна информация съгласно посоченото в настоящия член.
4. За целите на параграф 1 информация, която, ако бъде направена публично достояние, би могла да има значително въздействие върху цената на финансови инструменти, дериватни финансови инструменти, свързани спот договори за стоки или продавани на търг продукти, основани на квоти за емисии, означава информацията, която разумен инвеститор вероятно би използвал като част от мотивите за своите инвестиционни решения.
В случай на участници на пазара на квоти за емисии с общи емисии или номинална топлинна входяща мощност на равнището на прага, определен в съответствие с член 17, параграф 2, втора алинея, или под този праг, се счита, че информацията за техните физически операции няма значително въздействие върху цената на квотите за емисии, на продаваните на търг продукти, основани на тях, или на дериватните финансови инструменти.
5. ЕОЦКП издава насоки за съставянето на неизчерпателен примерен списък с информация, която основателно може да се очаква да бъде разкрита или трябва да бъде разкрита по силата на законовите или подзаконовите разпоредби в правото на Съюза или в националното право, пазарните правила, договор, практика или обичайните правила на съответните пазари за стокови деривати или спот пазари, както е посочено в параграф 1, буква б). ЕОЦКП надлежно взема предвид специфичните особености на тези пазари.
Член 8
Злоупотреба с вътрешна информация
1. За целите на настоящия регламент злоупотреба с вътрешна информация възниква, когато дадено лице разполага с вътрешна информация и я използва, като придобива или се разпорежда за собствена сметка или сметка на трета страна, пряко или косвено, с финансови инструменти, за които се отнася тази информация. Използването на вътрешна информация посредством отмяна или изменение на нареждане относно финансов инструмент, за който се отнася информацията, когато нареждането е направено преди съответното лице да разполага с вътрешната информация, също се счита за злоупотреба с вътрешна информация. По отношение на продажбите на търг на квоти за емисии или на други основани на тях продавани на търг продукти, които се провеждат в съответствие с Регламент (ЕС) № 1031/2010, използването на вътрешна информация включва още и представяне, промяна или оттегляне на оферта от дадено лице за негова собствена сметка или за сметка на трета страна.
2. За целите на настоящия регламент препоръчването или склоняването на друго лице да участва в злоупотреба с вътрешна информация възниква, ако лицето разполага с вътрешна информация и:
а)
препоръчва, въз основа на тази информация, или склонява друго лице да придобие или да се разпореди с финансови инструменти, за които се отнася тази информация, или
б)
препоръчва, въз основа на тази информация, или склонява друго лице да отмени или измени нареждане относно финансов инструмент, за който се отнася тази информация.
3. Използването на препоръките или склоняването, посочени в параграф 2, представлява злоупотреба с вътрешна информация по смисъла на настоящия член, когато лицето, използващо препоръката или което е било склонено, знае или би следвало да знае, че те са основани на вътрешна информация.
4. Настоящият член се прилага по отношение на всяко лице, което разполага с вътрешна информация в резултат на това, че:
а)
е член на административния, управителния или надзорния орган на емитента или участник на пазара на квоти за емисии;
б)
има дялово участие в капитала на емитента или на участник в пазара на квоти за емисии;
в)
има достъп до информация чрез упражняването на дейност, професия или служебни задължения; или
г)
е участва в извършването на престъпна дейност.
Настоящият член се прилага и за всяко лице, което притежава вътрешна информация при обстоятелства, различни от посочените в първа алинея, когато лицето знае или следва да знае, че това е вътрешна информация.
5. Когато лицето е юридическо лице, настоящият член се прилага също, в съответствие с националното право, по отношение на физическите лица, които участват при взимането на решението да се извърши придобиването или разпореждането или отмяната или изменението на нареждане за сметка на съответното юридическо лице.
Член 9
Законосъобразно поведение
1. За целите на членове 8 и 14 фактът сам по себе си, че юридическо лице е разполагало или разполага с вътрешна информация, не означава, че това лице е използвало тази информация и че поради това е извършило злоупотреба с вътрешна информация въз основа на придобиване или разпореждане, когато това юридическо лице:
а)
е установило, прилагало и поддържало адекватни и ефективни вътрешни правила и процедури, които ефективно гарантират, че нито физическото лице, взело от негово име решението да придобие или да се разпореди с финансовите инструменти, за които се отнася информацията, нито което и да е друго физическо лице, което би могло да упражни влияние върху това решение, е разполагало с вътрешна информация; и
б)
не е насърчило, препоръчало, склонило или по друг начин повлияло на физическото лице, което е придобило или се е разпоредило за негова сметка с финансовите инструменти, за които се отнася информацията.
2. За целите на членове 8 и 14 сам по себе си фактът, че дадено лице разполага с вътрешна информация, не означава, че това лице е използвало тази информация и че поради това е извършило злоупотреба с вътрешна информация въз основа на придобиване или разпореждане, когато това лице:
а)
е маркет-мейкър за финансовия инструмент, за който се отнася тази информация, или лице, упълномощено да действа като контрагент за финансовия инструмент, за който се отнася тази информация, и придобиването или разпореждането с финансови инструменти, за които се отнася тази информация, се извършва законно в рамките на нормалните условия на изпълнение на функциите му на маркет-мейкър или на контрагент за този финансов инструмент; или
б)
е упълномощено да изпълнява нареждания от името на трети страни и придобиването или разпореждането с финансовите инструменти, за които се отнася нареждането, се извършва законно в хода на обичайното упражняване на дейност, професия или служебни задължения на това лице.
3. За целите на членове 8 и 14 сам по себе си фактът, че дадено лице разполага с вътрешна информация, не означава, че това лице е използвало тази информация и че поради това е извършило злоупотреба с вътрешна информация въз основа на придобиване или разпореждане, когато това лице извършва сделка за придобиване или разпореждане с финансови инструменти и когато тази сделка се извършва при изпълнението на изискуемо задължение, добросъвестно и без да се заобикаля забраната за злоупотреба с вътрешна информация, и:
а)
това задължение произтича от дадено нареждане или сключено споразумение преди съответното лице да разполага с вътрешната информация; или
б)
сделката е извършена, в изпълнение на законово или подзаконово задължение, което е възникнало, преди съответното лице да разполага с вътрешната информация.
4. За целите на членове 8 и 14, сам по себе си фактът, че дадено лице разполага с вътрешна информация, не предполага, че това лице е използвало тази информация или е извършило злоупотреба с вътрешна информация, когато това лице е придобило вътрешната информация при публично търгово предложение или сливане с дадено дружество, и използва тази вътрешна информация единствено за целите на процедурите по поглъщане или сливане, при условие че в момента на одобрение на сливането или приемане на предложението от акционерите на това дружество всяка вътрешна информация е била направена публично достояние или е престанала по друг начин да представлява вътрешна информация.
Настоящият параграф не се прилага към увеличаване на броя на акциите.
5. За целите на членове 8 и 14 сам по себе си фактът, че дадено лице използва своите собствени знания, за да вземе решение за придобиване или разпореждане с финансови инструменти, при придобиването или разпореждането с тези финансови инструменти, сам по себе си не представлява използване на вътрешна информация.
6. Независимо от параграфи 1 - 5 от настоящия член, нарушение на забраната за злоупотреба с вътрешна информация, наложена в член 14, може все още да се счита за настъпило, ако компетентният орган установи, че съществува незаконосъобразна причина за съответните нареждания за търговия, сделки или поведение.
Член 10
Незаконно разкриване на вътрешна информация
1. За целите на настоящия регламент незаконното разкриване на вътрешна информация възниква, когато дадено лице разполага с такава информация и я разкрива на кое да е друго лице, освен когато разкриването е извършено при обичайното упражняване на дейност, професия или служебни задължения.
Настоящият параграф се прилага по отношение на всяко физическо или юридическо лице, намиращо се в ситуациите или обстоятелствата, посочени в член 8, параграф 4.
2. За целите на настоящия регламент последващото разкриване на препоръки или склоняване, посочени в член 8, параграф 2, се счита за незаконно разкриване на вътрешна информация по настоящия член, когато лицето, разкриващо препоръката или склоняването, знае или е следвало да знае, че те се основават на вътрешна информация.
Член 11
Пазарни проучвания
1. Пазарно проучване се състои в съобщаването на информация на един или повече потенциални инвеститори преди обявяването на сделката, за да се оцени интереса на потенциалните инвеститори в евентуална сделка и условията, свързани с нея като например нейния евентуален размер или цена от страна на:
а)
емитент;
б)
вторичен предложител на даден финансов инструмент, в такова количество или стойност, че сделката се отличава от обикновената търговия и обхваща метод на продажба въз основа на предварителна оценка на потенциалния интерес на потенциални инвеститори;
в)
участник в пазара на квоти за емисии; или
г)
трета страна, която действа от името или за сметка на лице, посочено в букви а), б) или в).
2. Без да се засяга член 23, параграф 3, разкриването на вътрешна информация от лице, което възнамерява да направи търгово предложение за ценните книжа на дадено дружество, или сливане с това дружество, на страни, които имат право на тези ценни книжа, също представлява пазарно проучване, при условие че:
а)
информацията е необходима, за да позволи на страните, които имат право на ценните книжа, да си изградят мнение относно готовността да предложат своите ценни книжа, и
б)
готовността на страните, които имат право на ценните книжа, да предлагат своите ценни книжа, е разумно необходима за целите на решението за търгово предложение или за сливане.
3. Преди да пристъпи към пазарно проучване, разкриващият участник на пазара специално обмисля дали пазарното проучване ще включва разкриване на вътрешна информация. Разкриващият участник на пазара записва писменосвоето заключение и мотивите за него. Той представя писмения запис на компетентния орган при поискване. Това задължение се прилага за всяко разкриване на информация по време на пазарното проучване. Разкриващият участник на пазара актуализира съответно писмените записи, посочени в настоящия параграф.
4. За целите на член 10, параграф 1 разкриването на вътрешна информация в хода на пазарно проучване се счита за извършено в рамките на обичайното упражняване на дейността, професията или служебните задължения на лицето, когато разкриващият участник на пазара спазва параграфи 3 и 5 от настоящия член.
5. За целите на параграф 4, разкриващият участник на пазара трябва преди да направи разкриването:
а)
да получи съгласието на лицето, което получава пазарното проучване, да получи вътрешна информация;
б)
да информира лицето, което получава пазарното проучване, че му е забранено да използва или да се опитва да използва тази информация, като придобива или се разпорежда за собствена сметка или за сметка на трета страна, пряко или косвено, с финансови инструменти, свързани с тази информация;
в)
да информира лицето, което получава пазарното проучване, че муе забранено да използва или да се опитва да използва тази информация, като отменя или изменя нареждане, което вече е било дадено относно финансовия инструмент, за който се отнася информацията; и
г)
да информира лицето, което получава пазарното проучване, че със съгласието си да получи информацията, то се задължава да спазва поверителност по отношение на информацията.
Разкриващият участник на пазара изготвя и поддържа записи на цялата информация, предоставена на лицето, което получава пазарното проучване, включително информацията, представена в съответствие с първа алинея, букви а)-г), както и самоличността на потенциалните инвеститори, на които е била разкрита информацията, включително, но не само на юридическите и физическите лица, които действат от името на потенциалния инвеститор, и датата и часа на всяко разкриване. При поискване разкриващият участник на пазара предоставя записите на компетентния орган.
6. Когато информация, която е била разкрита в хода на пазарно проучване, престане да бъде вътрешна информация съгласно оценката на разкриващия участник на пазара, разкриващият участник на пазара информира за това получателя във възможно най-кратък срок.
Разкриващият участник на пазара съхранява запис на информацията, предоставена в съответствие с настоящия параграф, и при поискване го предоставя на компетентния орган.
7. Независимо от разпоредбите на настоящия член лицето, което получава пазарно проучване, преценява за себе си дали притежава вътрешна информация или кога е престанало да притежава вътрешна информация.
8. Разкриващият участник на пазара пази записите, посочени в настоящия член, за срок от най-малко пет години.
9. За да се гарантира последователното прилагане на настоящия член, ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти, с които се определят подходящи договорености, процедури и изисквания за съхранение на документацията, за да спазват лицата изискванията, предвидени в параграфи 4, 5, 6 и 8.
ЕОЦКП представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 3 юли 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приема регулаторните технически стандарти, посочени в първа алинея, в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
10. За да се гарантират еднакви условия на прилагане на настоящия член, ЕОЦКП разработва проекти на технически стандарти за изпълнение, с които се конкретизират системите и образците на уведомленията, които трябва да бъдат използвани от лицата, за да спазят изискванията, установени с параграфи 4, 5, 6 и 8 от настоящия член, по-конкретно точния формат на записите, посочени в параграфи 4-8, и техническите средства за надлежно съобщаване на информацията, посочени в параграф 6, на лицето, което получава пазарното проучване.
ЕОЦКП представя на Комисията тези проекти на технически стандарти за изпълнение до 3 юли 2015 г.
На Комисията се предоставят правомощия да приема техническите стандарти за изпълнение, посочени в първа алинея, в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
11. ЕОЦКП издава насоки в съответствие с член 16 от Регламент (ЕС) № 1095/2010, адресирани до лицата, които получават пазарните проучвания, относно:
а)
факторите, които тези лица трябва да вземат предвид, когато им се разкрива информация в рамките на пазарно проучване, за да преценят дали информацията представлява вътрешна информация;
б)
мерките, които тези лица трябва да вземат предвид„ ако им е разкрита вътрешна информация, за да спазят членове 8 и 10 от настоящия регламент; и
в)
записите, които тези лица трябва да съхраняват, с цел да докажат, че са изпълнили член 8 и член 10 от настоящия регламент.
Член 12
Манипулиране на пазара
1. За целите на настоящия регламент манипулирането на пазара включва следните дейности:
а)
сключване на сделка, даване на нареждане за търговия, както и друг тип поведение, което:
i)
дава или е вероятно да даде неверни или подвеждащи сигнали по отношение на предлагането, търсенето или цената на финансов инструмент, свързан спот договор за стоки или продаван на търг продукт, основан на квоти за емиси; или
ii)
определя или е вероятно да определи цената на един или повече финансови инструменти, свързан спот договор за стоки или продаван на търг продукт, основан на квоти за емисии, на необичейно или изкуствено равнище;
освен ако лицето, сключващо сделката, даващо нареждане за търговия или имащо друг тип поведение, установи, че такава сделка, нареждане или поведение са извършени поради законни причини и се съобрази с приетата пазарна практика в съответствие с член 13;
б)
сключване на сделки, подаване на нареждане за търговия или друг тип дейност или поведение, които оказват или е възможно да окажат влияние върху цената на един или повече финансови инструменти, свързан спот договор за стоки или продаван на търг продукт, основан на квоти за емисии, които включват фиктивно средство или друга форма на измама или заблуда;
в)
разпространяване на информация чрез медиите, включително интернет, или по какъвто и да е друг начин, която дава или може да даде лъжливи или подвеждащи сигнали по отношение на предлагането, търсенето или цената на финансов инструмент, свързан спот договор за стоки или продаван на търг продукт, основан на квоти за емиси, или определя или е вероятно да определи цената на един или повече финансови инструменти, свързан спот договор за стоки или продаван на търг продукт, основан на квоти за емиси на необичайно или изкуствено равнище, включително разпространяване на слухове, когато лицето, извършило това, е знаело или е следвало да знае, че информацията е била невярна или подвеждаща;
г)
предаване на невярна или подвеждаща информация или предоставяне на неверни или подвеждащи входни данни във връзка с бенчмарк, когато лицето, извършило предаването на данните, е знаело или е следвало да знае, че те са неверни или подвеждащи, или всяко друго поведение, с което се манипулира изчисляването на бенчмарк.
2. Следните видове поведение се смятат, наред с другото, за манипулиране на пазара:
а)
поведението на едно или повече лица, действащи организирано, с които си осигуряват господстващо положение по отношение на предлагането или на търсенето на даден финансов инструмент, свързани спот договори за стоки или продавани на търг продукти, основани на квоти за емисии, чийто резултат е или е вероятно да бъде пряко или косвено определяне на покупните или продажните цени, или създаването или вероятността от създаване на други неравностойни условия за търговия;
б)
купуването или продаването на финансови инструменти в момента на отварянето или затварянето на пазара, което има или може да има за последица въвеждането в заблуждение на инвеститорите, които действат на основата на изложените цени, включително цените при отваряне или затваряне на пазара;
в)
даването на нареждания към място на търговия, включително отмяна или промяна на такова нареждане, чрез всяко налично средство за търговия, включително с електронни средства като стратегии за алгоритмична търговия и високочестотни способи за алгоритмична търговия, водещи до един от резултатите, посочени в параграф 1, буква а) или б), като:
i)
смущаване или отлагане функционирането на системата за търговия на мястото на търговия, или вероятност да се предизвика такова;
ii)
затрудняване на други лица при установяването на действителни нареждания в системата за търговия на мястото на търговия, или действия, които могат да доведат до това, включително чрез даване на нареждания, водещи до претоварване или дестабилизиране на дневника за нареждания; или
iii)
даване или вероятност от даване на неверен или подвеждащ сигнал по отношение на предлагането или търсенето или цената на финансов инструмент, по-специално чрез даване на нареждания с цел започване или засилване на тенденция;
г)
възползването от случаен или редовен достъп до традиционните или електронните медии чрез даване на мнение за финансов инструмент, свързан спот договор за стоки или продаван на търг продукт, основан на квоти за емисии (или косвено - за неговия емитент), след предварително открити позиции в тях, и извличане впоследствие на полза от въздействието на мненията, дадени за цената на този инструмент, свързан спот договор за стоки или продаван на търг продукт, основан на квоти за емисии, без към момента на изявата този конфликт на интереси да е бил направен по подходящ и ефективен начин публично достояние;
д)
купуването или продаването на вторичния пазар на квоти за емисии или свързани деривати преди търга, провеждан в съответствие с Регламент (ЕС) № 1031/2010, което води до фиксиране на тръжната клирингова цена на търгуваните продукти на необичайно или изкуствено равнище или до подвеждане на оферентите в търга.
3. За целите на прилагането на параграф 1, букви а) и б) и без да се засягат видовете поведение, посочени в параграф 2, приложение I определя неизчерпателно индикатори, свързани с използването на фиктивно средство или друга форма на заблуда или измама, както и с подаването на неверни или подвеждащи сигнали и с определянето на цени.
4. Когато лицето, посочено в настоящия член, е юридическо лице, настоящият член се прилага също, в съответствие с националното право, по отношение на физическите лица, които участват в решението за извършване на дейности за сметка на съответното юридическо лице.
5. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 35 за уточняване на характеристиките в приложение I, за да се изяснят техните елементи и да се вземе предвид техническото развитие на финансовите пазари.
Член 13
Приети пазарни практики
1. Забраната по член 15 не се прилага за дейностите, посочени в член 12, параграф 1, буква а), при условие че лицето, сключващо сделка, даващо нареждане за търговия или имащо друг тип поведение, установи, че за такава сделка, нареждане или поведение е имало законни причини и се съобразява с приета пазарна практика, както е установено в съответствие с настоящия член.
2. Компетентният орган може да установи приета пазарна практика, като вземе предвид следните критерии:
а)
дали пазарната практика предвижда значителна степен на прозрачност за пазара;
б)
дали пазарната практика гарантира във висока степен действието на пазарните сили и правилното взаимодействие на силите на предлагането и търсенето;
в)
дали пазарната практика има положително въздействие върху пазарната ликвидност и ефикасност;
г)
дали пазарната практика отчита механизма за търговия на съответния пазар и позволява на участниците на пазара да реагират правилно и своевременно на новата пазарна ситуация, създадена с тази практика;
д)
дали пазарната практика не създава пряко или косвено на риск за целостта на свързаните пазари, независимо дали те са регулирани или не, в съответния финансов инструмент в рамките на Съюза;
е)
резултата от разследването на компетентен орган или друг орган относно съответната пазарна практика, и по-специално дали съответната пазарна практика нарушава правила или уредба, предвидени за предотвратяване на пазарните злоупотреби, или кодекси на поведение, независимо дали тя засяга съответния пазар, или, пряко или косвено свързаните пазари в рамките на Съюза; и
ж)
структурните характеристики на съответния пазар, между другото, дали е регулиран пазар или не, видовете финансови инструменти, които се търгуват на него, и видовете участници на пазара, включително степента на участие на индивидуални инвеститори на съответния пазар.
Пазарна практика, която е установена от компетентен орган като приета пазарна практика на даден пазар, не може да се счита за приложима на други пазари, освен ако компетентните органи на тези други пазари са приели тази практика съгласно настоящия член.
3. Преди установяване на приета пазарна практика в съответствие с параграф 2 компетентният орган уведомява ЕОЦКП и другите компетентни органи за намерението му да установи приета пазарна практика и предоставя подробности за тази оценка, извършена в съответствие с критериите, предвидени в параграф 2. Това уведомяване се извършва не по-малко от три месеца преди планираното пораждане на действие на приетата пазарна практика.
4. В срок от два месеца след получаване на уведомлението ЕОЦКП издава становище до нотифициращия компетентен орган, съдържащо оценка на съвместимостта на приетата пазарна практика с параграф 2 и с регулаторните технически стандарти, приети съгласно параграф 7. ЕОЦКП оценява дали създаването на приетата пазарна практика няма да застраши доверието във финансовия пазар на Съюза. Становището се публикува на уебсайта на ЕОЦКП.
5. Ако компетентен орган установи приета пазарна практика в разрез със становище на ЕОЦКП, дадено в съответствие с параграф 4, той публикува на своя уебсайт в срок от 24 часа от установяването на приетата пазарна практика известие, което подробно описва основанията за това, включително причините приетата пазарна практика да не води до застрашава доверието на пазара.
6. Когато компетентен орган счита, че друг компетентен орган е установил приета пазарна практика, която не отговаря на критериите, предвидени в параграф 2, ЕОЦКП в съответствие с неговите правомощия по член 19 от Регламент (ЕС) № 1095/2010 подпомага съответните органи да постигнат съгласие.
Ако засегнатите компетентни органи не постигнат съгласие, ЕОЦКП би могъл да вземе решение съгласно член 19, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
7. За да се гарантира последователното прилагане на настоящия член, ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти за уточняване на критериите, процедурата и изискванията за установяването на приетата пазарна практика в съответствие с параграфи 2, 3 и 4, и изискванията за за запазването ѝ, за прекратяването ѝ или за изменението на условията за нейното приемане.
ЕОЦКП представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 3 юли 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приема посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
8. Компетентните органи преразглеждат редовно и най-малко на всеки две години приетите пазарни практики, установени от тях, по-специално като вземат предвид значителните промени в съответната пазарна среда, като например промени в търговските правила или пазарната инфраструктура, с оглед да вземат решение дали да ги запазят, да ги прекратят или да променят условията за тяхното приемане.
9. ЕОЦКП публикува на своя уебсайт списък с приетите пазарни практики и държавите членки, в които те са приложими.
10. ЕОЦКП наблюдава прилагането на приетите пазарни практики и предава годишен доклад на Комисията относно начина, по който те се прилагат на съответните пазари.
11. Компетентните органи нотифицират на ЕОЦКП приетите пазарни практики, които те са установили, преди 2 юли 2014 г. в срок от три месеца от влизането в сила на регулаторните технически стандарти, посочени в параграф 7.
Приетите пазарни практики, посочени в първа алинея на настоящия параграф, продължават да се прилагат в съответните държави членки, преди компетентният орган да е взел решение по отношение на продължаването на тази практика след становището на ЕОЦКП по параграф 4.
Член 14
Забрана за злоупотреба с вътрешна информация и за незаконно разкриване на вътрешна информация
Никое лице няма право:
а)
да участва или да се опитва да участва в злоупотреба с вътрешна информация;
б)
да препоръчва или склонява друго лице да участва в злоупотреба с вътрешна информация; или
в)
незаконно да разкрива вътрешна информация.
Член 15
Забрана за манипулиране на пазара
Никое лице няма право да участва или да се опитва да участва в манипулиране на пазара.
Член 16
Предотвратяване и разкриване на пазарна злоупотреба
1. Пазарните оператори и инвестиционните посредници, организиращи място на търговия, установяват и поддържат ефективни правила, системи и процедури, насочени към предотвратяване и разкриване на злоупотреба с вътрешна информация, манипулиране на пазара и опити за злоупотреба с вътрешна информация и манипулиране на пазара в съответствие с член 31 и член 54 от Директива 2014/65/ЕС.
Лице, посочено в първа алинея, докладва незабавно на компетентния орган по мястото на търговия нарежданията и сделките, включително всяка тяхна отмяна или промяна, които биха могли да представляват злоупотреба с вътрешна информация, манипулиране на пазара или опит за злоупотреба с вътрешна информация или манипулиране на пазара.
2. Всяко лице, натоварено професионално с организирането или извършването на сделки с финансови инструменти, установява и поддържа ефективни правила, системи и процедури за откриване и съобщаване за подозрителни нареждания и сделки. Ако това лице има основателно подозрение, че дадено нареждане или сделка с финансов инструмент, независимо дали са направени или изпълнени на място на търговия или извън него, биха могли да представляват злоупотреба с вътрешна информация, манипулиране на пазара или опит за злоупотреба с вътрешна информация или манипулиране на пазара, то уведомява незабавно компетентния орган, както е посочен в параграф 3.
3. Без да се засяга член 22, лицата, натоварени професионално с организирането или извършването сделки, се подчиняват на правилата за уведомяване на държавата членка, в която са регистрирани или имат главно управление, или - в случай на клон - на държавата членка, където се намира клонът. Уведомлението се изпраща до компетентния орган на тази държава членка.
4. Компетентните органи, както са посочени в параграф 3, които получават уведомление за подозрителни нареждания и сделки, предават незабавно тази информация на компетентните органи по съответното място на търговия.
5. За да се гарантират еднакви условия за изпълнение на настоящия член, ЕОЦКП разработва проекти за регулаторни технически стандарти за определяне на:
а)
подходящите мерки, системи и процедури, които да се използват от лицата с оглед спазване на изискванията в параграфи 1 и 2; и
б)
формулярите за уведомяване, които да се използват от лицата с оглед спазване на изискванията на параграфи 1 и 2.
ЕОЦКП представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 3 юли 2016 г.
На Комисията се делегира правомощието да приема посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
ГЛАВА 3
ИЗИСКВАНИЯ ЗА РАЗКРИВАНЕ
Член 17
Публично разкриване на вътрешна информация
1. Емитент при първа възможност публично разкрива вътрешната информация, която го засяга пряко.
Емитентът гарантира, че вътрешната информация се разкрива по начин, който способства бързия достъп и пълната, точна и своевременна оценка на информацията от обществеността и когато е приложимо, по официално определения механизъм, посочен в член 21 от Директива 2004/109/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (24). Емитентът не комбинира разкриването на вътрешна информация на обществеността с предлагането на неговите дейности на пазара. Емитентът публикува и поддържа на своя уебсайт за срок от най-малко пет години цялата вътрешна информация, която е задължен да разкрие публично.
Настоящият член се прилага по отношение на емитенти, които са поискали или одобрили допускане на техните финансови инструменти до търговия на регулиран пазар в държава членка или, при инструменти, които се търгуват само на МСТ или ОСТ - емитенти, които са одобрили търговия на техните финансови инструменти на МСТ или ОСТ или са поискали финансовите им инструменти да бъдат допуснати до търговия на МСТ в държава членка.
2. Участниците на пазара на квоти за емисии публично, ефективно и своевременно разкриват вътрешната информация относно квотите за емисии, с които разполагат във връзка със стопанската си дейност, включително авиационните дейности, посочени в приложение I към Директива 2003/87/ЕО, или инсталациите по смисъла на член 3, буква д) от същата директива, които се притежават или контролират от въпросния участник, неговото предприятие майка или свързано предприятие или за които участникът, предприятието майка или свързаното предприятие са изцяло или частично натоварени с оперативните въпроси. По отношение на инсталациите това разкриване включва информация от значение за капацитета и степента на експлоатация, включително планирания и непланирания период на неактивност.
Първа алинея не се прилага за участник на пазара на квоти за емисии, чиито притежавани или контролирани от него, или намиращи се под негова отговорност през предходната година инсталации или авиационни дейности са имали емисии, ненадвишаващи минимален праг на еквивалент на въглероден двуокис, а в случай на горивни дейности - номинална входяща топлинна мощност, ненадвишаваща минимален праг.
Комисията е оправомощена да приема делегирани актове в съответствие с член 35, установяващи минимален праг на еквивалент на въглероден двуокис и минимален праг на номинална входяща топлинна мощност за целите на прилагането на освобождаването, предвидено във втора алинея от настоящия параграф.
3. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 35, посочващи компетентния орган за уведомленията по параграфи 4 и 5 от настоящия член.
4. Емитент или участник на пазара на квоти за емисии„ може на своя отговорност да забави разкриването на вътрешната информация, ако са спазени кумулативно следните условия:
а)
незабавното разкриване е вероятно да увреди законните интереси на емитента или на участника на пазара на квоти за емисии;
б)
няма вероятност забавянето на разкриването да подведе обществеността;
в)
емитентът или участникът на пазара на квоти за емисии може да гарантира поверителността на тази информация.
В случай на продължителен процес, който се осъществява на етапи, и който е предназначен да доведе или води до особени обстоятелства или определено събитие, емитент или участник на пазара за квоти на емисии може на своя собствена отговорност да забави публичното разкриване на вътрешната информация, свързана с този процес при спазване на букви а), б) и в) от първа алинея.
Ако емитент или участник на пазара на квоти за емисии е забавил разкриването на вътрешна информация по настоящия параграф, той информира компетентния орган, посочен в параграф 3, че разкриването на информациятае било забавено, и предоставя писмено обяснение за това как ще бъде спазени условията, предвидени в настоящия параграф, непосредствено след публичното разкриване на информацията. Алтернативно, държавите членки могат да предвидят, че записът на тези обяснения следва да бъде представян само при поискване от компетентния орган, посочен в параграф 3.
5. С цел запазване на стабилността на финансовата система даден емитент, който е кредитна институция или друга финансова институция, може на своя отговорност да забави разкриването на вътрешната информация, включително, на информация, която е свързана с временен проблем с ликвидността, и по-конкретно необходимостта от получаване на временна помощ за ликвидност от централна банка или кредитор от последна инстанция, ако са удовлетворени кумулативно следните условия:
а)
разкриването на вътрешната информация води до риск от компрометиране на финансовата стабилност на емитента и на финансовата система;
б)
в обществен интерес е да се отложи разкриването;
в)
може да се гарантира поверителността на тази информация; и
г)
компетентният орган, посочен в параграф 3, е дал съгласието си за забавянето въз основа на факта, че условията по букви а), б) и в) са изпълнени.
6. За целите на параграф 5, букви а)-г) емитент уведомява компетентния орган, посочен в параграф 3, за намерението си да отложи разкриването на вътрешната информация, посочена в първа алинея, и представя доказателства, че условията, определени в букви а), б) и в) от параграф 5, са изпълнени. Компетентният орган, посочен в параграф 3, се консултира при нужда с нацоналната централна банка или макропруденциалния орган по местоустановяване, или със следните органи:
а)
ако емитентът е кредитна институция или инвестиционен посредник - с органа, определен в съответствие с член 133, параграф 1 от Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (25);
б)
в случаи, различни от посочените в буква а) - всеки друг национален орган, отговорен за надзора на емитента.
Компетентният орган, посочен в параграф 3, гарантира, че разкриването на вътрешна информация се забавя само за срок, който е необходим за защита на обществения интерес. Компетентният орган, посочен в параграф 3, извършва поне веднъж седмично оценка дали условията, посочени в параграф 5, букви а), б) и в), все още са изпълнени.
Ако компетентният орган, посочен в параграф 3, не даде съгласие за забавянето на разкриването на вътрешна информация, емитентът разкрива вътрешната информация незабавно.
Настоящият параграф се прилага в случаите, когато емитентът не реши да забави разкриването на вътрешна информация в съответствие с параграф 4.
Позоваването в настоящия параграф на компетентния орган, посочен в параграф 3, не засяга възможността на компетентния орган да упражнява своите функции по всички начини, посочени в член 23, параграф 1.
7. Когато разкриването на вътрешна информация, е забавено в съответствие с параграф 4 или параграф 5 и поверителността на тази вътрешна информация повече не е гарантирана, емитентът или участникът на пазар за квоти на емисии разкриват тази вътрешна информация на обществеността колкото е възможно по-скоро.
Настоящият параграф включва случаи, при които е разпространен слух, който изрично се отнася до вътрешна информация, разкриването на която е било забавено в съответствие с параграф 4 или параграф 5, когато слухът е достатъчно точен, за да се заключи, че поверителността на тази информация вече не е гарантирана.
8. Когато емитент или участник на пазар на квоти за емисии, или лице, действащо от тяхно име или за тяхна сметка, разкрие вътрешна информация на трето лице в хода на обичайното упражняване на дейността, професията или служебните си задължения, както е посочено в член 10, параграф 1, това лице трябва да направи пълно и ефективно публично разкриване на тази информация - едновременно (при умишлено разкриване) и бързо (при неумишлено разкриване). Този параграф не се прилага, ако лицето, което получава информацията, е обвързано със задължение за поверителност, независимо дали това задължение е по силата на закон, подзаконов акт, учредителен акт или договор.
9. Вътрешната информация, свързана с емитенти, чиито финансови инструменти са допуснати до търговия на пазари за растеж на МСП, може да се публикува на уебсайта на мястото на търговия, вместо на уебсайта на емитента, когато мястото на търговия избере да предостави тази възможност на емитентите на този пазар.
10. За да се гарантират еднакви условия на прилагане на настоящия член, ЕОЦКП разработва проекти на технически стандарти за изпълнение за определяне на:
а)
техническите средства за надлежно публично разкриване на вътрешната информация, както е посочено в параграфи 1, 2, 8 и 9; и
б)
техническите средства, чрез които публичното разкриване на вътрешна информация може да бъде отложено, както е посочено в параграфи 4 и 5.
ЕОЦКП представя на Комисията проектите на технически стандарти за изпълнение до 3 юли 2016 г.
На Комисията се предоставя правомощието да приема посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
11. ЕОЦКП издава насоки за съставянето на неизчерпателен примерен списък на законните интереси на емитенти съгласно посоченото в параграф 4, буква а) и на ситуации, в които забавянето на разкриването на вътрешна информация е вероятно да въведе в заблуждение обществеността, както е посочено в параграф 4, буква б).
Член 18
Списък на лицата с достъп до вътрешна информация
1. Емитентите или всяко лице, действащо от тяхно име или за тяхна сметка:
а)
изготвят списък на всички лица, които имат достъп до вътрешна информация и които работят за тях по силата на трудов договор или по друг начин изпълняват задължения, чрез които имат достъп до вътрешна информация, като например консултанти, счетоводители или агенции за кредитен рейтинг(списък на лицата с достъп до вътрешна информация);
б)
своевременно актуализират списъка на лицата с достъп до вътрешна информация в съответствие с параграф 4; както и
в)
предоставят списъка на лицата с достъп до вътрешна информация на компетентния орган възможно най-бързо при поискване.
2. Емитентите или всяко лице, действащо от тяхно име или за тяхна сметка, предприемат всички разумни мерки, за да гарантират, че всяко лице от списъка на лицата с достъп до вътрешна информация признава писмено приложимите правни и регулаторни задължения и е запознато с санкциите, приложими при злоупотреба с вътрешна информация и незаконно разкриване на вътрешна информация.
Когато друго лице, което действа от името или за сметка на емитента, поема задачата за изготвяне и актуализиране на списъка на лицата с достъп до вътрешна информация, емитентът остава изцяло отговорен за спазването настоящия член. Емитентът винаги запазва правото си на достъп до списъка на лицата с достъп до вътрешна информация.
3. Списъкът на лицата с достъп до вътрешна информация включва поне:
а)
самоличността на всяко лице, което има достъп до вътрешна информация;
б)
причината за включването на това лице в списъка на лицата с достъп до вътрешна информация;
в)
датата и часа, когато това лице е получило достъп до вътрешна информация; и
г)
датата, на която е създаден списъкът на лицата с достъп до вътрешна информация.
4. Емитентите или всяко лице, което действа от тяхно име или за тяхна сметка, актуализират списъка на лицата с достъп до вътрешна информация своевременно, като включва и датата на актуализиране при следните обстоятелства:
а)
когато е налице промяна в причината, поради която някое лице вече е включено в списъка на лицата с достъп до вътрешна информация;
б)
когато има ново лице с достъп до вътрешна информация, което трябва следователно да бъде добавено към списъка на лицата с достъп до вътрешна информация; и
в)
когато дадено лице престане да има достъп до вътрешна информация.
Всяка актуализация указва датата и часа на настъпване на промяната, наложила актуализацията.
5. Емитентите или всяко лице, което действа от тяхно име или за тяхна сметка, съхранява списъка на лицата с достъп до вътрешна информация за срок от най-малко пет години след изготвянето или актуализацията му.
6. Емитентите, чиито финансови инструменти са допуснати до търговия на пазар за растеж на МСП, са освободени от задължението да съставят списък на лицата с достъп до вътрешна информация, ако са изпълнени следните условия:
а)
емитентът предприема всички разумни мерки, за да гарантира, че всички лица с достъп до вътрешна информация са запознати с приложимите правни и регулаторни задължения и със санкциите, приложими при злоупотреба с вътрешна информация и незаконно разкриване на вътрешна информация, и
б)
емитентът е в състояние да предостави на компетентния орган при поискване списъка на лицата с достъп до вътрешна информация.
7. Настоящият член се прилага по отношение на емитентите, които са поискали или одобрили допускане на техните финансови инструменти до търговия на регулиран пазар в държава членка или, в случай на инструмент, който се търгува само на МСТ или ОСТ - емитенти, които са одобрили търговия на техните финансови инструменти на МСТ или ОСТ или са поискали финансовите им инструменти да бъдат допуснати до търговия на МСТ в държава членка.
8. Параграфи 1-5 от настоящия член се прилагат и за:
а)
участниците на пазара на квоти за емисии във връзка с вътрешна информация относно квоти за емисии, която възниква във връзка с физическите операции на този участник на пазара на квоти за емисии;
б)
всяка тръжна платформа, участник в търг и тръжен инспектор при продажба на търг на квоти за емисии или на други основани на тях продавани на търг продукти, провеждана в съответствие с Регламент (ЕС) № 1031/2010.
9. За да се гарантират еднакви условия на прилагане на настоящия член, ЕОЦКП разработва проекти на технически стандарти за изпълнение, за да определи точния формат на посочените в настоящия член списъци с лица с достъп до вътрешна информация и условията за актуализирането им.
ЕОЦКП представя на Комисията проектите на технически стандарти за изпълнение до 3 юли 2016 г.
На Комисията се предоставят правомощието да приема посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 19
Сделки на заемащите ръководни постове
1. Лицата с ръководни функции, както и тясно свързани с тях лица, уведомяват емитента или участника на пазар за квоти за емисии и компетентния орган, посочен в параграф 2, втора алинея:
а)
по отношение на емитентите, за всяка сделка, извършена за тяхна собствена сметка, свързана с акции или дългови инструменти на този емитент, или със свързаните с тях деривати или други финансови инструменти;
б)
по отношение на участниците на пазар за квоти за емисии, за всяка сделка, извършена за тяхна собствена сметка, свързана с квоти за емисии, с продавани на търг продукти, основани на тях или със свързани с тях деривати.
Такива уведомления се извършват своевременно и не по-късно от три работни днислед датата на сделката.
Първата алинея се прилага, след като общата сума на сделките достигне прага, определен съответно в параграф 8 или параграф 9, в рамките на една календарна година.
2. За целите на параграф 1 и без да се засяга правото на държавите членки да предвидят задължения за уведомяване, различни от определените в настоящия член, всички сделки, извършени за сметка на лицата, посочени в параграф 1, се нотифицират от тези лица на компетентните органи.
Правилата, приложими за уведомявания, които лицата, посочени в параграф 1, трябва да спазват, са тези на държавата членка, където е регистриран емитентът или участникът на пазара на квоти за емисии. Уведомленията се извършват в срок от три работни дни, считано от датата на сделката, до компетентния орган на тази държава членка. Когато емитентът не е регистриран в държава членка, уведомлението се подава до компетентния орган на държавата членка по произход в съответствие с член 2, параграф 1, буква и) от Директива 2004/109/ЕО или при отсъствие на такъв - до компетентния орган по мястото на търговия.
3. Емитентът или участникът на пазара на квоти за емисии осигурява, че информацията, за която е подадено уведомление в съответствие с параграф 1, се прави публично достояние своевременно и не по-късно от три работни дни след сделката по начин, който способства за бързия достъп до тази информация на недискриминационна основа в съответствие с техническите стандарти за изпълнение, посочени в член 17, параграф 10, буква а).
Емитентът или участникът на пазара за квоти за емисии използват такива средства за масова информация, на които разумно може да се разчита за ефективното разпространение на информация към обществеността в целия Съюз, и когато е приложимо, използват официално определения механизъм, посочен в член 21 от Директива 2004/109/ЕО.
Алтернативно, в националното право може да се предвиди, че компетентният орган може сам да разкрие информацията.
4. Настоящият член се прилага по отношение на емитентите, които:
а)
са поискали или одобрили допускане на техните финансови инструменти до търговия на регулиран пазар; или
б)
при инструмент, който се търгува само на МСТ или ОСТ - са одобрили търговия на техните финансови инструменти на МСТ или ОСТ или са поискали техните финансови инструменти да бъдат допуснати до търговия на МСТ.
5. Емитентите и участниците на пазар на квоти за емисии уведомяват писмено лицата, които изпълняват ръководни функции, за техните задължения по настоящия член. Емитентите и участниците на пазар на квоти за емисии изготвят списък на всички лица, които изпълняват ръководни функции, и тясно свързаните с тях лица.
Лицата, които изпълняват ръководни функции, уведомяват тясно свързаните с тях лица за техните задължения по настоящия член в писмена форма и съхраняват копие от това уведомление.
6. Уведомление за сделки, предвидено в параграф 1, съдържа следната информация:
а)
името на лицето;
б)
причината за уведомлението;
в)
наименованието на съответния емитент или участник на пазар за квоти на емисии;
г)
описание и идентификатора на финансовия инструмент;
д)
естеството на сделката(ите) (например придобиване или разпореждане), като се посочва дали е свързано с изпълнението на програми за опция за придобиване на акции или с конкретните примери, посочени в параграф 7;
е)
датата и мястото на сделката(ите); и
ж)
цената и обема на сделката(ите). В случай на залог, чиито условия предвиждат промяна в неговата стойност, това следва да бъде разкрито заедно със стойността към датата на залога.
7. За целите на параграф 1 сделките, подлежащи на уведомяване, включват също:
а)
залагане или заемане на финансови инструменти, извършено от или от името на лице, което изпълнява ръководни функции, или лице, тясно свързано с такова лице, както е посочено в параграф 1;
б)
сделките, предприети от лица, натоварени професионално с организирането или извършването на сделки или от всяко друго лице, от името на лице, което изпълнява ръководни функции, или лице, тясно свързано с такова лице, както е посочено в параграф 1, включително когато се упражнява преценка;
в)
сделки по животозастрахователна полица, определени в съответствие с Директива 2009/138/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (26), когато:
i)
титулярят на полицата е лице, което изпълнява ръководни функции, или лице, тясно свързано с такова лице, както е посочено в параграф 1,
ii)
инвестиционният риск се поема от титуляря на полицата, и
iii)
титулярят на полицата има право за вземане на инвестиционни решения относно конкретни инструменти в животозастрахователната полица или за извършването на сделки по отношение на специфични инструменти за тази животозастрахователна полица.
За целите на буква а) залог или други подобни обезпечения на на финансови инструменти във връзка с депозиране на финансови инструменти в попечителска сметка не изискват уведомление, освен ако и до този момент този залог или друго обезпечение са предназначени да осигурят специфично кредитно облекчение.
Доколкото от титуляря на полица на застрахователен договор се изисква да уведомява за сделките съгласно настоящия параграф, задължението за уведомяване не е задължение на застрахователното дружество.
8. Параграф 1 се прилага за всяка последваща сделка след достигането на обща сума от 5 000 EUR в рамките на една календарна година. Прагът от 5 000 EUR се изчислява чрез прибавяне без нетиране на всички сделки, посочени в параграф 1.
9. Компетентен орган може да реши да увеличи прага, определен в параграф 8, на 20 000 EUR и уведомява ЕОЦКП преди въвеждането на по-високия праг за това решение и основанията за него, като специално описва пазарните условия. ЕОЦКП публикува на своя уебсайт списък на праговете, които се прилагат в съответствие с настоящия член, и обосновките, предоставени от компетентните органи за тези прагове.
10. Настоящият член се прилага също за сделки на лица, които изпълняват ръководни функции в рамките на всяка тръжна платформа, участник в търг и тръжен инспектор, които са ангажирани с търговете, провеждани в съответствие с Регламент (ЕС) № 1031/2010, и за лица, които са тясно свързани с такива лица, доколкото техните сделки включват квоти за емисии, техните деривати или продукти, продавани на търг и основани на тях. Тези лица нотифицират сделките си съответно на тръжните платформи, участниците в търг и тръжните инспектори и на компетентния орган, където е регистрирана съответно тръжната платформа, участника в търга или тръжния инспектор. Информацията, която е нотифицирана по този начин, се оповестява публично от тръжните платформи, участниците в търг, тръжния инспектор или компетентния орган в съответствие с параграф 3.
11. Без да се засягат членове 14 и 15, лице, което изпълнява ръководни функции в рамките на даден емитент, не сключва сделки за собствена сметка или за сметка на трета страна, пряко или косвено, по отношение на акциите или дълговите инструменти на емитента или на дериватите или други финансови инструменти, свързани с тях, по време на забранителен срок от 30 календарни дни преди обявяването на междинния финансов отчет или в заключителния доклад в края на годината, които съответният емитент е задължен да оповестява публично съгласно:
а)
правилата на мястото на търговия, където са допуснати до търговия акциите на емитента; или
б)
националното право.
12. Без да се засягат членове 14 и 15, даден емитент може да позволи на лице, което изпълнява ръководни функции в него, да търгува за своя сметка или за сметка на трета страна през забранителен срок, както е посочено в параграф 11:
а)
за всеки отделен случай, поради наличието на изключителни обстоятелства, като например тежки финансови затруднения, които изискват незабавна продажба на акции; или
б)
поради характеристиките на търговията, свързана със сделки, извършени съгласно или свързани със схема за предоставяне на акции на наето лице или със спестовна схема права върху акции или сделки, или сделки, които не водят до промяна на собствеността върху съответната ценна книга.
13. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 35, определящи обстоятелствата, при които търговията по време на забранителния срок може да бъде разрешена от емитента, както е посочено в параграф 12, включително обстоятелствата, които ще се считат за изключителни, и видовете сделки, които биха обосновали разрешението за търговия.
14. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 35 за определяне на видове сделки, които пораждат изискването, посочено в параграф 1.
15. За да гарантира еднакво изпълнение на параграф 1, ЕОЦКП разработва проекти на технически стандарти за изпълнение по отношение на формата и образеца, в който посочената в параграф 1 информация трябва да бъде направена публично достояние.
ЕОЦКП представя на Комисията проектите на технически стандарти за изпълнение до 3 юли 2015 г.
На Комисията се предоставят правомощието да приема посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 20
Препоръки за инвестиции и статистически данни
1. Лицата, които дават или разпространяват инвестиционни препоръки или друга информация, препоръчваща или предлагаща инвестиционна стратегия, полагат необходимата грижа, за да осигурят безпристрастното ѝ представяне, и да разкриват своите интереси или да посочват съществуването на конфликт на интереси във връзка с финансовите инструменти, за които тази информация се отнася.
2. Публичните институции, разпространяващи статистически или прогнозни данни, които биха могли да повлияят чувствително на финансовите пазари, ги разпространяват по безпристрастен и прозрачен начин.
3. За да се гарантира последователното прилагане на настоящия член, ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти за определяне на техническите разпоредби относно категориите лица, посочени в параграф 1, относно достоверно представяне на инвестиционните препоръки или друга информация, препоръчваща или предлагаща инвестиционна стратегия, и относно разкриване на конкретни интереси или индикации за конфликт на интереси.
ЕОЦКП представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 3 юли 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приема посочените в първа алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Техническите разпоредби, установени в регулаторните технически стандарти, посочени в параграф 3, не се прилагат по отношение на журналисти, които подлежат на еквивалентна подходяща уредба в държавите членки, включително еквивалентна подходяща саморегулация, при условие че тази уредба постига подобни ефекти като техническите разпоредби. Държавите членки съобщават текста на тази еквивалентна подходяща уредба на Комисията.
Член 21
Разкриване или разпространяване на информация в медиите
За целите на прилагането на член 10, член 12, параграф 1, буква в) и член 20, когато информацията се разкрива или разпространява и когато препоръките се изготвят или разпространяват за целите на журналистическата дейност или друга форма на публикуване в медиите, такова разкриване или разпространяване на информация се оценява, като се вземат предвид правилата за свободата на печата и свободата на изразяване в други медии, и правилата или кодексите за журналистическата професия, освен ако:
а)
засегнатите лица или лицата, тясно свързани с тях, извличат пряко или косвено предимства или печалба от разкриването или разпространяването на въпросната информация; или
б)
разкриването или разпространяването е извършено с намерението да се въведе в заблуждение пазарът по отношение на предлагането, търсенето или цената на финансови инструменти.
ГЛАВА 4
ЕОЦКП И КОМПЕТЕНТНИ ОРГАНИ
Член 22
Компетентни органи
Без да се засягат правомощията на съдебните органи, всяка държава членка определя един компетентен административен орган за целите на настоящия регламент. Държавите членки информират Комисията, ЕОЦКП и другите компетентни органи на други държави членки за това. Компетентният орган гарантира, че разпоредбите на настоящия регламент се прилагат на негова територия по отношение на всички действия, извършвани на нея, както и по отношение на действията, извършвани в чужбина, свързани с инструменти, допуснати до търговия или с подадено заявление за допускане до търговия на регулиран пазар, търгувани на платформа за търг или които се търгуват на МСТ или ОСТ, или за които е подадено заявление за допускане до търговия на МСТ на негова територия.
Член 23
Правомощия на компетентните органи
1. Компетентните органи изпълняват своите функции и правомощия по всеки един от следните начини:
а)
пряко;
б)
в сътрудничество с други органи или с пазарни образувания;
в)
на своя отговорност чрез делегиране на правомощия на други органи или на пазарни образувания;
г)
като сезират компетентните съдебни органи.
2. За да изпълняват своите задължения по настоящия регламент, компетентните органи разполагат най-малко със следните надзорни и разследващи правомощия в съответствие с националното право:
а)
да имат достъп до документи и други данни във всякаква форма и да получават или правят копие от тях;
б)
да изискват информация от всички лица, включително и тези, които участват последователно в предаването на нареждания или в изпълнението на съответните операции, както и от техните упълномощители и, ако е необходимо, да призовават и разпитват тези лица с оглед получаването на информация;
в)
при стоковите деривати - да изискват информация от участниците на свързаните спот пазари съобразно стандартизирани образци, да получават информация за сделките и да имат пряк достъп до системите на борсовите агенти;
г)
да извършват проверки на място и разследвания на място в обекти, различни от частни жилища на физически лица;
д)
при спазване на втора алинея да влизат в помещения на физически и юридически лица, за да изземат документи и данни в каквато и да било форма, когато съществува основателно подозрение, че документите или данните, свързани с предмета на проверката или разследването, могат да бъдат от значение за доказването на случай на злоупотреба с вътрешна информация или манипулиране на пазара в нарушение на настоящия регламент.
е)
да предават случаи за наказателно разследване;
ж)
да изискват съществуващи записи на телефонни разговори, електронни съобщения или записи за пренос на данни, съхранявани от инвестиционни посредници, кредитни институции или финансови институции;
з)
да изискват, доколкото е позволено от националното право, съществуващи записи на пренос на данни, съхранявани от далекосъобщителен оператор, когато съществува основателно подозрение за нарушение и когато такива записи могат да бъдат от значение за разследването на нарушение на член 14, букви а) или б) или член 15;
и)
да изискват замразяване или запор на активите, или и двете;
й)
да спират търговията със съответния финансов инструмент;
к)
да изискват преустановяване на всяка практика, която според компетентния орган противоречи на настоящия регламент;
л)
да налагат временна забрана за упражняване на професионална дейност; и
м)
да предприемат всички необходими мерки, за да се гарантира, че обществеността е надлежно информирана, наред с другото, чрез корекция на разкрита невярна или подвеждаща информация, също чрез изискване всеки емитент или друго лице, което е публикувало или разпространило невярна или подвеждаща информация, да публикува опровержение.
Когато в съответствие с националното право за влизане в помещенията на физически или юридически лица, посочени в първа алинея, буква д), е необходимо предварително разрешение от съдебен орган на съответната държава членка, посочените в тази буква правомощия се използват само след получаване на такова предварително разрешение.
3. Държавите членки гарантират, че са предприети подходящите мерки, осигуряващи на компетентните органи всички надзорни и разследващи правомощия, необходими за изпълнение на техните задължения.
Настоящият регламент не засяга законовите, подзаконовите и административните разпоредби, приети във връзка с търгови предложения, сделки за сливане и други сделки, засягащи собствеността или контрола на дружествата, регулирани от надзорните органи, определени от държавите членки съгласно член 4 от Директива 2004/25/ЕО, които налагат допълнителни изисквания към изискванията в настоящия регламент.
4. Лице, което предоставя информация на компетентния орган в съответствие с настоящия регламент, не може да се счита, че нарушава ограниченията за разкриване на информация, наложени по силата на договор или на законови, подзаконови или административни разпоредби, и не носи отговорност от каквото и да е естество, свързана с уведомяването.
Член 24
Сътрудничество с ЕОЦКП
1. Компетентните органи си сътрудничат с ЕОЦКП за целите на настоящия регламент в съответствие с Регламент (ЕС) № 1095/2010.
2. Компетентните органи незабавно предоставят на ЕОЦКП цялата информация, необходима за изпълнение на задълженията му в съответствие с член 35 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
3. За да се гарантират еднакви условия на прилагане на настоящия член, ЕОЦКП разработва проекти на технически стандарти за изпълнение за определяне на процедурите и формулярите за обмена на информация съгласно посоченото по параграф 2.
ЕОЦКП представя на Комисията тези проекти на технически стандарти за изпълнение до 3 юли 2016 г.
На Комисията се предоставят правомощието да приема посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 25
Задължение за сътрудничество
1. Компетентните органи си сътрудничат помежду си и с ЕОЦКП, когато това е необходимо за целите на настоящия регламент, освен ако е приложимо някое от изключенията по параграф 2. Компетентните органи оказват съдействие на компетентните органи на други държави членки и на ЕОЦКП. По-специално те обменят информация без неоправдано забавяне и си сътрудничат в дейности по разследване, надзор и принудително изпълнение.
Задължението за сътрудничество и съдействие, предвидено в първа алинея, се прилага също и по отношение на Комисията във връзка с обмена на информация, свързана с изброените в приложение I към ДФЕС стоки, които са земеделски продукти.
Компетентните органи и ЕОЦКП си сътрудничат в съответствие с Регламент (ЕС) № 1095/2010, и по-специално член 35 от него.
Когато държавите членки са избрали в съответствие с член 30, параграф 1, втора алинея да предвидят наказателноправни санкции за нарушения на разпоредбите на настоящия регламент, посочени в същия член, те гарантират, че са въведени подходящи мерки, така че компетентните органи да разполагат с всички необходими правомощия да осъществяват връзка със съдебните органи в рамките на тяхната компетентност, за да получават конкретна информация относно образуваните наказателни разследвания или производства за възможни нарушения на настоящия регламент, и да я предоставят на други компетентни органи и на ЕОЦКП, за да изпълняват задължението си да си сътрудничат помежду си и с ЕОЦКП за целите на настоящия регламент.
2. Компетентният орган може да откаже да действа по искане за информация или за сътрудничество по разследване само при следните изключителни обстоятелства, а именно, когато:
а)
предаването на съответната информация може да засегне неблагоприятно сигурността на държавата членка, към която е отправено искането, по-специално борбата срещу тероризма и други тежки престъпления;
б)
спазването на искането е вероятно да засегне неблагоприятно негово собствено разследвание, дейности по принудително изпълнение, или, когато е приложимо, наказателно разследване;
в)
вече са образувани съдебни производства по отношение на същите действия и срещу същите лица пред органите на държавата членка, към която е отправено искането; или
г)
по отношение на тези лица за същите действия е постановено влязло в сила решение в държавата членка, към която е отправено искането.
3. Компетентните органи и ЕОЦКП си сътрудничат с Агенцията за сътрудничество между регулаторите на енергия (АСРЕ), създадена с Регламент (ЕО) № 713/2009 на Европейския парламент и на Съвета (27), и националните регулаторни органи на държавите членки, за да се осигури координиран подход при прилагането на съответните правила в случаите, когато сделки или нареждания, както и други действия или поведение се отнасят до един или повече финансови инструменти, за които се прилага настоящият регламент, а също и за един или повече енергийни продукти на едро, за които се прилагат членове 3, 4 и 5 от Регламент (ЕС) № 1227/2011. Компетентните органи взимат предвид специфичните характеристики на определенията в член 2 от Регламент (ЕС) № 1227/2011, както и разпоредбите на членове 3, 4 и 5 от Регламент (ЕС) № 1227/2011, когато прилагат членове 7, 8 и 12 от настоящия регламент по отношение на финансови инструменти, свързани с енергийните продукти на едро.
4. При поискване компетентните органи съобщават незабавно всяка информация, необходима за целите, посочени в параграф 1.
5. Когато компетентният орган е убеден, че действия, нарушаващи разпоредбите на настоящия регламент, се извършват или вече са извършени на територията на друга държава членка, или че определени действия засягат финансови инструменти, търгувани на място на търговия, разположено в друга държава членка, той уведомява за този факт по възможно най-конкретен начин компетентния орган на тази друга държава членка и ЕОЦКП, а за енергийни продукти на едро - АСРЕ. Компетентните органи на различните държави членки се консултират помежду си и с ЕОЦКП, а по отношение на енергийни продукти на едро - с АСРЕ, за подходящите действия, които следва да се предприемат, и се информират взаимно за съществени развития, настъпили междувременно. Те координират действия си, за да се избегне възможно дублиране и припокриване при прилагането на административни санкции и други административни мерки по отношение на тези трансгранични случаи в съответствие с членове 30 и 31, и се подпомагат взаимно при изпълнението на своите решения.
6. Компетентният орган на държава членка може да поиска съдействие от компетентния орган на друга държава членка във връзка с проверки на място или разследвания.
Отправящ искане компетентен орган може да информира ЕОЦКП за всяко искане, посочено в първата алинея. В случай на разследване или проверка с трансгранично въздействие ЕОЦКП координира разследването или проверката, ако това е поискано от някой от компетентните органи.
Когато компетентен орган получи искане от компетентен орган на друга държава членка да извърши проверка на място или разследване, той може да предприеме някое от следните действия:
а)
самостоятелно да извърши проверка на място или разследване;
б)
да позволи на компетентния орган, който е подал искането, да участва в проверка на място или разследване;
в)
да позволи на компетентния орган, който е подал искането, да извърши самостоятелно проверката на място или разследването;
г)
да назначи одитори или експерти да извършат проверката на място или разследването;
д)
да сподели специфични задачи, свързани с надзорни дейности, с другите компетентни органи.
Компетентните органи могат също да сътрудничат с компетентните органи на други държави членки по отношение на улесняването на събирането на имуществени санкции.
7. Без да се засяга член 258 от ДФЕС, компетентен орган, чието искане за информация или съдействие в съответствие с параграфи 1, 3, 4 и 5 не е изпълнено в разумен срок или е отхвърлено, може да подаде жалба срещу това отхвърляне или липса на действие в разумен срок пред ЕОЦКП.
В тези ситуации ЕОЦКП може да действа в съответствие с член 19 от Регламент (ЕС) № 1095/2010, без да се засяга възможността му да действа в съответствие с член 17 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
8. Компетентните органи си сътрудничат и обменят информация със съответните национални регулаторни органи и регулаторните органи на трети държави, отговарящи за свързаните спот пазари, когато имат основателни причини да подозират, че се извършват или са се извършили действия, които представляват злоупотреба с вътрешна информация, незаконно разкриване на информация или манипулиране на пазара в нарушение на настоящия регламент. Такова сътрудничество гарантира консолидиран преглед на финансовите и спот пазари и открива и санкционира междупазарни и трансгранични случаи на пазарна злоупотреба.
По отношение на квотите за емисии, сътрудничеството и обменът на информация, предвидени по първа алинея, се провеждат и със:
а)
тръжен инспектор по отношение на продажбата на търг на квоти за емисии или на други основани на тях продукти, провеждана в съответствие с Регламент (ЕС) № 1031/2010; и
б)
компетентни органи, администратори на регистри, включително централния администратор, и други публични органи, натоварени с надзор за спазването съгласно Директива 2003/87/ЕО.
ЕОЦКП има подпомагаща и координираща роля при сътрудничеството и обмена на информация между компетентните и регулаторните органи в други държави членки и трети държави. Компетентните органи, винаги когато е възможно, сключват споразумения за сътрудничество с регулаторните органи на трети държави, отговарящи за съответните спот пазари, в съответствие с член 26.
9. За да се гарантират еднакви условия на прилагане на настоящия член, ЕОЦКП разработва проекти на технически стандарти за изпълнение за определяне на процедурите и формулярите за обмена на информация и съдействието по настоящия член.
ЕОЦКП представя на Комисията тези проекти на технически стандарти за изпълнение до 3 юли 2016 г.
На Комисията се предоставя правомощието да приема посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 26
Сътрудничество с трети държави
1. Компетентните органи на държавите членки, когато това е необходимо, сключват споразумения за сътрудничество с надзорните органи на трети държави във връзка с обмена на информация с надзорните органи, както и с изпълнението в трети държави на задълженията, произтичащи от настоящия регламент. Тези споразумения за сътрудничество гарантират най-малкото ефективен обмен на информация, което позволява на компетентните органи да изпълняват задълженията си по настоящия регламент.
Компетентният орган уведомява ЕОЦКП и другите компетентни органи, когато предлага да се обвърже с подобно споразумение.
2. Когато е възможно, ЕОЦКП улеснява и координира изготвянето на споразумения за сътрудничество между компетентните органи и съответните надзорни органи на трети държави.
За да се гарантира последователното прилагане на настоящия член, ЕОЦКП разработва проекти на регулаторни технически стандарти, съдържащи образец на споразумение за сътрудничество, който може да се използва от компетентните органи на държавите членки, когато е целесъобразно.
ЕОЦКП представя на Комисията тези проекти на регулаторни технически стандарти до 3 юли 2015 г.
На Комисията се делегира правомощието да приема посочените във втора алинея регулаторни технически стандарти в съответствие с членове 10-14 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Когато е възможно, ЕОЦКП улеснява и координира обмена между компетентните органи на информацията, получена от надзорните органи на трети държави, която може да е свързана с предприемането на мерки по членове 30 и31.
3. Компетентните органи сключват с надзорните органи на трети държави споразумения за сътрудничество във връзка с обмена на информация, само ако разкриваната информация е обект на гаранции за професионална тайна, които са поне еквивалентни на изложените в член 27. Този обмен трябва да е насочен към изпълнение на задачите на тези компетентни органи.
Член 27
Професионална тайна
1. Условията във връзка с професионалната тайна, предвидени в параграфи 2 и 3, се прилагат по отношение на всяка поверителна информация, която се получава, обменя или предава по силата на настоящия регламент.
2. Цялата информация, обменяна между компетентните органи по силата на настоящия регламент, отнасяща се до търговски или оперативни условия и други икономически или лични дела, се счита за поверителна и за нея важат изискванията за професионална тайна, освен когато компетентният орган заяви в момента на предаването ѝ, че тази информация може да бъде разкрита, или това разкриване е необходимо за съдебно производство.
3. Задължението за професионална тайна се прилага по отношение на всички лица, които работят или са работили за компетентния орган или за органите или пазарните образувания, на които компетентният орган е делегирал свои правомощия, включително и по отношение на назначените от него одитори и експерти. Информацията, представляваща професионална тайна, не може да бъде съобщавана на което и да е друго лице или орган, освен по силата на разпоредби, предвидени в правото на Съюза или в националното право.
Член 28
Защита на данните
При обработката на лични данни в рамките на настоящия регламент, компетентните органи осъществяват своите функции за целите на настоящия регламент в съответствие с националните законови, подзаконови или административни разпоредби за транспониране на Директива 95/46/ЕО. Когато ЕОЦКП обработва лични данни в рамките на настоящия регламент, той спазва разпоредбите на Регламент (ЕО) № 45/2001.
Личните данни се съхраняват за максимален срок от пет години.
Член 29
Разкриване на лични данни на трети държави
1. Компетентният орган на дадена държава членка може да предоставя лични данни на трета държава, при условие че са изпълнени изискванията на Директива 95/46/ЕО и само за всеки отделен случай. Компетентният орган се уверява, че предоставянето е необходимо за целите на настоящия регламент и че третата държава не предоставя данните на друга трета държава, освен ако не е дадено изрично писмено разрешение и ако предоставянето е в съответствие с условията, определени от компетентния орган на държавата членка.
2. Компетентният орган на дадена държава членка разкрива лични данни, получени от компетентен орган на друга държава членка, на надзорен орган на трета държава само ако компетентният орган на съответната държава членка е получил изричното съгласие на компетентния орган, който е предал данните, и ако, когато е приложимо, данните се разкриват единствено за целите, за които този компетентен орган е дал съгласие.
3. Когато дадено споразумение за сътрудничество предвижда обмен на лични данни, то спазва законовите, подзаконовите или административните разпоредби за транспониране на Директива 95/46/ЕО.
ГЛАВА 5
АДМИНИСТРАТИВНИ МЕРКИ И САНКЦИИ
Член 30
Административни санкции и други административни мерки
1. Без да се засягат наказателноправните санкции и надзорните правомощия на компетентните органи по член 23, държавите членки в съответствие с националното право предвиждат компетентните органи да имат правомощията да налагат подходящи административни санкции и други административни мерки по отношение най-малко на следните нарушения:
а)
нарушения на членове 14 и 15, член 16, параграфи 1 и 2, член 17, параграфи 1, 2, 4, 5 и 8,член 18, параграфи 1 - 6, член 19, параграфи 1, 2, 3, 5, 6, 7 и 11 и член 20, параграф 1; както и
б)
липса на сътрудничество или неспазване на правилата при разследване, проверка или искане съгласно посоченото в член 23, параграф 2.
Държавите членки могат да решат да не предвиждат правила за административни санкции съгласно посоченото в първа алинея, когато нарушенията, посочени в буква а) или буква б) от посочената алинея, вече подлежат на наказателноправни санкции в националното им право до 3 юли 2016 г. Когато приемат такова решение, държавите членки уведомяват подробно Комисията и ЕОЦКП за приложимите разпоредби от тяхното наказателното право.
До 3 юли 2016 г. държавите членки подробно уведомяват Комисията и ЕОЦКП за правилата, посочени в първа и втора алинея. Те уведомяват незабавно Комисията и ЕОЦКП за всякакви последващи изменения на тези правила.
2. Държавите членки, в съответствие с националното право, гарантират, че компетентните органи имат правомощия да налагат най-малко следните административни санкции и да предприемат най-малко следните административни мерки в случай на нарушенията, посочени в параграф 1, първа алинея, буква а):
а)
разпореждане, с което се изисква лицето, отговорно за нарушението, да преустанови поведението и да не извършва повторно нарушение;
б)
принудително възстановяване на реализираната печалба или избегнатата загуба в резултат на нарушението, доколкото размерът им може да бъде определен;
в)
публично предупреждение, в което се посочва лицето, отговорно за нарушението, и естеството на нарушението;
г)
отнемане или прекратяване на лиценз на инвестиционен посредник;
д)
временна забрана за всяко лице, което изпълнява ръководни функции в инвестиционен посредник, или всяко друго физическо лице, което носи отговорност за нарушението, да изпълнява ръководни функции в инвестиционни посредници;
е)
в случай на повтарящи се нарушения на член 14 или член 15 - постоянна забрана за всяко лице, което изпълнява ръководни функции в инвестиционен посредник, или всяко друго физическо лице, което носи отговорност за нарушението, да изпълнява ръководни функции в инвестиционни посредници;
ж)
временна забрана за лице, което изпълнява ръководни функции в инвестиционен посредник, или всяко друго физическо лице, което носи отговорност за нарушението, да търгува за собствена сметка;
з)
максимални административни имуществени санкции в размер най-малко на три пъти размера на реализираната печалба или избегнатата загуба в резултат на нарушението, когато размерът им може да бъде определен;
и)
по отношение на физическо лице - максимални административни имуществени санкции в размер на най-малко:
i)
за нарушения на членове 14 и 15 - 5 000 000 EUR или в държавите членки, където официалната парична единица не е евро, равностойността в националната парична единица към 2 юли 2014 г.;
ii)
за нарушения на членове 16 и 17 - 1 000 000 EUR или в държавите членки, където официалната парична единица не е евро - равностойността в националната парична единица към 2 юли 2014 г.; и
iii)
за нарушения на членове 18, 19 и 20 - 500 000 EUR или в държавите членки, където официалната парична единица не е евро -равностойността в националната парична единица към 2 юли 2014 г.; и
й)
по отношение на юридически лица - максимални административни имуществени санкции в размер на най-малко:
i)
за нарушение на членове 14 и 15 - 15 000 000 EUR или 15 % от общия годишен оборот на юридическото лице според последните налични отчети, одобрени от управителния орган или в държавите членки, където официалната парична единица не е евро - равностойността в националната парична единица към 2 юли 2014 г.;
ii)
за нарушения на членове 16 и 17 - 2 500 000 EUR или 2 % от общия му годишен оборот според последните налични отчети, одобрени от управителния му орган или в държавите членки, където официалната парична единица не е евро - равностойността в националната парична единица към 2 юли 2014 г.; и
iii)
за нарушения на членове 18, 19 и 20 - 1 000 000 EUR или в държавите членки, където официалната парична единица не е евро- равностойността в националната парична единица към 2 юли 2014 г.
Позоваванията на компетентен орган в настоящия параграф не засягат възможността му да упражнява своите функции по всички начини, посочени в член 23, параграф 1.
За целите на първа алинея, буква ѝ), подточки i) и ii), когато юридическото лице е предприятие майка или дъщерно предприятие, от което се изисква да изготвя консолидирани финансови отчети по силата на Директива 2013/34/ЕС (28), съответният общ годишен оборот е общият годишен оборот или съответния вид приходи в съответствие с приложимите счетоводни директиви, Директива 86/635/ЕИО на Съвета (29) за банките и Директива 91/674/ЕИО на Съвета (30) за застрахователните дружества съгласно последните налични консолидирани отчети, одобрени от управителния орган на предприятието майка, което ръководи останалите предприятия.
3. Държавите членки могат да предвидят, че компетентните органи имат и други правомощия за налагане на санкции в допълнение към посочените в параграф 2 и могат да предвидят по-високи нива на санкции от установените в същия параграф.
Член 31
Упражняване на правомощията за надзор и налагане на санкции
1. Държавите членки гарантират, че при определянето на вида и размера на административни санкции компетентните органи взимат предвид всички съотносими обстоятелства, включително, когато е уместно:
а)
тежестта и продължителността на нарушението;
б)
степента на отговорност на лицето, отговорно за нарушението;
в)
финансовата стабилност на лицето, отговорно за нарушението, както е указано, например според общия оборот на юридическо лице или годишния доход на физическо лице;
г)
размера на реализираните печалби или избегнатите загуби от лицето, отговорно за нарушението, доколкото те могат да се определят;
д)
степента на съдействие, което отговорното за нарушението лице оказва на компетентния орган, без да се засяга необходимостта за осигуряване на принудително връщане на реализираните печалби или избегнатите загуби от това лице;
е)
предишни нарушения от страна на лицето, отговорно за нарушението; и
ж)
взетите мерки от лицето, отговорно за нарушението, за предотвратяване на повторно извършване на нарушението.
2. При упражняването на правомощията си да налагат административни санкции и други административни мерки по член 30, компетентните органи си сътрудничат тясно, за да гарантират, че техните надзорни и разследващи правомощия, както и административни санкции, които те налагат, и другите предприемани от тях административни мерки са ефективни и подходящи съгласно настоящия регламент. Те координират действията си в съответствие с член 25 с цел да се избегне дублиране и припокриване при упражняването на техните надзорни и разследващи правомощия и при налагането на административни санкции по отношение на трансгранични случаи.
Член 32
Съобщаване за нарушения
1. Държавите членки гарантират, че компетентните органи създават ефективни механизми, позволяващи съобщаването на компетентните органи за действителни или възможни нарушения на настоящия регламент.
2. Механизмите, посочени в параграф 1, включват като минимално изискване:
а)
специфични процедури за получаване на съобщения за нарушения и тяхното проследяване, включително изграждане на сигурни канали за комуникация за тези съобщения;
б)
в рамките на професионалната им дейност подходяща защита за лицата, които работят по трудов договор и съобщават за нарушения или са обвинени в извършването на нарушения, срещу отмъщение, дискриминация или други видове несправедливо отношение, като минимално изискване; и
в)
защита на личните данни както на лицето, съобщило за нарушението, така и на физическото лице, за което се твърди, че е извършило нарушението, включително защита във връзка със запазване в тайна на тяхната самоличност на всеки етап от процедурата, без да се засяга разкриването на информация, което се изисква от националното право в контекста на разследванията или последващите съдебни производства.
3. Държавите членки изискват от работодателите, които осъществяват дейности, които са регламентирани от нормативна уредба за финансови услуги, да имат въведени подходящи вътрешни процедури, за да могат служителите им да подават сигнали за нарушения по настоящия регламент.
4. Държавите членки могат да предвиждат предоставянето, в съответствие с националното право, на финансови стимули за лицата, които предлагат имаща отношение информация за потенциални нарушения на настоящия регламент, когато тези лица не разполагат с други предварително съществуващи законови или договорни задължения да съобщават такава информация, и при условие че информацията е нова и че води до налагането на административна или наказателноправна санкция, или предприемането на друга административна мярка, за нарушение на настоящия регламент.
5. Комисията приема актове за изпълнение за конкретизиране на процедурите, посочени в параграф 1, включително договореностите за съобщаване и за последващи мерки от съобщаването, както и мерки за защита на лицата, работещи на трудов договор и мерки за защита на личните данни. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 36, параграф 2.
Член 33
Обмен на информация с ЕОЦКП
1. Компетентните органи предоставят на ЕОЦКП годишна обобщена информация за всички административни санкции и други административни мерки, наложени от компетентния орган в съответствие с членове 30, 31 и 32. ЕОЦКП публикува тази информация в годишен доклад. Компетентните органи представят на ЕОЦКП ежегодно анонимно представени и обобщени данни относно всички административни разследвания, предприети в съответствие с тези членове.
2. Когато държавите членки са предвидили в съответствие с член 30, параграф 1, втора алинея, наказателноправни санкции за нарушенията, посочени в същия член, техните компетентни органи предоставят на ЕОЦКП ежегодно анонимно представени и обобщени данни относно всички предприети наказателни разследвания и наложени наказателноправни санкции от компетентните съдебни органи в съответствие с членове 30, 31 и 32. ЕОЦКП публикува данни относно наложените наказателноправни санкции в годишен доклад.
3. Когато компетентният орган е разкрил административни или наказателноправни санкции или други административни мерки, той едновременно с това ги съобщава на ЕОЦКП.
4. Когато публикувана административна или наказателноправна санкция или друга административна мярка се отнася за инвестиционен посредник, лицензиран в съответствие с Директива 2014/65/ЕС, ЕОЦКП добавя справка за позоваване на тази публикувана санкция или мярка в регистъра на инвестиционните посредници, създаден по силата на член 5, параграф 3 от посочената директива.
5. За да се гарантират еднакви условия за прилагане на настоящия член, ЕОЦКП разработва проекти на технически стандарти за изпълнение за определяне на процедурите и формулярите за обмена на информация, както е посочено в настоящия член.
ЕОЦКП представя на Комисията тези проекти на технически стандарти за изпълнение до 3 юли 2016 г.
На Комисията се предоставят правомощието да приема посочените в първа алинея технически стандарти за изпълнение в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1095/2010.
Член 34
Публикуване на решения
1. При спазване на трета алинея, компетентните органи публикуват всяко решение за налагане на административна санкция или друга административна мярка във връзка с нарушение на настоящия регламент на официалния им уебсайт, веднага след като лицето, обект на това решение, бъде уведомено за него. Такова публикуване дава информация най-малкото за вида и характера на нарушението и за самоличността на лицето, което е обект на това решение.
Първата алинея не се прилага за решения, с които се налагат мерки за целите на разследване.
Когато компетантният орган намери, че публикуването на данните, идентифициращи юридическото лице, обект на решението или на личните данни на физическото лице би било несъразмерно в резултат на оценка съобразно всеки конкретен случай на съразмерността на публикуването на такива данните или когато такова публикуване би застрашило текущо разследване или стабилността на финансовите пазари, той предприема една от следните мерки:
а)
забавя публикуването на решениетодо момента, в който основанията за това забавяне отпаднат;
б)
публикува решението на анонимна основа по начин, съобразен с националното право, ако подобно публикуване гарантира ефективната защита на въпросните лични данни;
в)
изобщо не публикува решението в случай, че компетентният орган смята, че публикуването в съответствие с буква а) или б) няма да е достатъчно, за да осигури:
i)
че стабилността на финансовите пазари не би била изложена на опасност; или
ii)
съразмерността на публикуването на такива решения по отношение на мерки, за които се счита, че са от незначителен характер.
Когато компетентен орган вземе решение за анонимно публикуване на решение, както е посочено в трета алинея, буква б), той може да отложи публикуването на съответните данни за разумен срок, ако може да се предвиди, че основанията за анонимно публикуване ще престанат да съществуват през този период.
2. Когато решението подлежи на обжалване пред национален съдебен, административен или друг орган, компетентните органи също незабавно публикуват на своя уебсайт тази информация, както и всяка последваща информация относно резултата от това обжалване. Освен това се публикува и всяко решение, с което се отменя решение, предмет на обжалване.
3. Компетентните органи гарантират, че всяко решение, което е публикувано в съответствие с настоящия член, е достъпно на техния уебсайт за срок от най-малко пет години след публикуването му. Личните данни, които се съдържат в такива публикации, се съхраняват на уебсайта на компетентния орган само за необходимия срок в съответствие с действащите правила за защита на данните.
ГЛАВА 6
ДЕЛЕГИРАНИ АКТОВЕ И АКТОВЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ
Член 35
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Правомощието да приема делегирани актове, посочено в член 6, параграфи 5 и 6, член 12, параграф 5, член 17, параграф 2, трета алинея и параграф 3 и член 19, параграфи 13 и 14 се предоставя на Комисията за неопределен срок, считано от 2 юли 2014 г.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 6, параграфи 5 и 6, член 12, параграф 5, член 17, параграф 2, трета алинея и параграф 3 и член 19, параграфи 13 и 14, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. Решението за оттегляне прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз, или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 6, параграфи 5 и 6, член 12, параграф 5, член 17, параграф 2, трета алинея и параграф 3 или член 19, параграфи 13 или 14, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито от Съветът не са представили възражения в срок от три месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с три месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 36
Процедура на комитета
1. Комисията се подпомага от Европейския комитет по ценни книжа, създаден с Решение на Комисията 2001/528/ЕО (31). Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
ГЛАВА 7
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 37
Отмяна на Директива 2003/6/ЕО и мерките за нейното изпълнение
Директива 2003/6/ЕО и директиви 2004/72/ЕО (32), 2003/125/ЕО (33) и 2003/124/ЕО (34) на Комисията и Регламент (ЕО) № 2273/2003 на Комисията (35) се отменят, считано от 3 юли 2016 г. Позоваванията на Директива 2003/6/ЕО се смятат за позовавания на настоящия регламент и се четат в съответствие с таблицата на съответствието, посочена в приложение II към настоящия регламент.
Член 38
Доклад
До 3 юли 2019 г. Комисията представя доклад на Европейския парламент и на Съвета относно прилагането на настоящия регламент, заедно със законодателно предложение за изменение, ако е необходимо. Този доклад оценява, наред с другото:
а)
целесъобразността на въвеждането на общи правила за необходимостта всички държави членки да предвидят административни санкции за злоупотреба с вътрешна информация и манипулиране на пазара;
б)
способността на определението за вътрешна информация да обхване цялата съотносима информация, която подпомага компетентните органи да се борят ефективно с пазарната злоупотреба;
в)
целесъобразността на условията, при които забраната за търговия е наложена в съответствие с член 19, параграф 11, с оглед да се установи дали има допълнителни обстоятелства, при които забраната следва да се прилага;
г)
възможността за установяване на рамка на Съюза за междупазарен надзор на дневника за нареждания по отношение на пазарните злоупотреби, включително препоръки за такава рамка; и
д)
обхвата на прилагане на разпоредбите за бенчмарк.
За целите на първа алинея, буква а) ЕОЦКП предприема сравнително изследване на прилагането на административни санкции, както и на прилагането на наказателноправни санкции в държавите членки, когато последните са избрали, в съответствие с член 30, параграф 1, втора алинея, да уредят такива санкции съгласно посоченото в същата разпоредба за нарушения на настоящия регламент. Тази дейност включва също и всякакви данни, предоставени съгласно член 33, параграфи 1 и 2.
Член 39
Влизане в сила и прилагане
1. Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
2. Той се прилага, считано от 3 юли 2016 г. с изключение на член 4, параграфи 4 и 5, член 5, параграф 6, член 6, параграфи 5 и 6, член 7, параграф 5, член 11, параграфи 9, 10 и 11, член 12, параграф 5, член 13, параграфи 7 и 11, член 16, параграф 5, член 17, параграф 2, трета алинея, член 17, параграфи 3, 10 и 11, член 18, параграф 9, член 19, параграфи 13, 14 и 15, член 20, параграф 3, член 24, параграф 3, член 25, параграф 9, член 26, параграф 2, втора, трета и четвърта алинея, член 32, параграф 5 и член 33, параграф 5, които се прилагат, считано от 2 юли 2014 г.
3. Държавите членки предприемат необходимите мерки, за да се съобразят с членове 22, 23 и 30, член 31, параграф 1 и членове 32 и 34 до 3 юли 2016 г.
4. Позоваванията в настоящия регламент на Директива 2014/65/ЕС и на Регламент (ЕС) № 600/2014 до 3 януари 2017 г. се четат като позовавания на Директива 2004/39/ЕО съгласно таблицата на съответствието, посочена в приложение IV към Директива 2014/65/ЕС, доколкото тази таблица на съответствието съдържа разпоредби, препращащи към Директива 2004/39/ЕО.
Когато в разпоредбите от настоящия регламент се прави позоваване на ОСТ, пазари за растеж на МСП, квоти за емисии и продавани на търг основани на тях продукти, тези разпоредби не се прилагат за ОСТ, пазари за растеж на МСП, квоти за емисии и продавани на търг основани на тях продукти до 3 януари 2017 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Страсбург на 16 април 2014 година.
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 596/2014,
16. aprill 2014,
mis käsitleb turukuritarvitusi (turukuritarvituse määrus) ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/6/EÜ ja komisjoni direktiivid 2003/124/EÜ, 2003/125/EÜ ja 2004/72/EÜ
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (1),
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)
ning arvestades järgmist:
(1)
Tõeline finantsteenuste siseturg on äärmiselt oluline majanduskasvu suurendamiseks ja töökohtade loomiseks liidus.
(2)
Integreeritud, tõhus ja läbipaistev finantsturg eeldab turu terviklikkust. Majanduskasvu ja heaolu suurendamise eeltingimuseks on väärtpaberiturgude sujuv toimimine ja üldsuse usaldus turgude vastu. Turukuritarvitused kahjustavad finantsturgude terviklikkust ning üldsuse usaldust väärtpaberite ja tuletisinstrumentide vastu.
(3)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/6/EÜ (4) täiendati ja ajakohastati turu terviklikkuse kaitseks vastu võetud liidu õigusraamistikku. Võttes aga arvesse selle direktiivi jõustumise järel toimunud õigusloome, turu ja tehnika arengut, mis on märkimisväärselt muutnud finantsmaastikku, tuleks kõnealune direktiiv nüüd asendada. Uut seadusandlikku akti on vaja ka selleks, et tagada ühtse reeglistiku olemasolu ja põhimõistete selgus ning uue reeglistiku vastavus Jacques de Larosière’i juhitud liidu finantsjärelevalve kõrgetasemelise eksperdirühma („de Larosière’i rühm”) 25. veebruari 2009. aasta järeldustele.
(4)
On vaja kehtestada ühtsem ja tugevam õigusraamistik, et säilitada turu terviklikkus, vältida võimalikku õigusnormide erinevuse ärakasutamist, tagada vastutus manipuleerimiskatsete eest ning tugevdada turuosaliste jaoks õiguskindlust ja vähendada õiguslikku keerukust. Käesoleva määruse eesmärk on aidata otsustavalt kaasa siseturu nõuetekohasele toimimisele ja see peaks seetõttu põhinema Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklil 114, nagu seda tõlgendatakse Euroopa Liidu Kohtu väljakujunenud praktikas.
(5)
Selleks et kõrvaldada liikmesriikide õigusnormide vahelistest erinevustest tulenevad veel allesjäänud kaubandustõkked ja olulised konkurentsimoonutused ning vältida tulevaste tõenäoliste kaubandustõkete ja oluliste konkurentsimoonutuste tekkimist, tuleb seega vastu võtta määrus, millega kehtestatakse turukuritarvitusi käsitleva liidu õigusraamistiku ühtsem tõlgendus ja milles sõnastatakse selgemalt kõigis liikmesriikides kohaldatavad eeskirjad. Turukuritarvitusi reguleerivatele normidele määruse vormi andmine tagab, et need normid on vahetult kohaldatavad. See peaks tagama ühtsed tingimused, sest sellega välditakse direktiivi ülevõtmisest tulenevat liikmesriikide nõuete erinevust. Käesoleva määrusega nõutakse, et kõik isikud järgivad kogu liidus samu eeskirju. Määrus vähendab ka õiguslikku keerukust ning ettevõtjate ja eelkõige piiriüleselt tegutsevate ettevõtjate kulusid nõuete järgimisel ning aitab kõrvaldada konkurentsimoonutusi.
(6)
Komisjoni 25. juuni 2008. aasta teatises Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” kohta kutsutakse liitu ja liikmesriike üles kavandama eeskirju, et vähendada halduskoormust, kohandada õigusakte väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) turgudel tegutsevate emitentide vajadustele ja hõlbustada nende emitentide juurdepääsu rahastamisele. Mitmete direktiivi 2003/6/EÜ sätetega tekitatakse emitentidele, eelkõige neile, kelle finantsinstrumentidega on lubatud kaubelda VKEde kasvuturgudel, halduskoormus, mida tuleks vähendada.
(7)
Turukuritarvitus hõlmab õigusvastast tegevust finantsturgudel ning käesoleva määruse tähenduses tuleks selle all mõista siseteabe alusel kauplemist, siseteabe õigusvastast avaldamist ning turuga manipuleerimist. Selline tegevus vähendab turu täielikku ja nõuetekohast läbipaistvust, mis on kõikide majandustegevuses osalejate jaoks integreeritud finantsturgudel kauplemise eeltingimus.
(8)
Direktiivi 2003/6/EÜ reguleerimisala keskendus finantsinstrumentidele, millega on lubatud kaubelda reguleeritud turul või mille kohta on esitatud sellisel turul kauplemisele võtmise taotlus. Viimastel aastatel kaubeldakse finantsinstrumentidega siiski üha enam mitmepoolsetes kauplemissüsteemides. Samas kaubeldakse teatavate finantsinstrumentidega üksnes muud liiki organiseeritud kauplemissüsteemides või ainult börsiväliselt. Seetõttu peaks käesoleva määruse kohaldamisala hõlmama kõiki finantsinstrumente, millega kaubeldakse reguleeritud turul, mitmepoolsetes kauplemissüsteemides või organiseeritud kauplemissüsteemides, ja muud käitumist või tegevust, mis võib mõjutada finantsinstrumente, olenemata sellest, kas see toimub kauplemiskohas. Teatavat liiki mitmepoolsetele kauplemissüsteemidele, mis sarnaselt reguleeritud turgudega aitavad äriühingutel hankida omakapitali, kohaldatakse samamoodi turukuritarvituse keeldu, kui on esitatud sellisel turul kauplemisele võtmise taotlus. Seetõttu peaks käesoleva määruse kohaldamisala hõlmama finantsinstrumente, mille kohta on esitatud mitmepoolses kauplemissüsteemis kauplemisele võtmise taotlus. See peaks tugevdama investorite kaitset, säilitama turu terviklikkuse ja tagama, et selliste instrumentide puhul on turukuritarvitus sõnaselgelt keelatud.
(9)
Läbipaistvuse huvides peaksid reguleeritud turgude, mitmepoolsete kauplemissüsteemide ja organiseeritud kauplemissüsteemide korraldajad teavitama oma pädevat asutust viivitamata üksikasjalikult finantsinstrumentidest, millega nad on lubanud kaubelda, mille kohta on esitatud kauplemisele võtmise taotlus või millega on nende kauplemiskohas kaubeldud. Teist korda tuleks teavitada siis, kui instrumendiga enam kaubelda ei lubata. Selliseid kohustusi tuleks kohaldada ka finantsinstrumentidele, mille kohta on esitatud taotlus kauplemisele võtmiseks nende kauplemiskohas, ning finantsinstrumentidele, millele on antud kauplemisluba enne käesoleva määruse jõustumist. Pädevad asutused peaksid teated esitama Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) (edaspidi „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve”) ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peaks avaldama kõigi teatatud finantsinstrumentide loetelu. Käesolevat määrust kohaldatakse finantsinstrumentidele olenemata sellest, kas nad sisalduvad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve avaldatud loetelus või mitte.
(10)
On võimalik, et teatavaid finantsinstrumente, millega kauplemiskohas ei kaubelda, kasutatakse turukuritarvituseks. Siia alla kuuluvad finantsinstrumendid, mille hind või väärtus sõltub kauplemiskohas kaubeldavatest finantsinstrumentidest või mõjutab neid või millega kauplemine mõjutab muude kauplemiskohas kaubeldavate finantsinstrumentide hinda või väärtust. Selliste finantsinstrumentide turukuritarvitusteks kasutamine võib hõlmata näiteks aktsiat või võlakirja puudutavat siseteavet, mida võidakse kasutada asjaomase aktsia või võlakirja tuletisinstrumendi ostmiseks, või indeksit, mille väärtus oleneb sellest aktsiast või võlakirjast. Kui finantsinstrumenti kasutatakse võrdlushinnana, võidakse börsiväliselt kaubeldavat tuletisinstrumenti kasutada manipuleeritud hindadest kasu saamiseks või kauplemiskohas kaubeldava finantsinstrumendi hinna manipuleerimiseks. Veel üheks näiteks on see, kui kavatsetakse emiteerida uus väärtpaberite seeria, mille suhtes muidu käesolevat määrust ei kohaldataks, kuid millega kauplemine mõjutaks käesoleva määruse kohaldamisalasse jäävate olemasolevate noteeritud väärtpaberite hinda või väärtust. Käesoleva määruse kohaldamisalas on ka selline potentsiaalne olukord, kus kauplemiskohas kaubeldava finantsinstrumendi hind või väärtus sõltub börsiväliselt kaubeldavast finantsinstrumendist. Sama põhimõtet tuleks kohaldada ka kauba hetkelepingutele, mille hind põhineb tuletisinstrumendi hinnal, ja selliste hetkelepingute ostmisele, millega finantsinstrumendid on seotud.
(11)
Kauplemine väärtpaberitega või seotud instrumentidega väärtpaberite stabiliseerimiseks või kauplemine oma aktsiatega tagasiostmisprogrammide raames võib olla majanduslikest põhjustest tingituna seaduslik ja seetõttu võib see teatavatel asjaoludel moodustada turukuritarvitusest erandi, eeldusel et seda tehakse vajaliku läbipaistvusega ning asjakohane teave stabiliseerimise või tagasiostuprogrammi kohta avalikustatakse.
(12)
Kauplemist oma aktsiatega tagasiostuprogrammide raames ega sellise finantsinstrumendi stabiliseerimist, millele ei laiene käesoleva määruse erandid, ei tohiks iseenesest pidada turukuritarvituseks.
(13)
Liikmesriike, Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) liikmeid, ühe või mitme liikmesriigi või liidu ministeeriume ja muid asutusi või eriotstarbelisi rahastamisvahendeid ja muid avaliku sektori asutusi ning nende nimel tegutsevaid isikuid ei tohiks piirata raha-, vahetuskursi- või valitsemissektori võla haldamise poliitika elluviimisel, kui seda teostatakse üldsuse huvides ja ainult nimetatud poliitika elluviimiseks. Samuti ei tohiks piirata liidu, üht või mitut liikmesriiki hõlmava eriotstarbelise rahastamisvahendi, Euroopa Investeerimispanga, Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi, Euroopa stabiilsusmehhanismi või vähemalt kahe liikmesriigi poolt asutatud rahvusvahelise finantsasutuse rahaliste vahendite kasutusele võtmise ja oma liikmetele rahalise abi andmise tehinguid, korraldusi või tegevust. Sellist erandit käesoleva määruse kohaldamisalast võib käesoleva määruse kohaselt laiendada teatavatele kolmandate riikide avaliku sektori asutustele, kellele on tehtud ülesandeks valitsemissektori võla haldamine või kes on kaasatud valitsemissektori võla haldamisse, ning keskpankadele. Samas ei tohiks selliseid raha-, vahetuskursi- või valitsemissektori võla haldamise poliitika suhtes kehtestatud erandeid laiendada juhtumitele, mil nimetatud avalik-õiguslikud asutused teevad tehinguid, annavad korraldusi või tegutsevad viisil, millega ei edendata nimetatud poliitikat, või kui nendes asutustes töötavad füüsilised isikud teevad tehinguid, annavad korraldusi või tegutsevad oma arvel.
(14)
Mõistlikud investorid tuginevad oma investeerimisotsuste tegemisel neile teadaolevale teabele, st eelnevalt kättesaadavale teabele. Seetõttu tuleks küsimust, kas mõistlik investor võtab investeerimisotsuse tegemisel tõenäoliselt arvesse mingit teavet, käsitleda eelnevalt kättesaadava teabe seisukohast. Sealjuures tuleb arvesse võtta teabe eeldatavat mõju, pidades silmas asjaomase emitendi kogu tegevust, teabeallika usaldusväärsust ja muid turgu iseloomustavaid muutujaid, mis võivad teatavatel asjaoludel mõjutada finantsinstrumente, seotud kauba hetkelepinguid või lubatud heitkoguse väärtpaberitel põhinevaid enampakkumistooteid.
(15)
Tagantjärele kättesaadavat teavet võib kasutada selleks, et kontrollida, kas eeldus, et eelnevalt kättesaadav teave oli hinnatundlik, on õige, kuid seda ei tohiks kasutada meetmete võtmiseks isikute vastu, kes tegid neile eelnevalt kättesaadava teabe põhjal mõistlikke järeldusi.
(16)
Juhul kui siseteave puudutab mitmest etapist koosnevat protsessi, võib nii iga sellise etapiga kui ka kogu protsessiga tervikuna seotud teave olla siseteave. Pikaajalise protsessi vaheetapp võib iseendast kujutada asjaolude kogumit või sündmust, mis on ilmnenud või mille ilmnemine või toimumine on antud ajahetkel olemasolevate tegurite üldise hindamise põhjal tõenäoline. Seda kontseptsiooni ei tohiks siiski tõlgendada selliselt, et nimetatud asjaolude kogumi või sündmuse kogu mõju finantsinstrumentide hinnale tuleb täies mahus arvesse võtta. Vaheetappi iseloomustavat teavet tuleks pidada siseteabeks, kui see vastab eraldi võetuna käesolevas määruses siseteabele kehtestatud kriteeriumidele.
(17)
Teave, mis on seotud mingi sündmuse või asjaolude kogumiga, mis on pikaajalises protsessis vaheetapiks, võib olla seotud näiteks lepingu üle peetavate läbirääkimiste seisu, läbirääkimiste käigus esialgu kokku lepitud tingimuste, finantsinstrumentide emissiooni võimaluse, finantsinstrumentide turustamise tingimuste, finantsinstrumentide emissiooni esialgsete tingimuste või kaalutlustega lisada finantsinstrument olulise indeksi hulka või finantsinstrument olulisest indeksist välja jätta.
(18)
Turuosaliste jaoks tuleks õiguskindlust suurendada, määrates täpsemalt kindlaks kaks siseteabe mõiste puhul esmatähtsat elementi, nimelt kõnealuse teabe täpse laadi ja selle võimaliku mõju olulisuse finantsinstrumentide, seotud kauba hetkelepingute või lubatud heitkoguse väärtpaberitel põhinevate enampakkumistoodete hindadele. Kui tuletisinstrumentideks on energia hulgimüügi tooted, tuleks siseteabena käsitada eelkõige teavet, mis tuleb avalikustada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1227/2011 (5).
(19)
Käesoleva määruse eesmärk ei ole keelata emitenti puudutavaid aktsionäride ja juhtkonna üldise iseloomuga arutelusid äritegevuse või turu arengu teemadel. Sellised suhted on turgude tõhusaks toimimiseks hädavajalikud ja neid ei tohiks käesoleva määrusega keelata.
(20)
Hetketurud ja nendega seotud tuletisinstrumentide turud on omavahel tihedalt seotud ja globaalsed ning turukuritarvitus võib toimuda nii turu- kui ka piiriüleselt, mis võib põhjustada olulisi süsteemseid riske. See kehtib nii siseteabe alusel kauplemise kui ka turuga manipuleerimise kohta. Eelkõige võib hetketuru siseteabest kasu saada finantsturul kauplev isik. Kaubatuletisinstrumentidega seotud siseteavet tuleks määratleda kui teavet, mis vastab finantsturgudega seotud siseteabe üldmääratlusele ning on ühtlasi teave, mis tuleb asjaomase kauba tuletisinstrumendi või hetketuru kohta avalikustada vastavalt liidu või liikmesriikide õigusnormidele, turueeskirjadele, lepingutele või tavadele. Hea näide selliste eeskirjade kohta on energiaturu osas määrus (EL) nr 1227/2011 ja Ühisorganisatsioonide Andmebaasialgatuse (Joint Organisations Database Initiative - JODI) õlituru andmebaas. Selline teave võib olla aluseks turuosaliste otsustele hakata tegelema kaubatuletisinstrumentide või seotud kauba hetkelepingutega ning selle puhul peaks seetõttu olema tegemist siseteabega, mille avalikustamine on kohustuslik, kui on tõenäoline, et sel teabel on selliste tuletusinstrumentide või seotud kauba hetkelepingute hinnale tõenäoliselt märkimisväärne mõju.
Lisaks võidakse manipuleerivaid strateegiaid kasutada korraga nii hetke- kui ka tuletisinstrumentide turgudel. Kauplemist finantsinstrumentidega, sealhulgas kaubatuletisinstrumentidega, võidakse kasutada seotud kauba hetkelepingutega manipuleerimiseks ja kauba hetkelepinguid võidakse kasutada seotud finantsinstrumentidega manipuleerimiseks. Turuga manipuleerimise keeld peaks neid seoseid hõlmama. Käesoleva määruse kohaldamisala laiendamine tegevusele, mis ei ole seotud finantsinstrumentidega, näiteks kauba hetkelepingutega kauplemisele, mis mõjutab ainult hetketurgu, ei ole siiski asjakohane ega praktiline. Kui tegemist on konkreetselt energia hulgimüügitoodetega, peaksid pädevad asutused võtma käesolevas määruses sätestatud siseteabe, siseteabe alusel kauplemise ja turuga manipuleerimise mõistete kohaldamisel energia hulgimüügitoodetega seotud finantsinstrumentide suhtes arvesse määruses (EL) nr 1227/2011 sätestatud mõistete eritunnuseid.
(21)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi nr 2003/87/EÜ (6) kohaselt vastutavad komisjon, liikmesriigid ja muud ametlikult määratud asutused muu hulgas lubatud heitkoguse väärtpaberite tehnilise eraldamise eest, nende tasuta jagamise eest tööstussektoritele ja uutele turule sisenejatele, kellel on lubatud heitkoguse väärtpaberitele õigus, ning üldisemalt liidu kliimapoliitika raamistiku väljatöötamise ja rakendamise eest, millega tagatakse lubatud heitkoguse väärtpaberite pakkumine liidu heitkogusega kauplemise süsteemi (ELi HKS) ostjatele. Nende ülesannete täitmisel on nimetatud avalik-õiguslikel asutustel muu hulgas juurdepääs hinnatundlikule mitteavalikule teabele ning direktiivi 2003/87/EÜ kohaselt võib neil olla vaja teha lubatud heitkoguse väärtpaberitega teatavaid turutehinguid. Kuna Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ (7) läbivaatamise raames liigitatakse lubatud heitkoguse väärtpaberitega kauplemise õigused finantsinstrumentideks, kuuluvad ka kõnealused väärtpaberid käesoleva määruse kohaldamisalasse.
Selleks et säilitada komisjoni, liikmesriikide ja muude ametlikult määratud asutuste suutlikkus töötada välja ja viia ellu liidu kliimapoliitikat, peaks nimetatud avalik-õiguslike asutuste selline tegevus, mis on vaid avalikkuse huvides ning üksnes selle poliitika elluviimise eesmärgil ja seoses lubatud heitkoguse väärtpaberitega, jääma määruse kohaldamisalast välja. Selline erand ei tohiks avaldada turu üldisele läbipaistvusele negatiivset mõju, kuna nimetatud avaliku sektori asutustel on seadusjärgne kohustus tegutseda viisil, millega tagatakse kõigi hinnatundliku iseloomuga uute otsuste, suundumuste ja andmete nõuetekohane, õiglane ja mittediskrimineeriv avalikustamine ja kättesaadavus. Peale selle sisalduvad direktiivis 2003/87/EÜ ja selle direktiivi kohaselt vastu võetud rakendusmeetmetes ametiasutuste hallatava hinnatundliku eriteabe õiglase ja mittediskrimineeriva avalikustamise tagatised. Samas ei tohiks liidu kliimapoliitikat ellu viies tegutsevate avaliku sektori asutuste suhtes kohaldatav erand laieneda juhtumitele, kus need asutused osalevad tegevuses või tehingutes, millega ei viida ellu liidu kliimapoliitikat, või kui nendes asutustes töötavad isikud on tegutsevad eraisikuna või teevad tehinguid oma arvel.
(22)
ELi toimimise lepingu artikli 43 kohaselt ja ELi toimimise lepingu alusel sõlmitud rahvusvaheliste lepingute rakendamise eesmärgil vastutavad komisjon, liikmesriigid ja muud ametlikult määratud asutused muu hulgas ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) ja ühise kalanduspoliitika (ÜKP) elluviimise eest. Nende ülesannete täitmiseks teevad avaliku sektori asutused toiminguid ja võtavad meetmeid põllumajandus- ja kalandusturgude juhtimiseks, sh riigi sekkumine ning täiendavate imporditollimaksude kehtestamine või imporditollimaksude peatamine. Kuna käesoleva määruse teatud sätteid kohaldatakse kauba hetkelepingutele, mis võivad mõjutada või tõenäoliselt mõjutavad finantsinstrumente, ning finantsinstrumentidele, mille väärtus sõltub kauba hetkelepingute väärtusest ja mis mõjutavad või tõenäoliselt mõjutavad kauba hetkelepinguid, on vaja käesoleva määruse kohaldamisala puhul tagada, et komisjoni, liikmesriikide ja muude ametlikult määratud asutuste tegevus ÜPP ja ÜKP elluviimisel ei oleks piiratud.
Selleks et säilitada komisjoni, liikmesriikide ja muude ametlikult määratud asutuste suutlikkus arendada ja viia ellu ÜPPd ja ÜKPd, peaks nende tegevus, mis toimub vaid avalikes huvides ja ainult nimetatud poliitika elluviimise eesmärgil, jääma käesoleva määruse kohaldamisalast välja. Selline erand ei tohiks avaldada turu üldisele läbipaistvusele negatiivset mõju, kuna neil avaliku sektori asutustel on seadusjärgne kohustus tegutseda viisil, millega tagatakse kõigi hinnatundliku iseloomuga uute otsuste, suundumuste ja andmete nõuetekohane, õiglane ja mittediskrimineeriv avalikustamine ja kättesaadavus. Samas ei tohiks ÜPPd ja ÜKPd ellu viivate avalik-õiguslike asutuste suhtes kohaldatav erand laieneda juhtumitele, kus need asutused osalevad tegevuses või tehingutes, millega ei viida ellu ÜPPd või ÜKPd, või kui nendes asutustes töötavad isikud tegutsevad eraisikuna või teevad tehinguid oma arvel.
(23)
Siseteabe alusel kauplemise olulisim omadus on siseteabe abil omandatud ebaõiglane eelis kolmandate isikute ees, kes ei ole sellest teabest teadlikud, ning seega finantsturgude terviklikkuse ja investorite usalduse kahjustamine. Seetõttu tuleks kohaldada siseteabe alusel kauplemise keeldu juhul, kui siseteavet omav isik kasutab ebaõiglaselt ära sellisest teabest saadava eelise, tehes selle teabe alusel turul tehinguid, et oma või kolmanda isiku arvel otse või kaudselt omandada või võõrandada või püüda omandada või võõrandada sellise teabega seotud finantsinstrumente või tühistada või muuta või püüda tühistada või muuta tehingukorraldust sellise teabega seotud finantsinstrumentide omandamiseks või võõrandamiseks. Siseteabe kasutamine võib endast kujutada ka kauplemist lubatud heitkoguse väärtpaberite ja nende tuletisinstrumentidega ning lubatud heitkoguse väärtpaberite või muude neil põhinevate enampakkumistoodete kohta pakkumiste tegemist enampakkumistel, mis korraldatakse vastavalt komisjoni määrusele (EL) nr 1031/2010 (8).
(24)
Kui siseteavet valdav juriidiline või füüsiline isik omandab või võõrandab või püüab omandada või võõrandada otse või kaudselt oma või kolmanda isiku arvel sellise teabega seotud finantsinstrumente, siis peaks kehtima eeldus, et see isik on seda teavet kasutanud. See eeldus ei piira õigust kaitsele. Küsimust, kas isik on rikkunud siseteabe alusel kauplemise keeldu või teinud katse siseteabe alusel kaubelda, tuleks analüüsida, pidades silmas käesoleva määruse eesmärki, mis seisneb finantsturu terviklikkuse kaitsmises ja investorite kindlustunde suurendamises, mis omakorda põhineb investoritele võrdse olukorra tagamisel ja nende kaitsmisel siseteabe kuritarvitamise eest.
(25)
Tehingukorraldusi, mis on antud enne seda, kui isik siseteavet valdas, ei tohiks pidada siseteabe alusel kauplemiseks. Sellegipoolest peaks kehtima eeldus, et kui isik teeb pärast siseteabe oma valdusse saamist selle teabega seotud muudatusi enne siseteabe oma valdusse saamist antud tehingukorraldustes, sh tühistab või muudab korraldust või teeb katse korraldust tühistada või muuta, siis on tegemist siseteabe alusel kauplemisega. Sellise eelduse saaks siiski ümber lükata, kui isik tõendab, et ta ei kasutanud tehingute tegemisel siseteavet.
(26)
Siseteabe kasutamine võib seisneda finantsinstrumendi või lubatud heitkoguse väärtpaberitel põhineva enampakkumistoote omandamises või võõrandamises või tehingukorralduse tühistamises või muutmises või katses finantsinstrumenti omandada või võõrandada või tehingukorraldust tühistada või muuta isiku poolt, kes teab või oleks pidanud teadma, et tema valduses olev teave on siseteave. Sellega seoses peaksid pädevad asutused kaaluma, millist teavet tavaline ja mõistlik isik teab või oleks pidanud konkreetsetel asjaoludel teadma.
(27)
Käesolevat direktiivi tuleks tõlgendada kooskõlas liikmesriikide poolt võetud meetmetega, et kaitsta äriühingus hääleõigust andvate (või õiguste kasutamise või vahetamise järel sellist hääleõigust andvate) vabalt kaubeldavate väärtpaberite omanike huve juhul, kui äriühingu suhtes on esitatud avalik ülevõtmispakkumine või kontrolli üleminekut käsitlev ettepanek. Eelkõige tuleks käesolevat määrust tõlgendada kooskõlas õigus- ja haldusnormidega, mis on vastu võetud ülevõtmispakkumiste, ühinemistehingute ja muude tehingute kohta, mis mõjutavad osalust äriühingus või kontrolli äriühingu üle ja mida reguleerib järelevalveasutus, kelle on liikmesriigid määranud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/25/EÜ (9) artiklile 4.
(28)
Üldsusele kättesaadavatel andmetel põhinevaid uuringuid ja hinnanguid ei tohiks iseenesest käsitada siseteabena ning pelgalt fakti, et tehing tehti uuringutele ja hinnangutele tuginedes, ei tohiks seepärast pidada siseteabe kasutamiseks. Samas võib selline teave olla siseteave, kui turg eeldab selle korrapärast avaldamist ja levitamist ja see mõjutab finantsinstrumentide hinna kujunemist või kui teave hõlmab tunnustatud turukommentaatori või -asutuse seisukohti, mis võivad mõjutada teabega seonduvate finantsinstrumentide hindu. Seepärast peavad turuosalised selleks, et teha kindlaks, kas nad kauplevad siseteabe alusel, hindama, kui suurel määral on teave mitteavalik ja milline oleks mõju finantsinstrumentidele, kui nad teeksid teabe põhjal tehinguid enne teabe avalikustamist või levitamist.
(29)
Et tahtmatult mitte keelata seadusliku finantstegevuse vorme, eriti kui selline tegevus ei too kaasa turukuritarvitust, tuleb möönda teatavaid seaduslikke tegevusi. See võib näiteks hõlmata turutegijate rolli, kui nad tegutsevad seaduslikult turu likviidsuse tagamise huvides.
(30)
Üksnes asjaolu, et turutegijad või isikud, kellel on lubatud tegutseda vastaspoolena, piirduvad oma seadusliku äritegevusega, mis seisneb finantsinstrumentide omandamises või võõrandamises, ega seda, et isikud, keda on volitatud kolmandate isikute nimel tehingukorraldusi täitma ja kes valdavad siseteavet, piirduvad tehingukorralduste tühistamise või muutmisega vastavalt korraldusele, ei tohiks iseenesest pidada siseteabe kasutamiseks. Käesoleva määrusega turutegijatele, vastaspoolena tegutsema volitatud üksustele ja kolmandate isikute nimel tehingukorraldusi täitma volitatud ja siseteavet valdavatele isikutele sätestatud kaitse ei laiene siiski tegevustele, mis on käesoleva määrusega selgelt keelatud, näiteks enne ametlikku kauplemist tehtavad tehingud (front-running). Kui juriidiline isik on võtnud kõik mõistlikud meetmed turukuritarvituste ärahoidmiseks, kuid tema juures töötavad füüsilised isikud panevad juriidilise isiku nimel toime turukuritarvituse, ei tohiks seda pidada turukuritarvituseks juriidilise isiku poolt. Teiseks näiteks, mida ei tohiks pidada siseinfo kasutamiseks, on tehingud, mis tehakse täitmisele kuuluva varasema kohustuse täitmiseks. Siseteabe alusel kauplemisena ei tohiks käsitada pelgalt asjaolu, et omatakse juurdepääsu teist äriühingut käsitlevale siseteabele ja seda kasutatakse avaliku ülevõtmispakkumise raames kõnealuse äriühingu üle kontrolli omandamiseks või ühinemisettepaneku tegemiseks.
(31)
Kuna finantsinstrumentide omandamine ja võõrandamine eeldab kindlasti omandamis- või võõrandamistehingut kavandava isiku eelnevat otsust, ei tuleks sellist omandamist või võõrandamist iseenesest käsitada siseteabe kasutamisena. Omaenda kauplemisplaanide ja -strateegiate põhjal tegutsemist ei tohiks pidada siseteabe kasutamiseks. Sellegipoolest ei peaks ühtegi nimetatud juriidilistest või füüsilistest isikutest kaitsma tema ametikoha tõttu; kaitse peaks laienema neile üksnes siis, kui nad tegutsevad nõuetekohaselt, järgides nii oma kutseala standardeid kui ka käesolevat määrust, ning tagades eelkõige turu terviklikkuse ja investorite kaitse. Rikkumine loetakse siiski toimunuks, kui pädev asutus teeb kindlaks, et tehingute, tehingukorralduste või tegevuse taga olid ebaseaduslikud ajendid, või kui isik kasutas siseteavet.
(32)
Turu sondeerimine on finantsinstrumentide müüja ning ühe või enama potentsiaalse investori vaheline suhtlus enne tehingust teatamist, et teha kindlaks, milline on potentsiaalsete investorite huvi võimaliku tehingu suhtes ja milliseks võiks kujuneda selle hind, maht ja struktuur. Turu sondeerimine võiks hõlmata asjakohaste väärtpaberite esialgset või teisest pakkumist ja erineb tavalisest kauplemisest. See on väga väärtuslik vahend potentsiaalsete investorite arvamuse teadasaamiseks, aktsionäridevahelise dialoogi edendamiseks, tehingute ladususe tagamiseks ning emitentide, olemasolevate aktsionäride ja potentsiaalsete uute investorite huvide ühitamiseks. Eriti kasulik võib see olla juhul, kui turgudel puudub kindlus või asjakohane võrdlusalus või nad on volatiilsed. Seega on võimalus turgu sondeerida tähtis finantsturgude nõuetekohaseks toimimiseks ja turu sondeerimist ei tohiks pidada iseenesest turukuritarvituseks.
(33)
Turu sondeerimisega on näiteks tegemist juhul, kui võõrandav äriühing on arutanud emitendiga võimalikku tehingut ja otsustanud uurida potentsiaalse investori huvi, et otsustada, millised võiksid olla tehingu tingimused; kui emitent kavatseb teada anda võlakirjade emiteerimisest või lisaaktsiate pakkumisest ning võõrandav äriühing võtab ühendust põhiinvestoritega ja annab neile teada tehingu kõik tingimused, et nad võtaksid endale finantskohustuse tehingus osaleda; või kui müüja püüab investori nimel müüa suurt hulka väärtpabereid ja uurib, milline on muude potentsiaalsete investorite võimalik huvi nende väärtpaberite vastu.
(34)
Turu sondeerimiseks võib olla vajalik avaldada potentsiaalsetele investoritele siseteavet. Rahaliselt võib sondeerimise käigus avaldatud siseteabe alusel kauplemisest üldiselt kasu saada ainult siis, kui turu sondeerimise objektiks oleva finantsinstrumendi või seonduva finantsinstrumendi jaoks on olemas turg. Niisuguste arutelude ajastust arvestades on võimalik, et siseteave võidakse avaldada potentsiaalsele investorile turu sondeerimise käigus pärast seda, kui finantsinstrument on võetud reguleeritud turul kauplemisele või sellega on kaubeldud mitmepoolsetes kauplemissüsteemides või organiseeritud kauplemissüsteemides. Enne turu sondeerimist peaks teavet avaldav turuosaline hindama, kas selline turu sondeerimine hõlmab siseteabe avaldamist.
(35)
Siseteabe avaldamist tuleks pidada seaduslikuks, kui selle avaldamine toimub isiku töökoha, kutsealal tegutsemise või muude kohustuste täitmisega seotud tavapärase tegevuse käigus. Kui turu sondeerimine hõlmab siseteabe avaldamist, eeldatakse, et avaldav turuosaline tegutseb oma töökoha, kutsealal tegutsemise või muude kohustuste täitmisega seotud tavapärase tegevuse käigus, kui ta avaldamise ajal teavitab isikut, kellele teave avaldatakse, et talle võidakse anda siseteavet, ja saab sellelt isikult nõusoleku teabe vastuvõtmiseks; et käesoleva määruse sätted seavad talle niisuguse siseteabe alusel kauplemise või tegutsemise piirangud; et teabe edasise konfidentsiaalsuse säilitamiseks tuleb võtta mõistlikke meetmeid; ning et ta peab teatama avaldavale turuosalisele kõigi füüsiliste ja juriidiliste isikute nimed, kellele teave turu sondeerimise andmete põhjal meetmeid võttes avaldatakse. Avaldav turuosaline peaks ka järgima avaldatud teabega seotud andmete säilitamise kohustusi, mis sätestatakse üksikasjalikult regulatiivsetes tehnilistes standardites. Ei tohiks lubada eeldust, et turuosalised, kes turu sondeerimisel ei järgi käesolevat määrust, on siseteavet õigusvastaselt avaldanud, ent nad ei tohiks saada kasutada erandit, mis tehakse neile, kes on käesolevat määrust järginud. Küsimust, kas nad on rikkunud siseteabe õigusvastase avaldamise keeldu, tuleks analüüsida käesoleva määruse kõigi asjakohaste sätete valguses, ning kõikidel turuosalistel peaks olema kohustus dokumenteerida kirjalikult enne turu sondeerimist oma hinnang selle kohta, kas sondeerimine hõlmab siseteabe avaldamist.
(36)
Potentsiaalsed investorid, kelle suhtes turu sondeerimine toimub, peaksid omakorda kaaluma, kas neile avaldatud teave on siseteave, mis keelaks neil selle alusel kauplemast või seda teavet edasi avaldamast. Potentsiaalsetele investorite suhtes kohaldatakse igal juhul käesolevas määruses sätestatud siseteabe alusel kauplemise ja siseteabe õigusvastase avaldamise eeskirju. Selleks et aidata potentsiaalseid investoreid nende kaalutlustes ja selles osas, milliseid meetmeid nad peaksid võtma, et käesoleva määrusega mitte vastuollu minna, peaks Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) (edaspidi „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve”) andma välja suunised.
(37)
Määruses (EÜ) nr 1031/2010 on sätestatud kaks paralleelset turukuritarvitusi käsitlevat korda, mida kohaldatakse lubatud heitkoguse ühikutega enampakkumiste suhtes. Kuna lubatud heitkoguse ühikutega kauplemise õigused liigitatakse finantsinstrumentideks, tuleks käesolevas määruses sätestada turukuritarvituse meetmete ühtne reeglistik, mida kohaldatakse lubatud heitkoguse väärtpaberite kogu esmase ja järelturu suhtes. Käesolevat määrust tuleks kohaldada ka tegevusele või tehingutele, sealhulgas pakkumistele lubatud heitkoguse väärtpaberite ja muude neil põhinevate enampakkumistoodete pakkumisega enampakkumisplatvormil, millele on antud reguleeritud turu tegevusluba, sealhulgas siis, kui enampakkumistooted ei ole finantsinstrumendid, vastavalt määrusele (EÜ) nr 1031/2010.
(38)
Käesoleva määrusega tuleks ette näha turuga manipuleerimise osas meetmed, mida saab kohandada uutele kauplemisvormidele ja strateegiatele, mille abil võidakse toime panna turukuritarvitusi. Võtmaks arvesse asjaolu, et finantsinstrumentidega kauplemine on järjest rohkem automatiseeritud, on soovitav täiendada turuga manipuleerimise määratlust näidetega konkreetsete turukuritarvituse strateegiate kohta, mille puhul võidakse kasutada mis tahes kauplemisviise, sh algoritmkauplemist ja välkkauplemist. Esitatud näidete loetelu ei ole kavandatud ammendavana ega tähenda seda, et muude vahenditega ellu viidud samad strateegiad ei oleks turukuritarvitus.
(39)
Turukuritarvituse keelustamine peaks hõlmama ka turukuritarvituseks koostööd tegevaid isikuid. Näiteks võiks muu hulgas tuua maaklerid, kes töötavad välja kauplemisstrateegia, mille eesmärk on turukuritarvitus, ja soovitavad seda kasutada, isikud, kes julgustavad siseteavet valdavat isikut seda teavet õigusvastaselt avaldama, või isikud, kes töötavad koos kauplejaga välja tarkvara, mille eesmärk on lihtsustada turukuritarvitust.
(40)
Tagamaks, et vastutus langeks nii juriidilisele isikule kui ka füüsilistele isikutele, kes juriidilise isiku otsuste tegemises osalevad, on vaja tunnustada liikmesriikide erinevaid õiguskordi. Selline õiguskord peaks olema otseselt seotud vastutuse omistamise meetoditega liikmesriikide õiguses.
(41)
Turuga manipuleerimise keelu täiendamiseks tuleks käesoleva määrusega keelata turuga manipuleerimise katsed. Turuga manipuleerimise katset tuleks eristada tegevusest, mille tulemuseks oleks tõenäoliselt turuga manipuleerimine, kuna mõlemad tegevused on käesoleva määrusega keelatud. Selline katse võib hõlmata olukordi, kus tegevust alustatakse, kuid ei viida lõpule, näiteks seetõttu, et tekkisid probleemid tehnoloogiaga või kauplemiseks anti korraldus, mida ei viidud täide. Turuga manipuleerimise katsed on vaja keelata, et pädevad asutused saaksid selliste katsete eest karistusi mõista.
(42)
Piiramata käesoleva määruse ja selle otseselt kohaldatavate sätete eesmärki, võib isik, kes teeb tehinguid või annab tehingukorraldusi, mida võib pidada turuga manipuleerimiseks, olla suuteline tõendama, et tal olid nende tehingute tegemiseks või tehingukorralduste andmiseks seaduslikud põhjused ning need tehingud ja tehingukorraldused on kooskõlas asjaomasel reguleeritud turul tunnustatud tavaga. Turu tunnustatud tava võib kehtestada ainult asjaomase turukuritarvituse järelevalve eest vastutav pädev asutus. Ühel konkreetsel turul tunnustatud tava ei saa pidada kohaldatavaks teistel turgudel, välja arvatud juhul, kui teiste turgude pädevad asutused on nimetatud tava ametlikult tunnustanud. Rikkumise võib siiski lugeda toimunuks, kui pädev asutus teeb kindlaks, et nende tehingute või tehingukorralduste taga oli mõni muu, seadusvastane eesmärk.
(43)
Käesolevas määruses tuleks ka selgitada, et finantsinstrumentide turuga manipuleerimisel või manipuleerimise katsel võidakse kasutada seotud finantsinstrumente, nagu tuletisinstrumendid, millega kaubeldakse muus kauplemiskohas või börsiväliselt.
(44)
Paljude finantsinstrumentide hinna kindlaksmääramisel lähtutakse võrdlusalustest. Tegelik manipuleerimine või manipuleerimiskatsed võrdlusalustega, sh pankadevaheliste intressimääradega, võivad tõsiselt mõjutada turu usaldust, põhjustada investoritele märkimisväärset kahju ning moonutada reaalmajandust. Seepärast on vaja konkreetseid sätteid võrdlusaluste kohta, et säilitada turgude terviklikkus ning tagada, et pädevad asutused on võimelised tagama võrdlusalustega manipuleerimise keelust kinnipidamist. Need sätted peaksid hõlmama kõiki avaldatud võrdlusalused, sh neid, millele on olemas juurdepääs interneti kaudu, ükskõik kas nad on tasuta või mitte, näiteks krediidiriski vahetustehingu võrdlusalused ja indeksite indeksid. Turuga manipuleerimise üldist keeldu tuleb täiendada, keelates võrdlusalustega manipuleerimise ning mis tahes väära või eksitava teabe edastamise või valede või eksitavate andmete esitamise või mis tahes muu tegevuse, millega manipuleeritaks võrdlusaluse arvutamist, kusjuures arvutamine on määratletud laialt, hõlmamaks asjaomase võrdlusaluse arvutamisega seotud andmete, eelkõige korrastatud andmete saamist ja hindamist, ning see hõlmab ka arvutamise metoodikat, ükskõik kas see põhineb algoritmidel või osaliselt või täielikult hinnangutel. Kõnealused eeskirjad võetakse vastu lisaks määrusele (EL) nr 1227/2011, millega keelatakse tahtlik valeteabe esitamine ettevõtjatele, kes väljastavad energia hulgimüügi toodete kohta hinnaprognoose või turuaruandeid, millega eksitatakse turuosalisi, kes tegutsevad nendele hinnaprognoosidele või turuaruannetele toetudes.
(45)
Käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvatele kauplemiskohtadele ja -süsteemidele ühesuguste turutingimuste tagamiseks tuleks ette näha, et reguleeritud turgude, mitmepoolsete kauplemissüsteemide ja organiseeritud kauplemissüsteemide korraldajad peaksid kehtestama tõhusad süsteemid ja protseduurid, mille eesmärk on vältida ja tuvastada turuga manipuleerimist ja turukuritarvitusi, ning hoidma neid töös.
(46)
Finantsinstrumentidega manipuleerimine või manipuleerimise katse võib seisneda ka tehingukorralduste esitamises, mida ei pruugita täita. Lisaks võidakse finantsinstrumendiga manipuleerida ka väljaspool kauplemiskohta toimuva tegevuse kaudu. Isikutelt, kelle tööks on tehingute vahendamine või täitmine, tuleks nõuda, et nad on kehtestanud kahtlaste tehingute tuvastamiseks ja nendest teatamiseks tõhusa korra, tõhusad süsteemid ja protseduurid ning et nad hoiavad neid töös. Nad peaksid samuti teatama kauplemiskohavälistest kahtlastest korraldustest ja tehingutest.
(47)
Finantsinstrumentidega manipuleerimine või manipuleerimise katse võib seisneda ka väära või eksitava teabe levitamises. Väära või eksitava teabe levitamine võib finantsinstrumentide hindu suhteliselt lühikese aja jooksul märkimisväärselt mõjutada. See võib seisneda ilmselgelt väära teabe esitamises, aga ka oluliste faktide tahtlikus varjamises ja teadlikult ebatäpse teabe esitamises. Selline turuga manipuleerimine kahjustab eelkõige investoreid, sest selle tõttu tuginevad nad investeerimisotsuste tegemisel väärale või moonutatud teabele. See kahjustab ka emitente, sest vähendab usaldust nende kohta kättesaadava teabe vastu. Usalduse puudumine turu vastu võib omakorda ohustada emitendi suutlikkust emiteerida uusi finantsinstrumente või saada muudelt turuosalistelt laenu oma tegevuse rahastamiseks. Teave levib turul väga kiiresti. Seetõttu võib kahjulik mõju investoritele ja emitentidele püsida suhteliselt pikka aega, enne kui tuvastatakse, et teave on väär või eksitav, ja emitent või teabe levitamise eest vastutavad isikud selle parandavad. Seetõttu tuleb väära või eksitava teabe, sh kuulduste ja väärate või eksitavate uudiste levitamine kvalifitseerida käesoleva määruse rikkumiseks. Seega on asjakohane keelata finantsturgudel tegutsejatel vabalt avaldada nende endi arvamuste või veendumustega vastuolus olevat teavet, mille kohta nad teavad või peaksid teadma, et see on väär või eksitav ning investoreid ja emitente kahjustav.
(48)
Arvestades veebisaitide, blogide ja eri sotsiaalmeediakanalite kasutamise sagenemist, on oluline täpsustada, et väära või eksitava teabe levitamist interneti, sh sotsiaalmeedia saitide või tuvastamata päritoluga blogide kaudu tuleks käesoleva määruse tähenduses käsitada võrdväärsena teabe levitamisega traditsioonilisemate sidekanalite kaudu.
(49)
Siseteabe alusel kauplemise ja investorite eksitamise vältimise seisukohast on äärmiselt tähtis, et emitent avalikustaks siseteabe. Seetõttu tuleks nõuda, et emitendid avalikustaksid siseteabe võimalikult kiiresti. Nimetatud kohustus võib aga teatavatel asjaoludel emitendi õigustatud huve kahjustada. Selliste asjaolude korral tuleks lubada avalikustamisega viivitamist, tingimusel et viivitamine üldsust tõenäoliselt ei eksita ja emitent suudab tagada teabe konfidentsiaalsuse. Emitendil on kohustus siseteavet avalikustada üksnes siis, kui ta on taotlenud finantsinstrumendi kauplemisele võtmist või on sellise loa andnud.
(50)
Käesolevas määruses ette nähtud siseteabe avalikustamise ning sellise avalikustamisega viivitamise nõuete kohaldamisel võivad õigustatud huvid olla eeskätt seotud järgmiste asjaoludega: a) käimasolevad läbirääkimised või nendega seotud asjaolud, kui üldsusele avalikustamine tõenäoliselt mõjutaks läbirääkimiste tulemust või harilikku käiku. Eeskätt juhul, kui emitendi majanduslik elujõulisus on suures ja otseses ohus, olgugi et väljaspool maksejõuetust käsitlevate õigusnormide kohaldamisala, võib teabe avalikustamist piiratud aja võrra edasi lükata, kui selline avalikustamine ohustaks tõsiselt olemasolevate ja võimalike aktsionäride huve, halvendades võimalusi viia lõpule konkreetsed läbirääkimised, mille eesmärk on tagada emitendi majanduslik taastumine pikema aja jooksul; b) emitendi juhtorgani tehtud otsused või sõlmitud lepingud, mille jõustumine eeldab heakskiidu saamist emitendi mõnelt muult organilt, kui emitendi ülesehitus eeldab nende organite lahushoidmist, tingimusel et teabe avalikustamine enne sellist heakskiitmist üheskoos samaaegse teatega, et heakskiitu ei ole veel saadud, ohustaks teabe õiget hindamist avalikkuse hulgas.
(51)
Lisaks tuleb siseteabe avalikustamise nõue kehtestada lubatud heitkoguse väärtpaberite turu osaliste suhtes. Selleks et vältida tarbetu teatamiskohustuse kehtestamist turul ja säilitada kavandatud meetme kulutõhusus, tuleks kõnealuse nõude reguleerivat mõju piirata ainult nende ELi HKSis osalevate käitajatega, kelle puhul võib nende suuruse ja tegevuse põhjal mõistlikult eeldada, et nad suudavad märkimisväärselt mõjutada lubatud heitkoguse väärtpaberite, nendel põhinevate enampakkumistoodete ja seonduvate tuletisinstrumentide hindu ning määruse (EL) nr 1031/2010 kohaselt toimuvaid enampakkumisi. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktiga võtma vastu meetmed, millega kehtestatakse käesoleva erandi kohaldamise alammäär. Avalikustamisele kuuluv teave peaks puudutama avalikustava isiku aset leidvat tegevust ja mitte lubatud heitkoguse väärtpaberite, nendel põhinevate enampakkumistoodete ega seonduvate tuletisinstrumentidega kauplemise kavasid ja strateegiaid. Juhul kui lubatud heitkoguse väärtpaberite turu osalised juba täidavad samaväärset siseteabe avalikustamise nõuet, nimelt vastavalt määrusele (EL) nr 1227/2011, ei tohiks lubatud heitkoguse väärtpaberite alase siseteabe avalikustamise kohustus kaasa tuua olukorda, kus sama sisuga teave tuleb avalikustada kaks korda. Lubatud heitkoguse väärtpaberite turu selliste osaliste puhul, kelle koguheide või nimisoojusvõimsus ei ületa kehtestatud alammäära, mille tõttu teavet nende reaalse tegevuse kohta ei peeta selle ebaolulisuse tõttu vajalikuks avalikustada, tuleks samuti eeldada, et nad ei avalda lubatud heitkoguse väärtpaberite, nendel põhinevate enampakkumistoodete ega seonduvate tuletisinstrumentide hinnale märkimisväärset mõju. Selliste lubatud heitkoguse väärtpaberite turu osaliste suhtes tuleks siiski kohaldada siseteabe alusel kauplemise keeldu seoses igasuguse muu teabega, millele neil on juurdepääs ja mis on siseteave.
(52)
Selleks et kaitsta avalikkuse huve ja säilitada finantssüsteemi stabiilsus ning ära hoida näiteks seda, et likviidsuskriis finantseerimisasutustes muutub ootamatu raha väljavõtmise tõttu maksejõuetuskriisiks, oleks kohane lubada, et krediidiasutused, investeerimisühingud ja finantseerimisasutused võivad siseteabe avalikustamisega erandlike asjaolude korral viivitada. Eelkõige võiks seda kohaldada ajutiste likviidsusprobleemidega seotud teabele, kui keskpangalt on vaja saada laenu, sh erakorralist likviidsusabi, juhul kui teabe avalikustamisel oleks mõju kogu süsteemile. Emitent peaks selliseks viivitamiseks saama asjaomase pädeva asutuse nõusoleku, kusjuures peab olema selge, et teabe avalikustamisega viivitamisega seotud avalikud ja majanduslikud huvid laiemalt kaaluvad üles turu huvi saada teavet, mille avalikustamisega viivitatakse.
(53)
Finantseerimisasutuste puhul ja selliste finantseerimisasutuste puhul, kes saavad keskpangalt laenuabi, sh erakorralist likviidsusabi, tuleks hinnang sellele, kas tegemist on süsteemi seisukohast olulise teabega ja kas avalikustamise edasilükkamine vastab avalikele huvidele, anda pädeval asutusel, kes selleks vajaduse korral konsulteerib liikmesriigi keskpangaga, makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutusega või muu asjaomase liikmesriigi ametiasutusega.
(54)
Siseteabe kasutamine oma või kolmanda isiku arvel kauplemisel või katse seda teha tuleks sõnaselgelt keelata. Siseteabe kasutamine võib endast kujutada ka kauplemist lubatud heitkoguse väärtpaberite ja nende tuletisinstrumentidega ning lubatud heitkoguse väärtpaberite või neil põhinevate enampakkumistoodete kohta pakkumiste tegemist enampakkumistel, mis korraldatakse vastavalt määrusele (EL) nr 1031/2010, isikute poolt, kes teavad või peaksid teadma, et nende valduses olev teave on siseteave. Turuosalise oma kauplemisplaane ja -strateegiaid puudutavat teavet ei tohiks pidada siseteabeks, kuid kolmanda isiku kauplemisplaane ja -strateegiaid puudutav teave võib endast kujutada siseteavet.
(55)
Siseteabe avaldamise nõue võib olla koormav nende väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks, nagu need on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2014/65/EL (10), kelle finantsinstrumentidega on lubatud kaubelda VKEde kasvuturgudel, võttes arvesse kulusid, mis on seotud nende valduses oleva teabe jälgimisega ja õigusabi hankimisega küsimuses, kas ja millal tuleb teave avalikustada. Sellest hoolimata on siseteabe viivitamatu avalikustamine hädavajalik, et tagada investorite usaldus kõnealuste emitentide vastu. Seetõttu peaks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel olema võimalik anda välja suuniseid, mis aitavad emitentidel täita siseteabe avaldamise kohustust investorite kaitset kahjustamata.
(56)
Insaiderite nimekirjad on reguleerivate asutuste jaoks tähtis vahend võimalike turukuritarvituste uurimiseks, kuid liikmesriikides kehtivad eri nõuded kõnealustesse nimekirjadesse kantavate andmete suhtes tekitavad emitentidele tarbetut halduskoormust. Seetõttu tuleks kulude vähendamiseks ühtlustada insaiderite nimekirjade andmeväljad. On oluline, et insaiderite nimekirja kantud isikuid teavitataks nimetatud asjaolust ja selle kaasmõjudest käesoleva määruse ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/57/EL (11) alusel. Insaiderite nimekirjade pidamise ja pideva ajakohastamise nõudega pannakse halduskoormus eelkõige VKEde kasvuturgude emitentidele. Kuna pädevad asutused saavad teostada tõhusat järelevalvet turukuritarvituste üle, ilma et kõnealuste emitentide nimekirjad oleksid emitentidele pidevalt kättesaadavad, tuleks need emitendid kõnealusest kohustusest vabastada, et vähendada käesolevast määrusest tulenevaid halduskulusid. Pädevate asutuste taotluse korral peaksid sellised emitendid insaiderite nimekirja neile siiski andma.
(57)
Emitentide või nende nimel või arvel tegutsevate isikute koostatavad nimekirjad isikutest, kes töötavad nende heaks töölepingu alusel või muudel alustel ja omavad juurdepääsu siseteabele, mis on otseselt või kaudselt seotud emitendiga, on turu terviklikkuse kaitse väärtuslik vahend. Need nimekirjad võivad aidata emitentidel või sellistel isikutel kontrollida siseteabe voogu ja seeläbi täita oma konfidentsiaalsuskohustust. Peale selle võivad need nimekirjad osutuda pädevatele asutustele kasulikuks vahendiks siseteabele juurdepääsu omavate isikute ja nende juurdepääsu saamise kuupäeva tuvastamisel. Sellises nimekirjas olevate isikute juurdepääs siseteabele, mis otseselt või kaudselt on seotud emitendiga, ei piira käesolevas määruses kehtestatud keeldude kohaldamist.
(58)
Turukuritarvitust, eelkõige siseteabe alusel kauplemist, aitab ära hoida ka emitentide juures juhtimiskohustusi täitvate isikute ning vajaduse korral nendega lähedalt seotud isikute tehtud tehingute suurem läbipaistvus. Selliste tehingute avalikustamine vähemalt ühekaupa võib samuti olla investoritele väärtuslikuks teabeallikaks. Tuleb täpsustada, et juhtide tehingute avalikustamise kohustus hõlmab ka finantsinstrumentide pantimist ja väljalaenamist, kuna aktsiate või osade pantimisel võib ootamatu ja ettenägematu võõrandamise korral olla äriühingule oluline ja potentsiaalselt destabiliseeriv mõju. Avalikustamiseta ei teaks turg, et näiteks aktsiate või osade jaotuses võib toimuda oluline muutus, aktsiate või osade pakkumine turul võib suureneda või hääleõigus selles äriühingus võib kaduda. Seetõttu nõutakse käesoleva määrusega teavitamist juhul, kui väärtpaberite pantimine on osa laiemast tehingust, milles juht pandib väärtpaberid tagatisena, et saada kolmandalt isikult laenu. Lisaks on täielik ja nõuetekohane turu läbipaistvus turuosaliste ja eeskätt äriühingu aktsionäride või osanike usalduse eeltingimus. Samuti tuleb täpsustada, et juhtide selliste tehingute avalikustamise kohustus hõlmab muude juhi äranägemisel tegutsevate isikute tehinguid. Selleks et tagada nõuetekohane tasakaal läbipaistvuse ning pädevale asutusele ja avalikkusele esitatava teabe hulga vahel, tuleks käesolevas määruses kehtestada piirmäärad, millest allapoole jäävatest tehingutest ei tule teatada.
(59)
Juhtimiskohustusi täitva isiku või temaga lähedalt seotud isiku oma arvel tehtavatest tehingutest teatamine pole üksnes väärtuslik teave turuosalistele, vaid ka täiendav vahend pädevatele asutustele turgude järelevalveks. Tehingutest teatamise kohustus ei piira käesolevas määruses kehtestatud keeldude kohaldamist.
(60)
Tehingutest teatamisel tuleb järgida isikuandmete edastamise eeskirju, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 95/46/EÜ (12).
(61)
Juhtimiskohustusi täitvatel isikutel peaks olema keelatud kaubelda enne vahe- või aastaaruande avaldamist, mille asjaomane emitent peab avalikustama vastavalt selle kauplemiskoha eeskirjadele, kus emitendi aktsiatega on lubatud kaubelda, või vastavalt riigi õigusaktidele, kui ei eksisteeri konkreetseid ja piiratud asjaolusid, mis õigustaksid emitendi luba lubada juhtimiskohustusi täitvatel isikutel kaubelda. Emitendi selline luba ei tohi siiski piirata käesolevas määruses kehtestatud keeldude kohaldamist.
(62)
Iga liikmesriigi pädevale asutusele antud tõhusad vahendid, pädevus ja ressursid tagavad järelevalve tulemuslikkuse. Seega nähakse käesoleva määrusega ette minimaalselt vajalikud järelevalve- ja uurimispädevused, mis tuleks anda liikmesriikide pädevatele asutustele siseriiklikus õiguses. Neid pädevusi tuleks kasutada pädevate õigusasutuste kaudu, kui riigi õigusaktid seda nõuavad. Pädevad asutused peaksid oma käesoleva määruse järgseid õigusi kasutades tegutsema objektiivselt ja erapooletult ning olema otsuste tegemisel sõltumatud.
(63)
Turu terviklikkusele peaksid kaasa aitama ka turul tegutsevad ettevõtjad ning kõik muud majandustegevuses osalejad. Seetõttu ei tohiks ühe pädeva asutuse määramine turukuritarvitusega seotud küsimustega tegelemiseks välistada kõnealuse asutuse ja turul tegutsevate ettevõtjate vahelisi koostöösidemeid või nendevahelist ülesannete delegeerimist pädeva asutuse vastutusel, et tagada tõhus järelevalve käesoleva määruse sätete järgimise üle. Kui isikud, kes koostavad või levitavad investeerimissoovitusi või muud teavet, milles soovitatakse või pakutakse välja investeerimisstrateegiat ühe või rohkema finantsinstrumendi kohta, kauplevad ka oma arvel selliste instrumentidega, peaks pädevatel asutustel muu hulgas olema õigus küsida või nõuda sellistelt isikutelt mis tahes teavet, mis on vajalik, et teha kindlaks, kas selle isiku koostatud või levitatavad soovitused on käesoleva määrusega kooskõlas.
(64)
Siseteabe alusel kauplemise ja turuga manipuleerimise juhtude avastamiseks on vaja, et riigisisene õigus lubab pädevatel asutustel siseneda dokumentide äravõtmiseks füüsiliste ja juriidiliste isikute ruumidesse. Pääs nende ruumidesse on vajalik, kui on olemas põhjendatud kahtlus, et uurimise objektiga seotud dokumendid ja muud andmed eksisteerivad ja võivad olla asjakohased siseteabe alusel kauplemise või turukuritarvituse tõendamisel. Lisaks on pääs sellistesse ruumidesse vajalik, kui isik, kellele on juba esitatud teabenõue, on jätnud selle (täielikult või osaliselt) täitmata, või kui on mõistlikult alust arvata, et nõude esitamisel seda ei täideta või et teabenõudega seotud dokumendid või teave kõrvaldatakse või hävitatakse või seda võltsitakse. Kui riigisisese õiguse kohaselt on ruumidesse sisenemiseks vajalik liikmesriigi kohtu eelnev luba, tuleks ruumidesse siseneda pärast seda, kui selline eelnev luba on saadud.
(65)
Tehinguid täitvatelt ja tehingute täitmist dokumenteerivatelt investeerimisühingutelt, krediidiasutustelt ja finantseerimisasutustelt saadud olemasolevad telefonikõnede andmed ja andmeliiklusandmed ning telekommunikatsioonioperaatoritelt saadud olemasolevad telefonikõnede andmed ja andmeliiklusandmed on ülitähtsad ja mõnikord ainsad tõendid siseteabe alusel kauplemise ja turuga manipuleerimise tuvastamiseks ja kinnitamiseks. Telefonikõnede andmete ja andmeliiklusandmete põhjal saab tuvastada väära või eksitava teabe levitamise eest vastutava isiku või kindlaks teha, et isikud on olnud teatud ajal omavahel ühenduses ja et kaks või rohkem isikut on omavahel seotud. Seetõttu peaks pädevatel asutustel olema direktiivi 2014/65/EL kohaselt õigus nõuda investeerimisühingu, krediidiasutuse või finantseerimisasutuse valduses olevaid telefonikõnede andmeid, elektroonilise side andmeid ja andmeliiklusandmeid. Juurdepääs telefonikõnede ja muudele andmetele on vajalik võimaliku siseteabe alusel kauplemise või turuga manipuleerimise kohta tõendite saamiseks ja juhtlõngade uurimiseks ning seega turukuritarvituste avastamiseks ja nende eest karistuste mõistmiseks. Selleks et tagada liidus võrdsed tingimused seoses juurdepääsuga sideoperaatorite valduses olevatele telefonikõnede andmetele ja andmeliiklusandmetele või investeerimisühingute, krediidiasutuste või finantseerimisasutuste valduses olevatele telefonikõnede andmetele ja andmeliiklusandmetele, peaks pädevatel asutustel kooskõlas siseriikliku õigusega olema õigus nõuda siseriiklikus õiguses lubatud piirides sideoperaatorite valduses olevaid telefonikõnede andmeid ja andmeliiklusandmeid ning investeerimisühingute valduses olevaid telefonikõnede andmeid ja andmeliiklusandmeid juhtudel, kui on põhjendatud kahtlus, et kontrolli või uurimise objektiga seotud andmed võivad olla olulised selleks, et tõendada käesoleva määruse rikkumisena siseteabe alusel kauplemist või turuga manipuleerimist. Juurdepääs sideoperaatorite valduses olevatele telefonikõnede ja andmeliikluse andmetele ei hõlma juurdepääsu telefonikõne sisule.
(66)
Kuigi käesolevas määruses sätestatakse minimaalsed õigused, mis pädevatel asutustel peaksid olema, tuleb neid õigusi kasutada siseriikliku õiguse terviklikus süsteemis, mis tagab põhiõiguste (sh õigus eraelule) kaitse. Selliste õiguste kasutamiseks, mis võivad minna tõsiselt vastuollu õigusega era- ja pereelu, kodu ja teabevahetuse kaitsele, peaksid liikmesriigid igasuguse kuritarvitamise vastu kehtestama piisavad ja tõhusad kaitsemeetmed, nt asjakohase eelneva loa taotlemine asjaomase liikmesriigi õigusasutuselt. Liikmesriigid peaksid võimaldama pädevatel asutustel selliseid sekkuvaid õigusi kasutada määral, mis on vajalik tõsiste juhtumite nõuetekohaseks uurimiseks, kui puuduvad muud samaväärsed vahendid, millega saavutada sama tulemus.
(67)
Kuna turukuritarvitus toimub piiri- ja turuüleselt, peaksid pädevad asutused eelkõige uurimiste läbiviimisel tegema koostööd ning vahetama teavet muude pädevate asutuste ja reguleerivate asutustega ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega kõigil juhtudel, välja arvatud erandlikel asjaoludel. Kui pädev asutus on veendunud, et teises liikmesriigis toimub või on toimunud turukuritarvitus või et see mõjutab finantsinstrumente, millega kaubeldakse teises liikmesriigis, peaks ta sellest teatama asjaomasele pädevale asutusele ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele. Piiriülese mõjuga turukuritarvituse juhtumi puhul ja kui üks asjaomastest pädevatest asutustest seda taotleb, peaks olema võimalik, et uurimist koordineerib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve.
(68)
Pädevatel asutustel peavad olema vajalikud vahendid turuülese tellimusraamatu tulemusliku järelevalve tegemiseks. Pädevad asutused võivad direktiivi 2014/65/EL kohaselt taotleda ja saada muudelt pädevatelt asutustelt tellimisraamatu kohta andmeid, mis abistavad neid turuga manipuleerimise piiriülesel järelevalvel ja tuvastamisel.
(69)
Käesoleva määruse tõhusa täitmisega seotud teabevahetuse ja koostöö tagamiseks kolmandate riikide asutustega peaksid pädevad asutused sõlmima koostöökokkulepped kolmandate riikide asjaomaste asutustega. Isikuandmete edastamine kõnealuste kokkulepete alusel peaks toimuma vastavalt direktiivile 95/46/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 45/2001 (13).
(70)
Finantssektori usaldusväärne usaldatavusnõuete täitmise järelevalve ja tegevusraamistik peaks tuginema tugevale järelevalvet, uurimise korraldamist ja karistuste kohaldamist reguleerivale korrale. Selleks peaks järelevalveasutustel olema tegutsemiseks piisav pädevus ja neil peaks olema võimalik kohaldada kõigi finantsrikkumiste korral õiglaseid, rangeid ja hoiatava mõjuga karistusi ning karistused tuleks täide viia tulemuslikult. Sellegipoolest leidis de Larosièrei rühm, et praegu ei täideta ühtki nimetatud tingimustest. Kehtivad karistuste mõistmise pädevused ja karistuste kohaldamine praktikas eesmärgiga edendada karistuste ühtlustamist eri järelevalvetoimingute puhul, vaadati läbi komisjoni 8. detsembri 2010. aasta teatises „Sanktsioonide tõhustamine finantsteenuste sektoris”.
(71)
Seetõttu tuleks kehtestada halduskaristused ja muud haldusmeetmed, et tagada liikmesriikides ühine lähenemisviis ja suurendada nende hoiatavat mõju. Pädeval asutusel peaks olema võimalus kehtestada keeld täita investeerimisühingus juhtimisülesandeid. Konkreetses asjas mõistetavate karistuste puhul tuleks asjakohasel juhul arvesse võtta selliseid asjaolusid nagu kogu tuvastatud rahalise kasu tagastamine, õigusrikkumise raskus ja kestus, kõik raskendavad või kergendavad asjaolud, trahvi hoiatava mõju vajalikkus ja asjakohasel juhul trahvi vähendamine koostöö tegemise eest pädeva asutusega. Eelkõige väga raskete õigusrikkumiste korral võib konkreetses asjas mõistetava haldustrahvi tegelik suurus ulatuda käesolevas määruses sätestatud maksimummäärani või siseriiklikus õiguses sätestatud kõrgema määrani, samas kui maksimummäärast oluliselt väiksemaid trahve võib kohaldada väiksemate õigusrikkumiste või kokkuleppe puhul. Käesolev määrus ei piira liikmesriikide õigust kehtestada karmimaid halduskaristusi või muid haldusmeetmeid.
(72)
Isegi kui miski ei takista liikmesriike sätestamast sama õigusrikkumise eest haldus- ja kriminaalkaristusi, ei tohiks neilt nõuda halduskaristuste sätestamist käesoleva määruse rikkumiste eest, kui selliste rikkumiste suhtes kohaldatakse 3. juulil 2016 juba niigi liikmesriigi kriminaalõigust. Liikmesriikidel ei ole riigi õigusnormide kohaselt kohustust kehtestada sama õigusrikkumise suhtes nii haldus- kui ka kriminaalkaristust, kuid nad võivad seda teha, kui nende siseriiklik õigus seda lubab. Kriminaalkaristuste säilitamine halduskaristuste asemel käesoleva määruse või direktiivi 2014/57/EL rikkumise eest ei peaks siiski vähendama ega muul viisil mõjutama pädevate asutuste õigust teha koostööd teiste liikmesriikide pädevate asutustega, omada käesoleva määruse tähenduses õigeaegselt juurdepääsu teabele ja seda teiste liikmesriikide pädevate asutustega vahetada, sealhulgas pärast asjaomasest õigusrikkumisest pädevatele õigusasutustele teatamist kriminaalmenetluse algatamise eesmärgil.
(73)
Selleks et tagada, et pädevate asutuste tehtud otsustel oleks laiemale avalikkusele hoiatav mõju, tuleks need üldjuhul avalikustada. Otsuste avalikustamine on ühtlasi pädevatele asutustele oluline vahend teavitamaks turuosalisi sellest, millist käitumist peetakse käesoleva määruse rikkumiseks, ning edendamaks turuosaliste seas õiget käitumist. Kui avalikustamine põhjustaks asjaomastele isikutele ebaproportsionaalset kahju, ohustaks finantsturgude stabiilsust või käimasolevat uurimist, peaks pädev asutus avalikustama halduskaristused ja muud haldusmeetmed kooskõlas siseriikliku õigusega anonüümselt või avalikustamise edasi lükkama. Pädevatel asutustel peaks olema õigus karistusi ja muid haldusmeetmeid mitte avalikustada, kui anonüümset või edasilükatud avalikustamist peetakse ebapiisavaks selleks, et mitte ohtu seada finantsturgude stabiilsust. Pädevatelt asutustelt ei tuleks nõuda ka selliste meetmete avalikustamist, mida peetakse vähem tähtsaks ja mille avalikustamine oleks ebaproportsionaalne.
(74)
Õigusrikkumistest teatajad võivad pädevatele asutustele esitada uut teavet, mis aitab neil avastada siseteabe alusel kauplemist ja turuga manipuleerimist ning nende eest karistusi mõista. Õigusrikkumistest võidakse siiski teatamata jätta, kui kardetakse kättemaksu või selleks puudub stiimul. Käesoleva määruse rikkumisest teatamine on vajalik eelkõige selleks, et pädev asutus saaks turukuritarvituse avastada ja selle eest karistuse mõista. Õigusrikkumisest teatamist käsitlevad meetmed on vajalikud selleks, et hõlbustada turukuritarvituse avastamist ja tagada õigusrikkumisest teataja ning arvatava õigusrikkuja õiguste kaitse ja austamine. Seetõttu tuleks käesoleva määrusega tagada, et kehtestatakse nõuetekohane kord, mis võimaldab isikutel teatada pädevale asutusele käesoleva määruse võimalikust rikkumisest ja kaitseb neid kättemaksu eest. Liikmesriikidel peaks olema õigus sätestada käesoleva määruse võimalike rikkumiste kohta olulist teavet esitavatele isikutele rahalised hüved. Õigusrikkumistest teatajatel peaks olema õigus sellistele rahalistele hüvedele ainult juhul, kui nad edastavad uut teavet, mida nad ei ole juba niigi seaduslikult kohustatud edastama, ja kui sellise teabe tulemusel mõistetakse karistus käesoleva määruse rikkumise eest. Liikmesriigid peaksid ka tagama, et nende rakendatavad õigusrikkumistest teatamise kavad sisaldavad mehhanisme, mis tagavad nõuetekohase kaitse arvatavale õigusrikkujale, eelkõige tema isikuandmete kaitse, ja menetlused, mis tagavad arvatava õigusrikkuja õiguse kaitsele ja ärakuulamisele enne teda käsitleva otsuse vastuvõtmist ja õiguse tõhusale õiguskaitsevahendile kohtus seoses teda käsitleva otsusega.
(75)
Kuna liikmesriigid on vastu võtnud õigusaktid, millega rakendatakse direktiivi 2003/6/EÜ, ja kuna käesoleva määrusega ette nähtud delegeeritud õigusaktid, regulatiivsed tehnilised standardid ja rakenduslikud tehnilised standardid tuleks vastu võtta enne, kui uut õigusraamistikku saab mõttekalt kohaldada, on vajalik, et käesoleva määruse sisuliste sätete kohaldamine lükataks piisavaks ajavahemikuks edasi.
(76)
Selleks et soodustada sujuvat üleminekut käesoleva määruse kohaldamisele, võib jätkuvalt kohaldada turutavasid, mis olid olemas enne käesoleva määruse jõustumist ja mille pädevad asutused on direktiivi 2003/6/EÜ artikli 1 lõike 2 punkti a kohaldamise eesmärgil heaks kiitnud vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 2273/2003 (14), tingimusel et neist teatatakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele ette nähtud ajavahemiku jooksul, kuni pädev asutus teeb kooskõlas käesoleva määrusega otsuse nende tavade järgimise jätkamise kohta.
(77)
Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas (edaspidi „harta”) tunnustatud põhimõtteid. Seepärast tuleks käesolevat määrust tõlgendada ja kohaldada kooskõlas nende õiguste ja põhimõtetega. Kui käesolevas määruses osutatakse ajakirjandusvabadust ja muudes meediakanalites sõnavabadust reguleerivatele eeskirjadele ning ajakirjaniku elukutset reguleerivatele eeskirjadele või käitumiskoodeksile, tuleks neid vabadusi arvesse võtta, nagu need on tagatud liidus ja liikmesriikides ning tunnustatud harta artiklis 11 ja muudes asjakohastes sätetes.
(78)
Pädevad asutused peaksid läbipaistvuse suurendamiseks ja karistuste toimimisest paremaks teavitamiseks edastama igal aastal Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele anonüümsed koondandmed. Need andmed peaksid hõlmama asjaomasel ajavahemikul algatatud, käimasolevate ja lõpetatud uurimiste arvu.
(79)
Direktiiv 95/46/EÜ ja määrus (EÜ) nr 45/2001 reguleerivad isikuandmete töötlemist, millega Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegeleb käesoleva määruse raames ja liikmesriikide pädevate asutuste, eelkõige liikmesriikide määratud sõltumatute ametiasutuste järelevalve all. Teavet vahetades või edastades peaksid pädevad asutused järgima direktiivis 95/46/EÜ sätestatud isikuandmete edastamise eeskirju. Teavet vahetades või edastades peaks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järgima määruses (EÜ) nr 45/2001 sätestatud isikuandmete edastamise eeskirju.
(80)
Käesolev määrus ja käesoleva määrusega kooskõlas vastu võetud delegeeritud õigusaktid, rakendusaktid, regulatiivsed tehnilised standardid ja rakenduslikud tehnilised standardid ei piira liidu konkurentsieeskirjade kohaldamist.
(81)
Selleks et täpsustada käesoleva määruse nõudeid, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse määruse kohaldamisalast tehtavaid erandeid teatavate kolmandate riikide avalik-õiguslikele asutustele ja keskpankadele ning teatavatele avaliku sektori määratud asutustele kolmandates riikides, kellel on siduv kokkulepe liiduga direktiivi 2003/87/EÜ artikli 25 tähenduses; mis käsitlevad käesoleva määruse I lisas loetletud manipuleeriva tegevuse tunnuseid, lubatud heitkoguse väärtpaberite turu osaliste suhtes avalikustamise kohustuse kohaldamise piirmäärasid ning asjaolusid, mille korral kauplemist keeluajal võib lubada; mis käsitlevad juhtimiskohustusi täitvate isikute või nendega lähedalt seotud isikute tehtavate tehingute liike, mis tingivad teatamisnõude. On äärmiselt tähtis, et komisjon korraldaks ettevalmistuste käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning nõuetekohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
(82)
Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused seoses määruse rikkumisest teatamise menetlustega, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused nende menetluste, sh teadete järelkontrolli korra, töölepingu alusel töötavate isikute kaitse meetmete ning isikuandmete kaitse meetmete täpsustamiseks. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (15).
(83)
Finantsteenuste tehnilised standardid peaksid tagama käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvates valdkondades ühtsed tingimused kogu liidus. Kuna Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel on põhjalikud eriteadmised, oleks tõhus ja asjakohane teha talle ülesandeks töötada komisjonile esitamiseks välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud ja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, mille puhul ei ole vaja kaaluda eri poliitilisi võimalusi.
(84)
Komisjonile tuleks anda õigus võtta delegeeritud õigusaktidega vastu regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, mille Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on välja töötanud, et täpsustada reguleeritud turgude, mitmepoolsete kauplemissüsteemide ja organiseeritud kauplemissüsteemide korraldajate esitatavate teadete sisu kauplemisele lubatud finantsinstrumentidega kauplemise kohta või finantsinstrumentide kohta, mille suhtes on esitatud taotlus kauplemisele võtmiseks nende kauplemiskohas; et täpsustada viisi ja tingimusi, kuidas Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve nende finantsinstrumentide loetelu koostab, avaldab ja säilitab; et täpsustada tingimusi, millele tagasiostuprogrammid ja stabiliseerimismeetmed peavad vastama, sh kauplemistingimusi, aja ja kogusega seotud piiranguid, avalikustamis- ja teatamiskohustusi ning stabiliseerimise hinnatingimusi; et täpsustada kauplemiskohtades kohaldatavaid süsteeme ja protseduure turukuritarvituste ärahoidmiseks ja tuvastamiseks ning süsteeme ja näidiseid, mida isikud kasutavad kahtlaste korralduste ja tehingute tuvastamiseks; et täpsustada asjakohaseid süsteeme, protseduure ja andmete säilitamise nõudeid turu sondeerimise protsessis ning teatud isikukategooriate suhtes kohaldatavat tehnilist korda investeerimisstrateegiate soovitamist käsitleva teabe esitamiseks erapooletul viisil ja konkreetsete huvide või huvide konfliktile viitava teabe avalikustamiseks, kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (16) artiklitega 10-14. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil.
(85)
Komisjonile tuleks anda ka õigus võtta rakendusaktidega vastu rakenduslikud tehnilised standardid kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 291 ning määruse (EL) nr 1093/2010 artikliga 15. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele tuleks teha ülesandeks töötada komisjonile esitamiseks välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud seoses siseteabe avaldamise, insaiderite nimekirjade vormi ning pädevate asutuste omavahelise ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega toimuva koostöö ja teabevahetuse vormi ja korraga.
(86)
Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt hoida ära turukuritarvitust siseteabe alusel kauplemise, siseteabe õigusvastase avaldamise ja turuga manipuleerimise kujul, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda meetmete ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.
(87)
Kuna direktiivi 2003/6/EÜ sätted ei ole enam asjakohased ja piisavad, tuleks kõnealune direktiiv alates 3. juulist 2016 kehtetuks tunnistada. Käesolevas määruses sätestatud nõuded ja keelud on tihedalt seotud direktiivis 2014/65/EL sätestatuga ning peaksid seetõttu jõustuma nimetatud direktiivi jõustumiskuupäevast.
(88)
Käesoleva määruse nõuetekohaseks kohaldamiseks on vaja, et liikmesriigid võtaksid hiljemalt 3. juuliks 2016 vastu vajalikud meetmed, et nende siseriiklik õigus vastaks käesoleva määruse sätetele, mis käsitlevad pädevaid asutusi ja nende pädevust, halduskaristusi ja muid haldusmeetmeid, õigusrikkumistest teatamist ning otsuste avaldamist.
(89)
Euroopa Andmekaitseinspektor esitas oma arvamuse 10. veebruaril 2012 (17),
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I PEATÜKK
ÜLDSÄTTED
Artikkel 1
Reguleerimisese
Käesoleva määrusega kehtestatakse ühine siseteabe alusel kauplemist, siseteabe õigusvastast avaldamist ja turuga manipuleerimist (turukuritarvitus) reguleeriv õigusraamistik ning turukuritarvitust tõkestavad meetmed, et tagada liidu finantsturgude terviklikkus ning tugevdada investorite kaitset nendel turgudel ja suurendada investorite usaldust kõnealuste turgude vastu.
Artikkel 2
Kohaldamisala
1. Käesolevat määrust kohaldatakse järgmise suhtes:
a)
finantsinstrumendid, millega on lubatud kaubelda reguleeritud turul või mille kohta on esitatud reguleeritud turul kauplemisele võtmise taotlus;
b)
finantsinstrumendid, millega kaubeldakse või mis on võetud kauplemisele mitmepoolses kauplemissüsteemis või mille kohta on esitatud mitmepoolses kauplemissüsteemis kauplemisele võtmise taotlus;
c)
finantsinstrumendid, millega kaubeldakse organiseeritud kauplemissüsteemis;
d)
finantsinstrumendid, mis ei ole hõlmatud punktidega a, b ega c ning mille hind või väärtus sõltub kõnealustes punktides osutatud finantsinstrumendi hinnast või väärtusest või mis mõjutavad kõnealustes punktides osutatud finantsinstrumendi hinda või väärtust ning mis võivad muu hulgas hõlmata krediidiriski vahetustehinguid ja hinnavahelepinguid.
Käesolevat määrust kohaldatakse ka tegevusele ja tehingutele, sealhulgas pakkumistele lubatud heitkoguse väärtpaberite või neil põhinevate enampakkumistoodete pakkumisega enampakkumisplatvormil, millele on antud reguleeritud turu tegevusluba, sealhulgas siis, kui enampakkumistooted ei ole finantsinstrumendid, vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 1031/2010. Ilma et see piiraks selliste erisätete kohaldamist, mis on seotud enampakkumise raames esitatavate pakkumistega, kohaldatakse kõigile sellistele pakkumistele käesoleva määruse kohaseid kauplemiskorraldustele osutavaid nõudeid ja keeldusid.
2. Artikleid 12 ja 15 kohaldatakse ka järgmise suhtes:
a)
kauba hetkelepingud, mis ei ole energia hulgimüügi tooted, kui tehing, korraldus või tegevus mõjutab või tõenäoliselt mõjutab või peaks mõjutama lõikes 1 osutatud finantsinstrumendi hinda või väärtust, ning
b)
teatavat liiki finantsinstrumendid, sealhulgas tuletislepingud või tuletisinstrumendid krediidiski ülekandmiseks, kui tehing, korraldus, pakkumine või tegevus avaldab või tõenäoliselt avaldab mõju kauba hetkelepingute hinnale või väärtusele, kui see hind või väärtus sõltub nimetatud finantsinstrumentide hinnast või väärtusest, ning
c)
võrdlusalustega seotud tegevus.
3. Käesolevat määrust kohaldatakse lõigetes 1 ja 2 osutatud finantsinstrumentidega seotud tehingute, korralduste või tegevuse suhtes olenemata sellest, kas tehing tehakse, korraldus antakse või tegevus toimub kauplemiskohas.
4. Käesolevas määruses sätestatud keelde ja nõudeid kohaldatakse lõigetes 1 ja 2 osutatud instrumentidega seoses liidus või kolmandas riigis toimuva tegevuse ja tegevusetuse suhtes.
Artikkel 3
Mõisted
1. Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
1)
„finantsinstrument” - finantsinstrument, nagu määratletud direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 15;
2)
„investeerimisühing” - investeerimisühing, nagu määratletud direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 1;
3)
„krediidiasutus” - krediidiasutus, nagu määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (18) artikli 4 lõike 1 punktis 1;
4)
„finantseerimisasutus” - finantseerimisasutus, nagu määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 26;
5)
„turukorraldaja” - turukorraldaja, nagu määratletud direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 18;
6)
„reguleeritud turg” - reguleeritud turg, nagu määratletud direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 21;
7)
„mitmepoolne kauplemissüsteem” - mitmepoolne kauplemissüsteem, nagu määratletud direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 22;
8)
„organiseeritud kauplemissüsteem” - liidus asuv süsteem või platvorm, nagu määratletud direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 23;
9)
„turu tunnustatud tava” - eriomane turutava, mida pädev asutus tunnustab vastavalt artiklile 13;
10)
„kauplemiskoht” - kauplemiskoht, nagu määratletud direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 24;
11)
„VKEde kasvuturg” - VKEde kasvuturg, nagu määratletud direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 12;
12)
„pädev asutus” - ametiasutus, mis on määratud artikli 22 kohaselt, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti;
13)
„isik” - füüsiline või juriidiline isik;
14)
„kaup” - kaup, nagu määratletud komisjoni määruse (EÜ) nr 1287/2006 (19) artikli 2 punktis 1;
15)
„kauba hetkeleping” - sellise kauba tarnimise leping, millega kaubeldakse hetketurul ja mis tarnitakse kohe pärast tehingu arveldamist, ning sellise kauba tarnimise leping, mis ei ole finantsinstrument, sh natuuras arveldatav forvardleping;
16)
„hetketurg” - kaubaturg, kus kaup müüakse raha eest ja tarnitakse kohe pärast tehingu arveldamist, ning muud mittefinantsturud, nagu kauba forvardturud;
17)
„tagasiostuprogramm” - kauplemine oma aktsiatega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/30/EL (20) artiklitele 21-27;
18)
„algoritmkauplemine” - algoritmkauplemine, nagu määratletud direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 39;
19)
„lubatud heitkoguse väärtpaber” - direktiivi 2014/65/EL I lisa C jao punktis 11 kirjeldatud lubatud heitkoguse väärtpaber;
20)
„lubatud heitkoguse väärtpaberite turu osaline” - isik, kes teeb tehinguid lubatud heitkoguse väärtpaberitega, sealhulgas isik, kes annab lubatud heitkoguse väärtpaberitega, lubatud heitkoguse väärtpaberitel põhinevate enampakkumistoodetega või lubatud heitkoguse väärtpaberitel põhinevate tuletisinstrumentidega seotud kauplemiskorraldusi ning kellele ei laiene artikli 17 lõike 2 teise lõigu kohane erand;
21)
„emitent” - avalik-õiguslik või eraõiguslik juriidiline isik, kes emiteerib või kavatseb emiteerida finantsinstrumente, kusjuures finantsinstrumente esindavate hoidmistunnistuste puhul on emitent esindatava finantsinstrumendi emitent;
22)
„energia hulgimüügi toode” - energia hulgimüügi toode, nagu määratletud määruse (EL) nr 1227/2011 artikli 2 punktis 4;
23)
„riiklik reguleeriv asutus” - riiklik reguleeriv asutus, nagu määratletud määruse (EL) nr 1227/2011 artikli 2 punktis 10;
24)
„kaubatuletisinstrumendid” - kaubatuletisinstrumendid, nagu määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 600/2014 (21) artikli 2 lõike 1 punktis 30;
25)
„juhtimiskohustusi täitev isik” - selline isik emitendi, lubatud heitkoguse väärtpaberite turu osalise või artikli 19 lõikes 10 osutatud muu üksuse koosseisus, kes on:
a)
sellise üksuse haldusorgani, juhatuse või järelevalveorgani liige või
b)
kõrgema astme juht, kes ei ole punktis a osutatud organite liige, kellel on korrapärane juurdepääs üksusega otseselt või kaudselt seotud siseteabele ja kelle pädevuses on langetada selle üksuse tulevast arengut ja ärilisi väljavaateid mõjutavaid juhtimisotsuseid.
26)
„lähedalt seotud isik”:
a)
abikaasa või muu elukaaslane, keda riigi õiguses käsitatakse abikaasaga võrdväärsena;
b)
ülalpeetav laps vastavalt riigi õigusele;
c)
muu sugulane, kellel on asjaomase tehingu tegemise päevaks olnud selle isikuga ühine majapidamine vähemalt ühe aasta jooksul, või
d)
juriidiline isik, usaldusfond või seltsing, mille juhtimiskohustusi täidab juhtimiskohustusi täitev isik või alapunktides a, b ja c viidatud isik või mida selline isik otse või kaudselt kontrollib või mis on asutatud selle isiku kasuks või mille majandushuvid on selle isiku huvidega sisuliselt samaväärsed;
27)
„andmeliikluse andmed” - liiklusandmed, nagu määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/58/EÜ (22) artikli 2 teise lõigu punktis b;
28)
„ametialaselt tehinguid vahendav või täitev isik” - isik, kes tegeleb kutseliselt finantsinstrumendiga seotud korralduste vastuvõtmise ja edastamisega või täidab finantsinstrumenditehinguid;
29)
„võrdlusalus” - mis tahes määr, indeks või arv, mis tehakse avalikkusele kättesaadavaks või avaldatakse ja mida perioodiliselt või korrapäraselt määratakse valemi alusel või järgmise alusel: ühe või mitme alusvara väärtus või hinnad, sealhulgas hinnangulised hinnad, tegelikud või prognoositavad intressimäärad või muud väärtused või ülevaated, mille järgi määratakse kindlaks finantsinstrumendi alusel väljamaksmisele kuuluv summa või finantsinstrumendi väärtus;
30)
„turutegija” - turutegija, nagu määratletud direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 7;
31)
„emitendis osaluse loomine” - äriühingus väärtpaberite omandamine, mille puhul ei teki õiguslikku kohustust teha seoses selle äriühinguga teatavaks ülevõtmispakkumine;
32)
„avaldav turuosaline” - isik, kes kuulub mõnda artikli 11 lõike 1 punktides a-d või artikli 11 lõikes 2 sätestatud kategooriasse ja kes avaldab teabe turu sondeerimise käigus;
33)
„välkkauplemine” - välkkauplemine, nagu määratletud direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 40.
34)
„teave investeerimisstrateegia soovitamise või väljapakkumise kohta” - teave:
i)
mille on koostanud sõltumatu analüütik, investeerimisühing, krediidiasutus või mõni muu isik, kelle põhitegevus on investeerimissoovituste koostamine, või füüsiline isik, kes nende heaks töötab töölepingu alusel või muul viisil, ja milles otse või kaudselt väljendatakse teatavat investeerimisettepanekut mõne finantsinstrumendi või emitendi suhtes;
ii)
mille on koostanud mõni muu isik peale alapunktis i osutatute ja milles sõnaselgelt soovitatakse teatavat investeerimisotsust seoses mõne finantsinstrumendiga;
35)
„investeerimissoovitused” - teabejaotuskanalitele või avalikkusele mõeldud teave, milles sõnaselgelt või kaudselt soovitatakse või pakutakse välja investeerimisstrateegiat, mis käsitleb üht või mitut finantsinstrumenti või emitenti, kaasa arvatud arvamused selliste instrumentide praeguse või tulevase väärtuse või hinna kohta.
2. Artikli 5 kohaldamisel kasutatakse järgmiseid mõisteid:
a)
„väärtpaberid”:
i)
aktsiad ja osad või muud aktsiatega võrdväärsed väärtpaberid;
ii)
võlakirjad ja muud väärtpaberistatud võla vormid või
iii)
väärtpaberistatud võlg, mis on vahetatav aktsiate või aktsiatega võrdväärsete muude väärtpaberite vastu või nendega asendatav.
b)
„seotud instrumendid” - järgmised finantsinstrumendid, kaasa arvatud need, mis ei ole võetud kauplemisele kauplemiskohas või millega kauplemiskohas ei ole kaubeldud või mille kauplemisele võtmist kauplemiskohas ei ole taotletud:
i)
väärtpaberite märkimise, omandamise või võõrandamise lepingud või õigus;
ii)
väärtpaberitega seotud tuletisinstrumendid;
iii)
kui väärtpaberid on vahetus- või asendusvõlainstrumendid, siis need väärtpaberid, mille vastu vahetus- või asendusvõlainstrumendid võidakse vahetada või millega need võidakse asendada;
iv)
väärtpaberite emitendi või tagaja emiteeritud või tagatud finantsinstrumendid, mille turuhind tõenäoliselt mõjutab oluliselt asjaomaste väärtpaberite hinda või ümberpöördult;
v)
kui väärtpaberid on aktsiatega samaväärsed väärtpaberid, siis nende väärtpaberite esindatavad aktsiad ja kõik muud nende aktsiatega samaväärsed väärtpaberid;
c)
„oluline jaotamine” - väärtpaberite esmane või teisene pakkumine, mis erineb tavalisest kauplemisest nii pakutavate väärtpaberite väärtuse kui ka kasutatava müügimeetodi poolest;
d)
„stabiliseerimine” - investeerimisühingute või krediidiasutuste teostatav väärtpaberite omandamine või ostupakkumine või seotud finantsinstrumentidega tehtav samaväärne tehing, mille teeb krediidiasutus või investeerimisühing nende väärtpaberite olulise jaotamise raames üksnes nende väärtpaberite turuhinna toetamiseks eelnevalt kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul nende väärtpaberitega seotud müügisurve tõttu.
Artikkel 4
Teated ja finantsinstrumentide loetelu
1. Reguleeritud turu turukorraldajad ning investeerimisühingud ja mitmepoolseid kauplemissüsteeme või organiseeritud kauplemissüsteeme korraldavad turukorraldajad teatavad kauplemiskoha pädevale asutusele viivitamata igast finantsinstrumendist, mille kohta on esitatud taotlus nende kauplemiskohas kauplemisele võtmiseks, mis on võetud kauplemisele või millega kaubeldakse esimest korda.
Samuti teatavad nad kauplemiskoha pädevale asutusele, kui finantsinstrumendiga enam ei kaubelda või finantsinstrument ei ole enam kauplemisele võetud, välja arvatud kui kuupäev, mil finantsinstrumendiga enam ei kaubelda või kaubelda ei lubata, on teada ja seda on mainitud esimese lõigu kohaselt esitatud teates.
Käesolevas lõikes osutatud teadetes märgitakse, vastavalt asjakohasusele, finantsinstrumentide nimetus ja tunnusnumbrid, kuupäev ja kellaaeg, millal esitati taotlus finantsinstrumendi kauplemisele võtmiseks või finantsinstrument võeti kauplemisele või millal algas esimene kauplemine.
Samuti esitavad turukorraldajad ja investeerimisühingud kauplemiskoha pädevale asutusele kogu kolmandas lõigus nõutud teabe finantsinstrumentide kohta, mille kohta esitati taotlus kauplemisele võtmiseks või mis võeti kauplemisele enne 2. juulit 2014 ja mis on sel kuupäeval jätkuvalt kauplemisele võetud või millega sel kuupäeval kaubeldakse.
2. Kauplemiskoha pädevad asutused edastavad lõike 1 kohaselt saadud teated viivitamata Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve avaldab need teated kohe pärast nende laekumist oma veebisaidil loeteluna. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ajakohastab selle loetelu kohe pärast kauplemiskoha pädevalt asutuselt teate saamist. Loetelu ei piira käesoleva määruse kohaldamisala.
3. Loetelu peab sisaldama järgmist teavet:
a)
nende finantsinstrumentide nimetused ja tunnusnumbrid, mille kohta on esitatud taotlus kauplemisele võtmiseks, mis on võetud kauplemisele või millega esimest korda kaubeldakse reguleeritud turgudel, mitmepoolses kauplemissüsteemis või organiseeritud kauplemissüsteemis;
b)
kuupäev ja kellaaeg, millal esitati taotlus kauplemisele võtmiseks, võeti finantsinstrument kauplemisele või toimus esimene kauplemine;
c)
üksikasjad kauplemiskohtade kohta, kus finantsinstrumentide kohta on esitatud taotlus kauplemisele võtmiseks, kus nad esimest korda kauplemisele võeti või kus nende instrumentidega kaubeldi esimest korda, ja
d)
kuupäev ja kellaaeg, alates millest finantsinstrumendiga enam ei kaubelda või neid enam kauplemisele ei võeta.
4. Selleks et tagada käesoleva artikli järjekindel ühtlustamine, töötab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, milles käsitleb:
a)
lõikes 1 osutatud teadete sisu ning
b)
lõikes 3 osutatud loetelu koostamise, avaldamise ja säilitamise viisi ja tingimusi.
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab selle regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 3. juuliks 2015.
Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (23) artiklitega 10-14.
5. Selleks et tagada käesoleva artikli ühetaolised kohaldamistingimused, töötab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõu, milles sätestab kooskõlas lõigetega 1 ja 2 teadete esitamise aja, vormid ja näidised.
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab selle rakenduslike tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 3. juuliks 2015.
Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 15 vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid.
Artikkel 5
Tagasiostuprogrammide ja stabiliseerimisega seotud erand
1. Käesoleva määruse artiklites 14 ja 15 sätestatud keelud ei kehti oma aktsiatega kauplemisel tagasiostuprogrammide raames, kui
a)
kõik programmi üksikasjad avalikustatakse enne kauplemise alustamist,
b)
kauplemisest teatatakse kooskõlas lõikega 3 kauplemiskoha pädevale asutusele kui tagasiostuprogrammi osast ja see avalikustatakse seejärel,
c)
järgitakse nõuetekohaseid hinna ja koguse piirmäärasid ning
d)
kauplemine toimub vastavalt lõikes 2 osutatud eesmärkidele ja käesolevas artiklis osutatud tingimustele ning lõikes 6 osutatud regulatiivsetele tehnilistele standarditele.
2. Selleks et tagasiostuprogrammile laieneks lõikes 1 sätestatud erand, peab tagasiostuprogrammi ainueesmärgiks olema üks järgmistest eesmärkidest:
a)
emitendi kapitali vähendamine;
b)
selliste kohustuste täitmine, mis tulenevad võlafinantsinstrumentidest, mis on vahetatavad kapitaliinstrumentideks;
c)
selliste kohustuste täitmine, mis tulenevad aktsiaoptsiooniprogrammidest või muust aktsiate või osade jaotamisest emitendi või sidusühingu töötajatele või nende haldusorgani, juhatuse või järelevalveorgani liikmetele.
3. Selleks et emitendile laieneks lõikes 1 sätestatud erand, peab emitent andma selle kauplemiskoha pädevale asutusele, kus tema aktsiad on kauplemisele võetud või kus nendega kaubeldakse, teada igast tagasiostuprogrammiga seotud tehingust, sealhulgas edastama määruse (EL) nr 600/2014 artikli 25 lõigetes 1 ja 2 ning artikli 26 lõigetes 1, 2 ja 3 täpsustatud teabe.
4. Käesoleva määruse artiklites 14 ja 15 sätestatud keelud ei kehti väärtpaberitega ega seotud finantsinstrumentidega kauplemisel väärtpaberite stabiliseerimise eesmärgil, kui
a)
stabiliseerimine toimub piiratud aja jooksul;
b)
stabiliseerimise kohta avalikustatakse asjakohane teave ning sellest teatatakse kauplemiskoha pädevale asutusele kooskõlas lõikega 5;
c)
järgitakse nõuetekohaseid hinna piirmäärasid ning
d)
kui selline kauplemine on kooskõlas käesoleva artikli lõikes 6 osutatud regulatiivsetes tehnilistes standardites sätestatud stabiliseerimise tingimustega.
5. Ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 23 lõike 1 kohaldamist, peavad emitendid, pakkujad ja stabiliseerimisega tegelevad ettevõtjad, olenemata sellest, kas nad teevad seda selliste isikute nimel või mitte, teatama asjaomase kauplemiskoha pädevale asutusele kõikide stabiliseerimistehingute üksikasjad hiljemalt kõnealuste tehingute täitmise kuupäevale järgneva seitsmenda kauplemispäeva lõpus.
6. Selleks et tagada käesoleva artikli järjekindel ühtlustamine, töötab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, millega täpsustatakse tingimusi, millele lõigetes 1 ja 4 osutatud tagasiostuprogrammid ja stabiliseerimismeetmed peavad vastama, sealhulgas kauplemistingimused, aja ja kogusega seotud piirangud, avalikustamis- ja aruandluskohustused ning hinnatingimused.
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 3. juuliks 2015.
Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10-14.
Artikkel 6
Rahapoliitilise tegevuse, valitsemissektori võla haldamise ning kliimapoliitika-alase tegevusega seotud erandid
1. Käesolevat määrust ei kohaldata tehingutele, korraldustele või tegevusele rahapoliitikaga, valuutamäärade või valitsemissektori võla haldamise poliitikaga tegelemisel
a)
liikmesriigi,
b)
EKPSi liikmete,
c)
ühe või mitme liikmesriigi ministeeriumi, asutuse või eriotstarbelise rahastamisvahendi või nende nimel tegutsevate isikute ning
d)
föderaalse liikmesriigi puhul liitriigi liidumaa poolt.
2. Käesolevat määrust ei kohaldata komisjoni või muu ametlikult määratud asutuse või tema nimel tegutseva isiku tehingutele, korraldustele või tegevusele valitsemissektori võla haldamise poliitika elluviimisel.
Käesolevat määrust ei kohaldata tehingute, korralduste või tegevuse suhtes, millega tegeleb:
a)
liit,
b)
üht või mitut liikmesriiki hõlmav eriotstarbeline rahastamisvahend,
c)
Euroopa Investeerimispank või
d)
Euroopa Finantsstabiilsuse Fond,
e)
Euroopa stabiilsusmehhanism,
f)
selline rahvusvaheline finantseerimisasutus, mille on asutanud vähemalt kaks liikmesriiki ja mille eesmärk on koondada rahalisi vahendeid ning anda rahalist abi oma liikmetele, kellel on või keda ohustavad suured finantsprobleemid.
3. Määrust ei kohaldata liikmesriigi, komisjoni ega muu ametlikult määratud asutuse või nende nimel tegutsevate isikute tegevuse suhtes, mis on seotud lubatud heitkoguse väärtpaberitega ja mida teostatakse liidu kliimapoliitika elluviimiseks vastavalt direktiivile 2003/87/EÜ.
4. Käesolevat määrust ei kohaldata liikmesriigi, komisjoni ega muu ametlikult määratud asutuse või nende nimel tegutsevate isikute tegevuse suhtes, mis on seotud liidu ühise põllumajanduspoliitika või liidu ühise kalanduspoliitika elluviimisega vastavalt ELi toimimise lepingu kohaselt vastu võetud õigusaktidele või sõlmitud rahvusvahelistele lepingutele.
5. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 35 vastu delegeeritud õigusakte, et laiendada lõikes 1 osutatud erandit kolmandate riikide teatavatele avalik-õiguslikele asutustele ja keskpankadele.
Selleks esitab komisjon hiljemalt 3. jaanuariks 2016 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles hindab kolmandate riikide selliste avalik-õiguslike asutuste rahvusvahelist kohtlemist, mille ülesanne on valitsemissektori võla haldamine või sellesse sekkumine, ning keskpankade rahvusvahelist kohtlemist.
Aruanne hõlmab võrdlevat analüüsi, mis käsitleb nimetatud asutuste ja keskpankade kohtlemist kolmandate riikide õigussüsteemides ning riskijuhtimise standardeid, mida kohaldatakse nimetatud asutuste ja keskpankade poolt nendes õigussüsteemides tehtavate tehingute suhtes. Kui aruandes jõutakse - eelkõige võrdleva analüüsi põhjal - järeldusele, et on vaja, et nende kolmandate riikide keskpankade rahapoliitilistele ülesannetele käesolevas määruses sätestatud kohustused ja keelud ei laiene, laiendab komisjon lõikes 1 osutatud erandit ka nimetatud kolmandate riikide keskpankadele.
6. Komisjonile antakse ka õigus võtta kooskõlas artikliga 35 vastu delegeeritud õigusakte, et laiendada lõikes 3 sätestatud erandit teatavatele avaliku sektori määratud asutustele kolmandas riikides, kes on liiduga sõlminud direktiivi 2003/87/EÜ artikli 25 tähenduses lepingu.
7. Käesolevat artiklit ei kohaldata isikutele, kes töötavad töölepingu alusel või muudel alustel käesolevas artiklis osutatud üksuste heaks, kui need isikud otseselt või kaudselt teevad tehinguid või annavad korraldusi või tegutsevad eraisikuna või oma arvel.
2. PEATÜKK
SISETEAVE, SISETEABE ALUSEL KAUPLEMINE, SISETEABE ÕIGUSVASTANE AVALDAMINE JA TURUGA MANIPULEERIMINE
Artikkel 7
Siseteave
1. Käesoleva määruse kohaldamisel hõlmab siseteave järgmist liiki teavet:
a)
täpset laadi avalikustamata teave, mis on otseselt või kaudselt seotud ühe või mitme emitendiga või ühe või mitme finantsinstrumendiga ning mis avaldaks avalikustamise korral tõenäoliselt märkimisväärset mõju nende finantsinstrumentide hinnale või seotud tuletisinstrumentide hinnale;
b)
seoses kaubatuletisinstrumentidega täpset laadi avalikustamata teave, mis on otseselt või kaudselt seotud ühe või mitme sellise tuletisinstrumendiga või otseselt seotud kauba hetkelepinguga ning millel oleks avalikustamise korral tõenäoliselt märkimisväärne mõju selliste tuletisinstrumentide või seotud kauba hetkelepingute hinnale ja mille puhul võib mõistlikult eeldada avalikustamist või mis tuleb vastavalt liidu või liikmesriigi õigusnormidele, turu eeskirjadele, lepingutele või tavale seotud kaubatuletisinstrumentide või hetketurgude kohta avalikustada;
c)
seoses lubatud heitkoguse väärtpaberitega või neil põhinevate enampakkumistoodetega täpset laadi avalikustamata teave, mis on otseselt või kaudselt seotud ühe või mitme sellise instrumendiga ning millel oleks avalikustamise korral tõenäoliselt märkimisväärne mõju selliste instrumentide hinnale või seotud tuletisinstrumentide hinnale;
d)
isikute puhul, kelle ülesanne on täita finantsinstrumentidega seotud korraldusi, hõlmab siseteave ka kliendi edastatavat ja tema finantsinstrumentidega seoses antud pooleli olevate korraldustega seotud täpset laadi teavet, mis on otseselt või kaudselt seotud ühe või mitme emitendiga või ühe või mitme finantsinstrumendiga ning millel oleks avalikustamise korral tõenäoliselt märkimisväärne mõju nende finantsinstrumentide hinnale, seotud kauba hetkelepingute hinnale või seotud tuletisinstrumentide hinnale.
2. Lõike 1 kohaldamisel peetakse teavet täpseks, kui see viitab asjaoludele, mis on ilmnenud või mille ilmnemist võib mõistliku eelduse kohaselt oodata, või sündmusele, mis on toimunud või mille toimumist võib mõistliku eelduse kohaselt oodata, ja kui see on sedavõrd üksikasjalik, et võimaldab teha järelduse mõju kohta, mida need asjaolud võivad või see sündmus võib avaldada finantsinstrumentide, seotud tuletisinstrumentide, seotud kauba hetkelepingute või lubatud heitkoguse väärtpaberitel põhinevate enampakkumistoodete hinnale. Pikaajalise protsessi puhul, mille eesmärk on põhjustada või mille tulemuseks on konkreetne asjaolu või konkreetne sündmus, võidakse seetõttu täpseks teabeks pidada mitte ainult teavet tulevikus ilmneva asjaolu või tulevikus toimuva sündmuse kohta, vaid ka teavet selle protsessi vaheetappide kohta, mis on seotud tulevikus ilmneva asjaolu või toimuva sündmuse põhjustamisega või selle tulemuseks olemisega.
3. Teavet pikaajalise protsessi vaheetapi kohta peetakse siseteabeks, kui see vastab käesolevas artiklis osutatud siseteabe kriteeriumidele.
4. Lõike 1 kohaldamisel tähendab teave, mis avaldaks avalikustamise korral tõenäoliselt märkimisväärset mõju finantsinstrumentide, nende tuletisinstrumentide, seotud kauba hetkelepingute või lubatud heitkoguse väärtpaberitel põhinevate enampakkumistoodete hinnale, teavet, mida mõistlik investor võtaks tõenäoliselt arvesse oma investeerimisotsuste tegemisel.
Nende lubatud heitkoguse väärtpaberite turu osaliste puhul, kelle summaarsed heitkogused või nimisoojusvõimsus vastavad artikli 17 lõike 2 teise lõigu kohaselt kehtestatud künnisele või jäävad sellest allapoole, lähtutakse sellest, et nende reaalset tegevust puudutaval teabel ei ole märkimisväärset mõju lubatud heitkoguse väärtpaberite, neil põhinevate enampakkumistoodete ega seotud tuletisinstrumentide hinnale.
5. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve annab välja suunised selle kohta, kuidas koostada mitteammendav soovituslik loetelu teabest, mille avalikustamine on mõistlikult eeldatav või mis tuleb vastavalt liidu või liikmesriigi õigusele, turu eeskirjadele, lepingutele, traditsioonidele või tavadele asjaomaste kaubatuletisinstrumentide turgude või hetketurgude kohta avalikustada, nagu on osutatud lõike 1 punktis b. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võtab piisavalt arvesse nende turgude eripära.
Artikkel 8
Siseteabe alusel kauplemine
1. Käesoleva määruse kohaldamisel on siseteabe alusel kauplemisega tegemist siis, kui siseteavet valdav isik kasutab seda teavet selleks, et otse või kaudselt omandada või võõrandada oma või kolmanda isiku arvel selle teabega seotud finantsinstrumente. Siseteabe alusel kauplemiseks peetakse ka siseteabe kasutamist selle teabega seotud finantsinstrumendi kohta tehtud tehingukorralduse tühistamiseks või muutmiseks, kui tehingukorraldus tehti enne, kui asjaomane isik sai siseteabe enda valdusse. Lubatud heitkoguse väärtpaberite või neil põhinevate muude enampakkumistoodete enampakkumiste puhul, mis korraldatakse vastavalt määrusele (EL) nr 1031/2010, on siseteabe kasutamisega tegemist ka juhul, kui isik esitab pakkumise, muudab pakkumist või tühistab selle kas oma või kolmanda isiku arvel.
2. Käesoleva määruse kohaldamisel on tegemist soovitamisega teisel isikul siseteabe alusel kaubelda või teise isiku siseteabe alusel kauplemisele mõjutamisega, kui isiku valduses on siseteave ning ta
a)
soovitab selle teabe alusel teisel isikul omandada või võõrandada selle teabega seotud finantsinstrumente või mõjutab seda isikut neid finantsinstrumente omandama või võõrandama või
b)
soovitab selle teabe alusel teisel isikul selle teabega seotud finantsinstrumendi kohta antud korraldus tühistada või seda korraldust muuta või mõjutab seda isikut korraldust tühistama või muutma.
3. Lõikes 2 osutatud soovituse või mõjutuse järgimine on siseteabe alusel kauplemine käesoleva artikli tähenduses, kui soovitust või mõjutust järgiv isik teab või peab teadma, et see põhineb siseteabel.
4. Käesolevat artiklit kohaldatakse isiku suhtes, kes omab siseteavet, kuna see isik:
a)
on emitendi või lubatud heitkoguse väärtpaberite turu osalise haldusorgani, juhatuse või järelevalveorgani liige;
b)
omab osalust emitendi või lubatud heitkoguse väärtpaberite turu osalise kapitalis;
c)
omab juurdepääsu teabele töösuhte, kutsealal tegutsemise või muude kohustuste täitmise kaudu või
d)
on seotud kuritegevusega.
Käesolevat artiklit kohaldatakse ka isiku suhtes, kes on saanud siseteavet muus kui esimeses lõigus nimetatud olukorras, kui isik teab või peab teadma, et tegemist on siseteabega.
5. Juhul kui isik on juriidiline isik, kohaldatakse käesolevat artiklit kooskõlas siseriikliku õigusega ka füüsiliste isikute suhtes, kes osalevad asjaomase juriidilise isiku arvel omandamist, võõrandamist, korralduse tühistamist või muutmist käsitleva otsuse tegemisel.
Artikkel 9
Seaduslik tegevus
1. Artiklite 8 ja 14 kohaldamisel ei tähenda ainult asjaolu, et juriidiline isik valdab või on vallanud siseteavet, et see isik oleks seda teavet kasutanud ja on seega siseteabe alusel kaubelnud omandamise või võõrandamise teel, kui see juriidiline isik:
a)
on kehtestanud piisavad ja tõhusad sisemised süsteemid ja protseduurid, mis tagavad tõhusalt, et ei füüsiline isik, kes tegi enda nimel otsuse omandada või võõrandada selle teabega seotud finantsinstrumente, ega ükski teine füüsiline isik, kes oleks võinud seda otsust mõjutada, ei omanud siseteavet, ning on neid süsteeme ja protseduure rakendanud ja töös hoidnud, ja
b)
ei ole julgustanud, soovitanud, õhutanud ega muul viisil mõjutanud füüsilist isikut, kes omandas või võõrandas juriidilise isiku nimel asjaomase teabega seotud finantsinstrumente.
2. Artiklite 8 ja 14 kohaldamisel ei tähenda ainult asjaolu, et isik valdab siseteavet, et see isik oleks seda teavet kasutanud ja on seega siseteabe alusel kaubelnud omandamise või võõrandamise teel, kui see isik:
a)
on selle teabega seotud finantsinstrumendi puhul turutegija või isik, keda on volitatud tegutsema selle teabega seotud finantsinstrumendi puhul vastaspoolena, ja teabega seotud finantsinstrumentide omandamine või võõrandamine toimub seaduslikult tema kui turutegija või asjaomase finantsinstrumendi vastaspoolena tavapärase tegevuse raames, või
b)
on volitatud täitma tehingukorraldusi kolmandate isikute nimel ning korraldusega seotud finantsinstrumentide omandamine või võõrandamine toimub selleks, et täita korraldus seaduslikult ja kõnealuse isiku töösuhte, kutsealal tegutsemise või muude kohustuste täitmisega seotud tavapärase tegevuse käigus.
3. Artiklite 8 ja 14 kohaldamisel ei tähenda ainult asjaolu, et isik valdab siseteavet, et ta oleks seda teavet kasutanud ja on seega siseteabe alusel kaubelnud omandamise või võõrandamise teel, kui see isik teeb finantsinstrumentide omandamise või võõrandamise tehingu mingi täitmisele kuuluva kohustuste täitmiseks heas usus, ja mitte siseteabe alusel kauplemise keelust kõrvalehiilimiseks, ja:
a)
kui kõnealune kohustus tuleneb korraldusest, mis anti, või lepingust, mis sõlmiti enne, kui asjaomane isik sai siseteabe oma valdusse, või
b)
kui tehing tehakse sellise õigussuhtest tuleneva või seadusega ette nähtud kohustuse täitmiseks, mis tekkis enne, kui asjaomane isik sai siseteabe oma valdusse.
4. Artiklite 8 ja 14 kohaldamisel ei tähenda ainult asjaolu, et isik valdab siseteavet, et see isik oleks seda teavet kasutanud ja on seega siseteabe alusel kaubelnud, kui see isik on saanud selle siseteabe oma valdusse avaliku ülevõtmise või mõne teise äriühinguga ühinemise käigus ning kasutab seda teavet ainult ühinemise või avaliku ülevõtmise raames, tingimusel, et sel ajal, kui äriühingu aktsionärid või osanikud ühinemise heaks kiidavad või pakkumisega nõustuvad, on kogu siseteave avalikustatud või lakanud olemast siseteave muul viisil.
Käesolevat lõiget ei kohaldata emitendis osaluse loomise suhtes.
5. Artiklite 8 ja 14 kohaldamisel ei ole pelgalt fakt, et isik kasutab finantsinstrumentide omandamisel või võõrandamisel omaenda teadmist, et ta on otsustanud need finantsinstrumendid omandada või võõrandada, siseteabe kasutamine.
6. Olenemata käesoleva artikli lõigetest 1-5, võib olla tegemist artiklis 14 sätestatud siseteabe alusel kauplemise keelu rikkumisega, kui pädev asutus teeb kindlaks, et kauplemiskorralduse, tehingu või tegevuse ajend oli ebaseaduslik.
Artikkel 10
Siseteabe õigusvastane avaldamine
1. Käesoleva määruse kohaldamisel on siseteabe õigusvastase avaldamisega tegemist siis, kui isik valdab siseteavet ja avaldab kõnealuse teabe mõnele teisele isikule, välja arvatud juhul, kui seda tehakse töösuhte, kutsealal tegutsemise või muude kohustuste täitmise käigus.
Käesolevat lõiget kohaldatakse kõigi füüsiliste ja juriidiliste isikute suhtes, kui esinevad artikli 8 lõikes 4 osutatud asjaolud.
2. Käesoleva määruse kohaldamisel on artikli 8 lõikes 2 osutatud soovituste edastamine või teiste mõjutamine käesoleva artikli kohaselt siseteabe õigusvastane avaldamine, kui soovitust edastav või ise mõjutatuna teisi mõjutav isik teab või peab teadma, et see põhineb siseteabel.
Artikkel 11
Turu sondeerimine
1. Turu sondeerimine hõlmab teabe edastamist eesmärgiga hinnata võimaliku tehingu korral potentsiaalsete investorite huvi ja tehinguga seotud tingimusi, nagu tehingu potentsiaalne suurus või hind, enne tehingu teatavaks tegemist ühele või mitmele potentsiaalsele investorile:
a)
emitendi poolt;
b)
finantsinstrumendi teisese pakkuja poolt sellises mahus või väärtuses, et tehing erineb tavalisest kauplemisest ja selle puhul kasutatakse müügimeetodit, mis põhineb potentsiaalsete investorite võimaliku huvi eelneval hindamisel;
c)
lubatud heitkoguse väärtpaberite turu osalise poolt või
d)
kolmanda isiku poolt, kes tegutseb punktis a, b või c osutatud isiku nimel või arvel.
2. Ilma et see piiraks artikli 23 lõike 3 kohaldamist, on turu sondeerimine ka see, kui isik, kes kavatseb äriühingu väärtpaberite kohta teha ülevõtmispakkumise või ettepaneku ühinemiseks, avaldab siseteabe isikule, kes on väärtpaberite suhtes õigustatud isik, tingimusel et
a)
teave on vajalik selleks, et isikud, kellel on väärtpaberitele õigus, saaksid kujundada arvamuse selle kohta, kas nad soovivad oma väärtpabereid pakkuda, ja
b)
ülevõtmispakkumist või ühinemist käsitleva otsuse tegemiseks on mõistliku eelduse kohaselt vaja nende isikute tahet oma väärtpabereid pakkuda.
3. Avaldav turuosaline kaalub enne turu sondeerimist, kas turu sondeerimisega kaasneb siseteabe avaldamine. Avaldav turuosaline dokumenteerib oma järelduse ja selle põhjenduse kirjalikult. Pädeva asutuse nõudmisel esitab avaldav turuosaline need kirjalikud dokumendid pädevale asutusele. Seda kohustust tuleb täita iga kord, kui turu sondeerimise käigus teavet avaldatakse. Avaldav turuosaline ajakohastab käesolevas lõikes osutatud kirjalikke dokumente.
4. Artikli 10 lõike 1 tähenduses toimub siseteabe avaldamine turu sondeerimise käigus töösuhte, kutsealal tegutsemise või muude kohustuste täitmisega seotud tavapärase tegevuse raames, kui avaldav turuosaline järgib käesoleva artikli lõikeid 3 ja 5.
5. Lõike 4 kohaldamisel peab avaldav turuosaline enne avaldamist:
a)
saama isikult, kelle suhtes turu sondeerimist teostatakse, nõusoleku siseteabe saamiseks;
b)
teatama isikule, kes saab turu sondeerimise teavet, et tal on keelatud seda teavet kasutada või püüda seda teavet kasutada selleks, et omandada või võõrandada oma või kolmanda isiku arvel selle teabega seotud finantsinstrumente;
c)
teatama isikule, kes saab turu sondeerimise teavet, et tal on keelatud seda teavet kasutada või püüda seda teavet kasutada selleks, et tühistada korraldus või muuta korraldust, mis on juba antud selle teabega seotud finantsinstrumendi kohta, ning
d)
teatama isikule, kes saab turu sondeerimise teavet, et teabe saamisega nõustudes nõustub ta ka ja on kohustatud hoidma teavet konfidentsiaalsena.
Avaldav turuosaline peab dokumenteerima ja säilitama kogu teabe, mis on antud isikule, kes saab turu sondeerimise teavet, sh teabe, mis on antud vastavalt esimese lõigu punktidele a-d, ja nende potentsiaalsete investorite isikuandmed, kellele teave avaldati, k.a, kuid mitte ainult, potentsiaalsete investorite nimel tegutsevad juriidilised ja füüsilised isikud, ning iga avaldamiskorra kuupäev ja kellaaeg. Pädeva asutuse nõudmisel esitab avaldav turuosaline dokumenteeritud teabe võimalikult kiiresti pädevale asutusele.
6. Kui teave, mis on avaldatud turu sondeerimise käigus, lakkab avaldava turuosalise hinnangul olemast siseteave, teatab avaldav turuosaline sellest teabe saanud isikule võimalikult kiiresti.
Avaldav turuosaline säilitab andmed selle kohta, millist teavet ta on käesoleva lõike kohaselt andnud, ja esitab need pädevale asutusele viimase nõudmisel.
7. Olenemata käesoleva artikli sätetest teeb isik, kes turu sondeerimise teavet saab, ise kindlaks, kas ta omab siseteavet ja millisest ajast alates ta ei oma enam siseteavet.
8. Avaldav turuosaline hoiab käesolevas artiklis osutatud dokumendid alles vähemalt viis aastat pärast nende loomist.
9. Selleks et tagada käesoleva artikli järjekindel ühtlustamine, töötab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et määrata kindlaks asjakohased süsteemid, protseduurid ja nõuded dokumenteerimise ja säilitamise kohustuste kohta, et isikud saaksid täita lõigetes 4, 5, 6 ja 8 sätestatud nõudeid.
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 3. juuliks 2015.
Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10-14.
10. Selleks et tagada käesoleva artikli ühetaolised kohaldamistingimused, töötab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõu, millega määratakse kindlaks süsteemid ja teate vormid käesoleva artikli lõigetes 4, 5, 6 ja 8 sätestatud nõuete täitmiseks, eelkõige lõigetes 4-8 osutatud dokumentide täpne vorm ja tehnilised vahendid, mille abil saab lõikes 6 osutatud teavet turu sondeerimise teavet saavale isikule edastada.
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuse tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 3. juuliks 2015.
Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 15.
11. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve annab, kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 16, turu sondeerimise teavet saavatele isikutele suuniseid, milles käsitletakse:
a)
tegureid, mida selline isik peab arvesse võtma, kui talle avaldatakse turu sondeerimise käigus teave, et ta saaks hinnata, kas teabe puhul võib olla tegemist siseteabega;
b)
abinõusid, mida selline isik peab käesoleva määruse artiklite 8 ja 10 täitmiseks võtma, kui talle on avaldatud siseteave, ja
c)
dokumente, mille selline isik peab säilitama, et tõendada, et ta on täitnud käesoleva määruse artikleid 8 ja 10.
Artikkel 12
Turuga manipuleerimine
1. Käesoleva määruse kohaldamisel hõlmab turuga manipuleerimine järgmisi tegevusi:
a)
tehingu tegemine, kauplemiseks korralduse andmine või muu tegevus, mis
i)
annab või tõenäoliselt annab valesid või eksitavaid märguandeid finantsinstrumendi, seotud kauba hetkelepingu või lubatud heitkoguse väärtpaberitel põhineva enampakkumistoote pakkumise, nõudluse või hinna kohta või
ii)
hoiab või tõenäoliselt hoiab ühe või mitme finantsinstrumendi, seotud kauba hetkelepingu või lubatud heitkoguse väärtpaberitel põhineva enampakkumistoote hinna ebaharilikul või kunstlikul tasemel,
välja arvatud juhul, kui tehingu sõlminud, kauplemiseks korralduse andnud või muu tegevusega lähedalt seotud isik tõendab, et sellisel tehingul, korraldusel või tegevusel on seaduslikud põhjused ning need on kooskõlas turu tunnustatud tavaga kooskõlas artikliga 13;
b)
tehingu sõlmimine, kauplemiseks korralduse andmine või muu toiming või tegevus, mis avaldab või tõenäoliselt avaldab mõju ühe või mitme finantsinstrumendi, seotud kauba hetkelepingu või lubatud heitkoguse väärtpaberitel põhineva enampakkumistoote hinnale ja mille puhul kasutatakse näilikke võtteid või muud liiki pettust või pettuslikke võtteid;
c)
teabe levitamine meediakanalites, sealhulgas internetis, või muul viisil, mis annab või tõenäoliselt annab finantsinstrumendi, seotud kauba hetkelepingu või lubatud heitkoguse väärtpaberitel põhineva enampakkumistoote pakkumise, nõudluse või hinna kohta valesid või eksitavaid märguandeid või mis hoiab või tõenäoliselt hoiab ühe või mitme finantsinstrumendi, seotud kauba hetkelepingute või lubatud heitkoguse väärtpaberitel põhineva enampakkumistoote hinna ebaharilikul või kunstlikul tasemel, kaasa arvatud kuulduste levitamine, kui teavet levitanud isik teadis või oleks pidanud teadma, et teave on väär või eksitav;
d)
võrdlusalustega seotud väära või eksitava teabe edastamine või valede või eksitavate sisendandmete esitamine, kui teabe edastanud või sisendandmed esitanud isik teadis või oleks pidanud teadma, et teave on väär või eksitav, või mis tahes tegevus, millega manipuleeritakse võrdlusaluse arvutamist.
2. Turuga manipuleerimiseks peetakse muu hulgas järgmist tegevust:
a)
ühe isiku või mitme koostööd tegeva isiku tegevus turgu valitseva seisundi kindlustamiseks seoses finantsinstrumendi, seotud kauba hetkelepingute või lubatud heitkoguse väärtpaberitel põhineva enampakkumistoote pakkumise või nõudlusega, mille tagajärjel määratakse või tõenäoliselt määratakse otseselt või kaudselt kindlaks ostu- või müügihinnad või luuakse või tõenäoliselt luuakse muud ebaõiglased kauplemistingimused;
b)
finantsinstrumentide omandamine või võõrandamine turu avamisel või sulgemisel, millega eksitatakse või tõenäoliselt eksitatakse näidatud hindade, sh avamis- või sulgemishindade alusel tegutsevaid investoreid;
c)
selliste korralduste andmine kauplemiskohale, sealhulgas korralduste tühistamine või muutmine mis tahes kauplemisviiside, sealhulgas elektrooniliste vahendite, nagu algoritmkauplemise ja välkkauplemise strateegiate kaudu, millel on üks lõike 1 punktis a või b osutatud tagajärg ja mis:
i)
põhjustavad või tõenäoliselt põhjustavad häireid või viivitusi kauplemiskoha kauplemissüsteemi toimimises;
ii)
muudavad või tõenäoliselt muudavad teiste isikute jaoks kauplemiskoha kauplemissüsteemis olevate ehtsate tehingukorralduste kindlakstegemise keerulisemaks, muu hulgas selliste korralduste andmise kaudu, mis koormavad tellimusraamatu üle või destabiliseerivad seda, või
iii)
tekitavad või tõenäoliselt tekitavad vale või eksitava märguande finantsinstrumendi pakkumise või nõudluse või hinna kohta, eelkõige kui antakse tehingukorraldusi algatada või teravdada suundumust;
d)
juhusliku või korrapärase juurdepääsu kasutamine tavapärastele või elektroonilistele meediakanalitele finantsinstrumendi, seotud kauba hetkelepingu või lubatud heitkoguse väärtpaberitel põhineva enampakkumistoote (või kaudselt selle emitendi) kohta arvamuse avaldamiseks pärast seda, kui on sõlmitud selle finantsinstrumendi, seotud kauba hetkelepingute või lubatud heitkoguse väärtpaberitel põhineva enampakkumistoote ostu-müügilepinguid, ning sellele järgnev kasu saamine kõnealuse finantsinstrumendi, seotud kauba hetkelepingu või lubatud heitkoguse väärtpaberitel põhineva enampakkumistoote hinna kohta avaldatud arvamustest, ilma et selline huvide konflikt oleks samaaegselt nõuetekohaselt ja tõhusalt avalikustatud;
e)
lubatud heitkoguse väärtpaberite või seotud tuletisinstrumentide omandamine või võõrandamine järelturul enne määruse (EL) nr 1031/2010 kohaselt korraldatavat enampakkumist, mille tulemusel määratakse enampakkumistoodete enampakkumishind kindlaks ebaharilikul või kunstlikul tasemel või eksitatakse enampakkumisel osalevaid pakkujaid.
3. Lõike 1 punktide a ja b kohaldamisel ning ilma et see piiraks lõikes 2 sätestatud tegevusi, sätestatakse I lisas mitteammendavalt näilike võtete või muud liiki pettuste või pettuslike võtete kasutamise tunnused ning valede või eksitavate märguannete ning hinna kindlustamise tunnused.
4. Juhul kui käesolevas artiklis osutatud isik on juriidiline isik, kohaldatakse käesolevat artiklit kooskõlas siseriikliku õigusega ka füüsiliste isikute suhtes, kes osalevad otsuses tegutseda asjaomase juriidilise isiku arvel.
5. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 35 vastu delegeeritud õigusakte, milles täpsustatakse I lisas esitatud tunnuseid, et neid selgitada ja võtta arvesse finantsturgude tehnilist arengut.
Artikkel 13
Turu tunnustatud tava
1. Artiklis 15 sätestatud keeldu ei kohaldata artikli 12 lõike 1 punktis a osutatud tegevuste suhtes, tingimusel et isik, kes sõlmib tehingu, annab kauplemiskorralduse või tegutseb muul viisil, tõendab, et vastaval tehingul, korraldusel või tegutsemisel on õiguspärased põhjendused ja need on kooskõlas turu tunnustatud tavaga, mis on kehtestatud käesoleva artikli kohaselt.
2. Pädev asutus võib kehtestada turu tunnustatud tava järgmisi kriteeriume arvesse võttes:
a)
kas turutava suurendab oluliselt turu läbipaistvust;
b)
kas turutava tagab turujõudude toimimisele ning pakkumise ja nõudluse õigele vahekorrale kõrgel tasemel kaitse;
c)
kas turutaval on positiivne mõju turu likviidsusele ja tõhususele;
d)
kas turutava puhul võetakse arvesse asjaomase turu kauplemismehhanismi ja see võimaldab turuosalistel reageerida nõuetekohaselt ja õigeaegselt selle tavaga loodud uuele turuolukorrale;
e)
kas turutava ei tekita otseselt ega kaudselt riske asjaomase finantsinstrumendiga kauplevate, reguleeritud või reguleerimata turgude terviklikkusele liidus;
f)
pädeva asutuse või muu asutuse uurimistulemused asjakohase turutava kohta, eelkõige andmed selle kohta, kas asjakohane turutava rikub turukuritarvituse ärahoidmiseks ettenähtud õigusnorme või tegevusjuhendeid, olenemata sellest, kas see puudutab kõnealust turgu või otseselt või kaudselt seotud turge liidus, ning
g)
asjaomase turu iseloomulik ülesehitus, sealhulgas andmed muu hulgas selle kohta, kas see on reguleeritud või reguleerimata, kaubeldavate finantsinstrumentide liigid ja turuosaliste liigid, sealhulgas jaeinvestorite asjaomasel turul osalemise ulatus.
Turutava, mille pädev asutus on turu tunnustatud tavana kehtestanud mingil konkreetsel turul, ei peeta turu tunnustatud tavaks teistel turgudel, välja arvatud juhul, kui nende turgude pädevad asutused on nimetatud tava tunnustanud käesoleva artikli kohaselt.
3. Enne tunnustatud turutava kehtestamist kooskõlas lõikega 2 annab pädev asutus Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele ja muudele pädevatele asutustele teada, et nad kavatsevad kehtestada turu tunnustatud tava, ja esitavad üksikasjad kooskõlas lõike 2 sätestatud kriteeriumitega tehtud hindamise kohta. Teade esitatakse hiljemalt kolm kuud enne turu tunnustatud tava kavandatud kehtima hakkamist.
4. Kahe kuu jooksul pärast teate kättesaamist esitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vastavale pädevale asutusele arvamuse, hinnates iga turu tunnustatud tava vastavust lõikele 2 ning lõike 7 kohaselt vastu võetud regulatiivsetele tehnilistele standarditele. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve hindab ka seda, kas turu tunnustatud tava kehtestamine võib ohustada usaldust liidu finantsturu vastu. Arvamus avalikustatakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve veebisaidil.
5. Kui pädev asutus kehtestab turu tunnustatud tava, lahknedes vastavalt lõikele 4 esitatud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve arvamusest, avalikustab ta 24 tunni jooksul pärast turu tunnustatud tava kehtestamist oma veebilehel teate, milles ta annab igakülgse selgituse selle otsuse põhjuste kohta ja põhjendab sealhulgas, miks ta on veendunud, et turu tunnustatud tava kehtestamine ei ohusta usaldust turu vastu.
6. Kui pädev asutus leiab, et mõni muu pädev asutus on kehtestanud turu tunnustatud tava, mis ei vasta lõikes 2 sätestatud kriteeriumidele, aitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 19 sätestatud volitusi kasutades nendel asutustel kokkuleppele jõuda.
Kui pädevad asutused kokkuleppele ei jõua, võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teha otsuse kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 19 lõikega 3.
7. Selleks et tagada käesoleva artikli järjekindel ühtlustamine, töötab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, milles täpsustab kriteeriumid, korra ja nõuded, mille alusel kehtestada turu tunnustatud tava vastavalt lõigetele 2, 3 ja 4, ning selle hoidmise ja lõpetamise või tunnustamise tingimuste muutmise nõuded.
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 3. juuliks 2015.
Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10-14.
8. Pädevad asutused vaatavad regulaarselt, kuid mitte harvem kui iga kahe aasta järel läbi turu tunnustatud tavad, mille nad on kehtestanud, võttes eelkõige arvesse olulisi muudatusi asjakohases turukeskkonnas, näiteks muudatusi kauplemiseeskirjades või turu infrastruktuuris, et otsustada, kas turu tunnustatud tava tuleks hoida, lõpetada või turutava tunnustamise tingimusi muuta.
9. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve avalikustab oma veebisaidil turu tunnustatud tavade loetelu ja teabe selle kohta, millistes liikmesriikides neid järgitakse.
10. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve jälgib turu tunnustatud tavade järgimist ja esitab komisjonile kord aastas aruande selle kohta, kuidas neid tavasid asjaomastel turgudel järgitakse.
11. Pädevad asutused teatavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele turu tunnustatud tavad, mille nad on kehtestanud hiljemalt 2. juuliks 2014 kolme kuu jooksul pärast lõikes 7 osutatud regulatiivsete tehniliste standardite jõustumist.
Käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud turu tunnustatud tavasid järgitakse asjaomases liikmesriigis seni, kuni pädev asutus teeb turutava jätkumise kohta lõike 4 kohaselt antud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve arvamuse alusel otsuse.
Artikkel 14
Siseteabe alusel kauplemise ja siseteabe õigusvastase avaldamise keeld
Isik ei tohi:
a)
kaubelda ega teha katset kaubelda siseteabe alusel;
b)
soovitada teisel isikul tegeleda siseteabe alusel kauplemisega ega mõjutada teda siseteabe alusel kauplema ega
c)
avaldada õigusvastaselt siseteavet.
Artikkel 15
Turuga manipuleerimise keeld
Isik ei tohi turuga manipuleerida ega teha turuga manipuleerimise katset.
Artikkel 16
Turukuritarvituse ärahoidmine ja avastamine
1. Turukorraldajad ja kauplemiskoha tegevust korraldavad investeerimisühingud kehtestavad tõhusad süsteemid ja protseduurid, mille eesmärk on ära hoida ja avastada siseteabe alusel kauplemist, turuga manipuleerimist ning siseteabe alusel kauplemise ja turuga manipuleerimise katseid kooskõlas direktiivi 2014/65/EL artiklitega 31 ja 54.
Esimeses lõigus osutatud isik annab kauplemiskoha pädevale asutusele viivitamata teada korraldustest ja tehingutest, sealhulgas nende ärajätmisest või muutmisest, mille puhul võiks tegemist olla siseteabe alusel kauplemise, turuga manipuleerimise või siseteabe alusel kauplemise katse või turuga manipuleerimise katsega.
2. Isik, kelle ametialaseks tegevuseks on tehingute vahendamine või täitmine, kehtestab tõhusad süsteemid ja protseduurid kahtlaste korralduste ja tehingute avastamiseks ja nendest teatamiseks. Isik peab vastavalt lõikele 3 viivitamata teavitama pädevat asutust, kui tal on mõistlik kahtlus, et finantsinstrumendiga seotud korralduse puhul, mis antakse, või tehingu puhul, mis täidetakse kauplemiskohas või väljaspool seda, võiks tegemist olla siseteabe alusel kauplemise, turuga manipuleerimise või siseteabe alusel kauplemise katse või turuga manipuleerimise katsega.
3. Ilma et see piiraks artikli 22 kohaldamist, kohaldatakse isikute suhtes, kelle ametialane tegevus hõlmab tehingute vahendamist või täitmist, selle liikmesriigi teatamise eeskirju, kus nad on registreeritud või kus asub nende peakorter või filiaal (filiaali puhul). Teade adresseeritakse nimetatud liikmesriigi pädevale asutusele.
4. Liikmesriigid tagavad, et kahtlaste korralduste ja tehingute kohta teavet saavad lõikes 3 osutatud pädevad asutused edastavad selle teabe kohe asjaomaste kauplemiskohtade pädevatele asutustele.
5. Selleks et tagada käesoleva artikli järjekindel ühtlustamine, töötab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et määrata kindlaks:
a)
asjakohased kokkulepped, süsteemid ja protseduurid lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuete täitmiseks ning
b)
teatevormid lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuete täitmiseks.
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 3. juuliks 2016.
Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10-14.
3. PEATÜKK
AVALIKUSTAMISNÕUDED
Artikkel 17
Siseteabe avalikustamine
1. Emitent teavitab avalikkust temaga otseselt seotud siseteabest võimalikult kiiresti.
Emitent tagab, et siseteave avalikustatakse sellisel viisil, mis võimaldab avalikkusel sellele kiire juurdepääsu ning seda täielikult, täpselt ja õigeaegselt hinnata, ning kui see on kohaldatav, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/109/EÜ (24) artiklis 21 osutatud ametlikult kindlaksmääratud süsteemis. Emitent ei tohi avalikustamisel siseteavet siduda oma tegevuse reklaamimisega. Emitent avaldab kogu siseteabe, mis tuleb avalikkusele kättesaadavaks teha, oma veebisaidil ja säilitab seda seal vähemalt viis aastat.
Käesolevat artiklit kohaldatakse emitentide suhtes, kes on taotlenud oma finantsinstrumentide kauplemisele võtmist teatava liikmesriigi reguleeritud turul või kelle finantsinstrumendid on kauplemisele võetud, ja üksnes mitmepoolses kauplemissüsteemis või organiseeritud kauplemissüsteemis kaubeldava instrumendi korral emitentide suhtes, kelle finantsinstrumendid on võetud kauplemisele teatava liikmesriigi mitmepoolses kauplemissüsteemis või organiseeritud kauplemissüsteemis või kes on taotlenud oma finantsinstrumentide kauplemisele võtmist liikmesriigi mitmepoolses kauplemissüsteemis.
2. Lubatud heitkoguse väärtpaberite turu osaline avalikustab tõhusalt ja õigel ajal lubatud heitkoguse väärtpaberitega seotud siseteabe, mis on tema valduses seoses tema äritegevusega, sealhulgas direktiivi 2003/87/EÜ I lisas nimetatud lennutegevus või käitised nimetatud direktiivi artikli 3 punkti e tähenduses, mida asjaomane osaline või tema emaettevõtja või sidusettevõtja täielikult või osaliselt omab või kontrollib või mille tegevuse eest on osaleja või tema emaettevõtja või sidusettevõtja täielikult või osaliselt vastutav. Käitiste kohta tuleb avalikustada asjakohane teave käitiste võimsuse ja kasutamise kohta, sealhulgas selliste käitiste kavandatud või kavandamata mittekasutatavuse kohta.
Esimest lõiku ei kohaldata lubatud heitkoguse väärtpaberite turu osalise suhtes, kui tema omandis, kontrolli all või vastutusel olevate käitiste või lennutegevuse heitkogused ei ületanud eelmisel aastal CO2-ekvivalendi alammäära ja kui nimisoojusvõimsus ei ületanud põletamise korral alammäära.
Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 35 vastu delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse CO2-ekvivalendi alammäär ja nimisoojusvõimsuse alammäär eesmärgiga kohaldada käesoleva lõike teises lõigus sätestatud erandit.
3. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 35 vastu delegeeritud õigusakte, milles täpsustatakse pädev asutus, keda tuleb käesoleva artikli lõigete 4 ja 5 kohaselt teavitada.
4. Emitent või lubatud heitkoguse väärtpaberite turu osaline võib lõikes 1 osutatud siseteabe avalikustamisega omal vastutusel viivitada, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:
a)
viivitamatu avalikustamine kahjustaks tõenäoliselt emitendi või lubatud heitkoguse väärtpaberite turu osalise õigustatud huve;
b)
teabe avalikustamisega viivitamine ei eksitaks tõenäoliselt avalikkust;
c)
emitent või lubatud heitkoguse väärtpaberite turu osaline suudab tagada kõnealuse teabe konfidentsiaalsuse.
Mitmest etapist koosneva pikaajalise protsessi puhul, mille eesmärk on põhjustada või mille tulemuseks on konkreetne asjaolu või sündmus, võib emitent või lubatud heitkoguse väärtpaberite turu osaline viivitada selle protsessiga seotud siseteabe avalikustamisega omal vastutusel, kui esimese lõigu punktide a, b ja c tingimused on täidetud.
Kui emitent või lubatud heitkoguse väärtpaberite turu osaline on viivitanud siseteabe avalikustamisega käesoleva lõike kohaselt, teavitab ta kohe pärast siseteabe avalikustamist lõikes 3 täpsustatud pädevat asutust teabe avalikustamisega viivitamisest ja esitab kirjaliku selgituse selle kohta, kuidas käesolevas lõikes sätestatud tingimused olid täidetud. Alternatiivina võivad liikmesriigid ette näha, et nimetatud selgitus tuleb esitada üksnes lõikes 3 täpsustatud pädeva asutuse nõudmisel.
5. Finantssüsteemi stabiilsuse säilitamise huvides võib emitent, kes on krediidiasutus või finantseerimisasutus, viivitada siseteabe, sh teabe, mis on seotud ajutiste likviidsusprobleemiga ning eeskätt vajadusega saada keskpangalt või viimase instantsi laenajalt ajutist likviidsusabi, avalikustamisega omal vastutusel, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:
a)
siseteabe avalikustamine võib ohustada emitendi ja finantssüsteemi finantsstabiilsust;
b)
avalikustamisega viivitamine on avalikkuse huvides;
c)
teabe konfidentsiaalsust on võimalik tagada ja
d)
lõikes 3 täpsustatud pädev asutus on avalikustamisega viivitamisega nõustunud seetõttu, et punktides a, b ja c sätestatud tingimused on täidetud.
6. Lõike 5 punktide a-d kohaldamisel annab emitent lõikes 3 täpsustatud pädevale asutusele teada, et ta kavatseb siseteabe avaldamisega viivitada, ja esitab tõendid selle kohta, et lõike 5 punktides a, b ja c sätestatud tingimused on täidetud. Lõikes 3 täpsustatud pädev asutus konsulteerib, nagu asjakohane, keskpangaga või makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutusega või mõne järgmise asutusega:
a)
kui emitent on krediidiasutus või investeerimisühing, siis asutus, mis on määratud vastavalt direktiivi 2013/36/EL (25) artikli 133 lõikele 1;
b)
muudel juhtudel kui punktis a osutatud juhul muu siseriiklik asutus, kes vastutab emitendi järelevalve eest.
Lõikes 3 täpsustatud pädev asutus tagab, et siseteabe avalikustamisega viivitatakse üksnes nii kaua, kui see on vajalik avalikes huvides. Lõikes 3 täpsustatud pädev asutus hindab vähemalt kord nädalas, kas lõike 5 punktides a, b ja c sätestatud tingimused on endiselt täidetud.
Kui lõikes 3 täpsustatud pädev asutus ei nõustu siseteabe avalikustamisega viivitamisega, avalikustab emitent siseteabe kohe.
Käesolevat lõiget kohaldatakse juhtudel, kus emitent otsustab, et ta ei viivita siseteabe avalikustamisega kooskõlas lõikega 4.
Käesolevas lõikes sisalduvad viited lõikes 3 täpsustatud pädevale asutusele ei piira pädeva asutuse võimet täita oma ülesandeid artikli 23 lõikes 1 osutatud viisidel.
7. Kui siseteabe avalikustamisega on viivitatud kooskõlas lõigetega 4 või 5 ning sellise siseteabe konfidentsiaalsus ei ole enam tagatud, peab emitent või lubatud heitkoguse väärtpaberite turu osaline selle siseteabe võimalikult kiiresti avalikustama.
Käesolev lõige hõlmab olukordi, kui kuuldus puudutab otseselt siseteavet, mille avalikustamisega viivitati kooskõlas lõigetega 4 või 5, või kui kuuldus on piisavalt täpne, et viidata sellele, et siseteabe konfidentsiaalsus ei ole enam tagatud.
8. Kui emitent või lubatud heitkoguse väärtpaberite turu osaline või nende nimel või arvel tegutsev isik avaldab siseteabe kolmandale isikule töösuhte, kutsealal tegutsemise või muude kohustustega seotud tavapärase tegevuse käigus, nagu on osutatud artikli 10 lõikes 1, peab ta selle teabe täielikult ja tegelikult avalikustama; kui teave avaldati kolmandale isikule tahtlikult, peab avalikustamine toimuma samal ajal, teabe tahtmatu avaldamise korral peab avalikustamine toimuma kohe. Käesoleva lõike sätteid ei kohaldata juhul, kui teavet saaval isikul on vaikimiskohustus, olenemata sellest, kas see kohustus põhineb seadusel, määrusel, põhikirjal või lepingul.
9. Kauplemiskoht võib avalikustada siseteabe, mis on seotud emitendiga, kelle finantsinstrumentidega on lubatud kaubelda VKEde kasvuturul, emitendi veebisaidi asemel oma veebisaidil, kui see kauplemiskoht otsustab anda kõnealusel turul tegutsevatele emitentidele sellise võimaluse.
10. Selleks et tagada käesoleva artikli ühetaolised rakendamistingimused, töötab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõu, et määrata kindlaks:
a)
tehnilised vahendid siseteabe nõuetekohaseks avalikustamiseks, nagu on sätestatud lõigetes 1, 2, 8 ja 9; ning
b)
tehnilised vahendid siseteabe avalikustamisega viivitamiseks, nagu on sätestatud lõigetes 4 ja 5.
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab nende rakenduslike tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 3. juuliks 2016.
Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 15.
11. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve annab suunised selle kohta, kuidas koostada mittetäielik soovituslik loetelu emitendi õigustatud huvidest, nagu on osutatud lõike 4 punktis a, ja olukordadest, kus siseteabe avalikustamisega viivitamine lõike 4 punktiga b tõenäoliselt eksitab avalikkust.
Artikkel 18
Insaiderite nimekiri
1. Finantsinstrumendi emitent või tema nimel või arvel tegutsev isik peab:
a)
koostama nimekirja kõigist isikutest, kellel on juurdepääs siseteabele ning kes töötavad tema heaks töölepingu alusel või täidavad muul viisil ülesandeid, mille tõttu on neil juurdepääs siseteabele, nagu nõustajad, raamatupidajad või reitinguagentuurid („insaiderite nimekiri”);
b)
insaiderite nimekirja kohe ajakohastama vastavalt lõikele 4 ja
c)
esitama pädeva asutuse taotluse korral insaiderite nimekirja võimalikult kiiresti sellele asutusele.
2. Emitendid või nende nimel või arvel tegutsevad isikud võtavad mõistlikke meetmeid tagamaks, et kõik insaiderite nimekirja kantud isikud tunnustavad kirjalikult sellega kaasnevaid õiguslikke kohustusi ning on teadlikud siseteabe alusel kauplemise ning siseteabe õigusvastase avaldamise eest kohaldatavatest karistustest.
Kui emitendi nimel või arvel võtab insaiderite nimekirja koostamise ja ajakohastamise ülesande enda peale mõni teine isik, jääb emitent täielikult vastutavaks käesoleva artikli järgimise eest. Emitendil on alati õigus tutvuda insaiderite nimekirjaga.
3. Insaiderite nimekiri sisaldab vähemalt järgmist:
a)
siseteabele juurdepääsu omavate isikute isikuandmed;
b)
põhjus, miks mingi isik insaiderite nimekirja on kantud;
c)
kuupäev ja kellaaeg, millal vastavale isikule siseteabele juurdepääs anti, ning
d)
kuupäev, millal insaiderite nimekiri koostati.
4. Emitendid või nende nimel või arvel tegutsevad isikud uuendavad insaiderite nimekirja järgmiste asjaolude esinemisel kohe, lisades uuendamise kuupäeva:
a)
kui nimekirjas juba oleva isiku insaiderite nimekirja kandmise põhjus muutub;
b)
kui lisandub uus isik, kellel on juurdepääs siseteabele ja kes tuleb seetõttu insaiderite nimekirja kanda, ning
c)
kui isikul ei ole enam siseteabele juurdepääsu.
Iga kord, kui nimekirja uuendatakse, märgitakse kuupäev ja kellaaeg, mil uuendamise põhjustanud muutus toimus.
5. Emitendid ja kõik isikud, kes nende nimel või arvel tegutsevad, säilitavad insaiderite nimekirja vähemalt viis aastat pärast selle koostamist või uuendamist.
6. Insaiderite nimekirja ei pea koostama emitendid, kelle finantsinstrumentidega on lubatud kaubelda VKEde kasvuturul, kui järgmised tingimused on täidetud:
a)
emitent võtab kõik mõistlikud meetmed tagamaks, et kõik siseteabele juurdepääsu omavad isikud tunnustavad sellega kaasnevaid õiguslikke kohustusi ning on teadlikud siseteabe alusel kauplemise ja siseteabe õigusvastase avaldamise eest kohaldatavatest karistustest, ning
b)
emitent on võimeline esitama pädevale asutusele selle taotlusel insaiderite nimekirja.
7. Käesolevat artiklit kohaldatakse emitentide suhtes, kes on taotlenud oma finantsinstrumentide kauplemisele võtmist teatava liikmesriigi reguleeritud turul või kelle finantsinstrumendid on kauplemisele võetud, ja üksnes mitmepoolses kauplemissüsteemis või organiseeritud kauplemissüsteemis kaubeldava finantsinstrumendi korral emitentide suhtes, kelle finantsinstrumendid on võetud kauplemisele teatava liikmesriigi mitmepoolses kauplemissüsteemis või organiseeritud kauplemissüsteemis või kes on taotlenud oma finantsinstrumentide kauplemisele võtmist mõne liikmesriigi mitmepoolses kauplemissüsteemis.
8. Käesoleva artikli lõikeid 1-5 kohaldatakse ka:
a)
lubatud heitkoguse väärtpaberite turu osaliste suhtes seoses lubatud heitkoguse väärtpabereid puudutava siseteabega, mis tekib seoses natuuras tehingutega, mida see lubatud heitkoguse väärtpaberite turu osaline teeb;
b)
enampakkumisplatvormide, enampakkumise korraldajate ja enampakkumise seire teostajate suhtes seoses lubatud heitkoguse väärtpaberite või neil põhinevate enampakkumistoodete enampakkumistega, mida korraldatakse vastavalt määrusele (EL) nr 1031/2010.
9. Selleks et tagada käesoleva artikli ühetaolised kohaldamistingimused, töötab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõu, et määrata kindlaks käesolevas artiklis osutatud insaiderite nimekirja täpne vorm ja insaiderite nimekirja uuendamise viis.
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab rakenduslike tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 3. juuliks 2016.
Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 15.
Artikkel 19
Juhtide tehingud
1. Juhtimiskohustusi täitvad isikud ja nendega lähedalt seotud isikud teatavad emitendile või lubatud heitkoguse väärtpaberite turu osalisele ja lõike 2 teises lõigus osutatud pädevale asutusele:
a)
seoses emitendiga kõik tehingud, mis nad on oma arvel teinud asjaomase emitendi aktsiatega või võlainstrumentidega või nendega seotud tuletisinstrumentide või muude finantsinstrumentidega;
b)
seoses lubatud heitkoguse väärtpaberite turu osalisega kõik tehingud, mis nad on oma arvel teinud lubatud heitkoguse väärtpaberite ning neil põhinevate enampakkumistoodete või seotud tuletisinstrumentidega.
Teade esitatakse kohe, kuid mitte hiljem kui kolmandal tööpäeval tehingu tegemise kuupäevast arvates.
Esimest lõiku kohaldatakse, kui tehingute maht on jõudnud kalendriaasta jooksul lõikes 8 või, kui see on asjakohane, lõikes 9 sätestatud künniseni.
2. Lõike 1 kohaldamisel, ja ilma et see piiraks liikmesriikide õigust sätestada nimetatud artiklis loetlemata muid teatamiskohustusi, teatavad lõikes 1 osutatud isikud pädevatele asutustele kõik oma arvel tehtud tehingud.
Lõikes 1 osutatud teadete esitamise kohustusele kohaldatakse emitendi või lubatud heitkoguse väärtpaberite turu osalise registreerimiskoha liikmesriigi õigust. Teade esitatakse nimetatud liikmesriigi pädevale asutusele kolme tööpäeva jooksul pärast tehingu kuupäeva. Kui emitent ei ole liikmesriigis registreeritud, esitatakse teade päritoluliikmesriigi pädevale asutusele kooskõlas direktiivi 2004/109/EÜ artikli 2 lõike 1 punktiga i või selle puudumisel kauplemiskoha pädevale asutusele.
3. Emitent või lubatud heitkoguse väärtpaberite turu osaline tagab, et teave, millest on teatatud lõike 1 kohaselt, avalikustatakse kohe, kuid mitte hiljem kui kolme tööpäeva jooksul pärast tehingu kuupäeva ning seda tehakse viisil, mis võimaldab teabele kedagi diskrimineerimata kiiresti juurde pääseda kooskõlas artikli 17 lõike 10 punktis a osutatud rakenduslike tehniliste standarditega.
Emitent või lubatud heitkoguse väärtpaberite turu osaline kasutab meediakanalit, mille kaudu on mõistliku eelduse kohaselt võimalik teavet kogu liidus tõhusalt avalikkusele levitada, ning kui see on kohaldatav, kasutab ta selleks direktiivi 2004/109/EÜ artiklis 21 osutatud ametlikult kindlaksmääratud süsteemi.
Alternatiivina võib siseriiklik õigus ette näha, et pädev asutus võib ise teabe avalikustada.
4. Käesolevat artiklit kohaldatakse emitentide suhtes, kes:
a)
on taotlenud oma finantsinstrumentide kauplemisele võtmist reguleeritud turul või kelle finantsinstrumendid on reguleeritud turul kauplemisele võetud või
b)
üksnes mitmepoolses kauplemissüsteemis või organiseeritud kauplemissüsteemis kaubeldava finantsinstrumendi korral emitentide suhtes, kes on saanud oma finantsinstrumentidega kauplemise loa mitmepoolses kauplemissüsteemis või organiseeritud kauplemissüsteemis või on taotlenud oma finantsinstrumentide kauplemisele võtmist mitmepoolses kauplemissüsteemis.
5. Emitent ja lubatud heitkoguse väärtpaberite turu osaline teatab juhtimiskohustusi täitvatele isikutele käesoleva artikli kohastest kohustustest kirjalikult. Emitent ja lubatud heitkoguse väärtpaberite turu osaline koostab nimekirja juhtimiskohustusi täitvatest isikutest ja nendega lähedalt seotud isikutest.
Juhtimiskohustusi täitvad isikud teatavad nendega lähedalt seotud isikutele käesoleva artikli kohastest kohustustest kirjalikult ja hoiavad selle teate koopia alles.
6. Lõikes 1 osutatud tehinguteates esitatakse järgmised andmed:
a)
isiku nimi;
b)
teate esitamise põhjus;
c)
asjaomase emitendi või lubatud heitkoguse väärtpaberite turu osalise nimi;
d)
finantsinstrumendi kirjeldus ja tunnusnumber;
e)
tehingu(te) olemus (omandamine, võõrandamine vm) ja andmed selle kohta, kas tehing on seotud aktsiaoptsiooniprogrammide läbiviimisega või lõikes 7 osutatud konkreetsete näidetega;
f)
tehingu(te) kuupäev ja koht ja
g)
tehingu(te) hind ja maht. Kui tegemist on pandiga, mille väärtus võib tingimuste kohaselt muutuda, tuleks see avalikustada koos pandi väärtusega päeval, mil pant seatakse.
7. Lõike 1 kohaldamisel tuleb teatada muu hulgas ka järgmised tehingud:
a)
finantsinstrumentide pantimine või laenuks andmine lõikes 1 osutatud juhtimiskohustusi täitva isiku ja temaga lähedalt seotud isiku poolt või nimel;
b)
tehingud, mida tehinguid ametialaselt vahendav või täitev või muu isik teeb lõikes 1 osutatud juhtimiskohustusi täitva isiku või temaga lähedalt seotud isiku nimel, sealhulgas juhul, kui kasutatakse kaalutlusõigust;
c)
tehingud, mis on tehtud elukindlustuse raames, mis on määratletud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/138/EÜ (26), kui
i)
kindlustusvõtja on lõikes 1 osutatud juhtimiskohustusi täitev isik või temaga lähedalt seotud isik,
ii)
investeerimisriski kannab kindlustusvõtja ja
iii)
kindlustusvõtja võib volituste või kaalutlusõiguse alusel teha selles elukindlustuses sisalduvate konkreetsete finantsinstrumentidega seotud investeerimisotsuseid või täita selle elukindlustuse finantsinstrumentidega seotud tehinguid.
Punkti a kohaldamisel ei ole seoses finantsinstrumentide depookontole paigutamisega vaja finantsinstrumentide pandist ega selletaolisest tagatisest teatada, v.a juhul ja kuni pandi või muu tagatise eesmärk on tagada teatav krediidiliin.
Kuivõrd käesoleva lõike kohaselt peab tehingutest teatama kindlustusvõtja, siis kindlustusandja kohta teatamiskohustus ei kehti.
8. Lõiget 1 kohaldatakse tehingutele alates tehingust, millega kalendriaastal kogusummas ületatakse 5 000 euro künnis. 5 000 euro künnise arvutamiseks liidetakse kõik lõikes 1 osutatud tehingud ilma tasaarvelduseta (netting) kokku.
9. Pädev asutus võib otsustada tõsta lõikes 8 sätestatud künnise 20 000 euroni ning teavitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet enne kõrgema künnise kohaldamist oma otsusest selline künnis kehtestada ja esitab otsuse põhjenduse koos andmetega turutingimuste kohta. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve avalikustab oma veebisaidil selliste künniste loetelu, mida käesoleva artikli kohaselt kohaldatakse, ja põhjendused, mille pädevad asutused on nende künniste kohta esitanud.
10. Käesolevat artiklit kohaldatakse ka selliste isikute tehtavatele tehingutele, kes täidavad juhtimiskohustusi enampakkumisplatvormide, enampakkumise korraldajate ja enampakkumise seire teostajate koosseisus, kes on seotud määruse (EÜ) nr 1031/2010 kohaselt korraldatavate enampakkumistega, ja isikute suhtes, kes on nendega seotud, kui tehingud on seotud lubatud heitkoguse väärtpaberite, neil põhinevate enampakkumistoodetega või seotud tuletisinstrumentidega. Sellised isikud teavitavad oma tehingutest enampakkumisplatvorme, enampakkumise korraldajaid ja enampakkumise seire teostajaid, kui see on asjakohane, ning enampakkumisplatvormi, enampakkumise korraldajate ja enampakkumise seire teostajate, kui see on asjakohane, registreerimiskoha pädevat asutust. Enampakkumisplatvorm, enampakkumise korraldaja, enampakkumise seire teostaja või pädev asutus avalikustab teatatud teabe kooskõlas lõikega 3.
11. Ilma et see piiraks artikleid 14 ja 15, ei kauple emitendi juhtimiskohustusi täitev isik oma arvel ega kolmanda isikul arvel ei otse ega kaudselt emitendi aktsiate, võlainstrumentide, tuletisinstrumentide ega muude nendega seotud finantsinstrumentidega 30 kalendripäeva pikkusel keeluajal, mis eelneb vahearuande või aastaaruande avalikustamisele, milleks asjaomane emitent on kohustatud vastavalt:
a)
selle kauplemiskoha eeskirjadele, kus emitendi aktsiad on kauplemisele võetud, või
b)
siseriiklikule õigusele.
12. Ilma et see piiraks artikleid 14 ja 15, võib emitent lubada juhtimiskohustusi täitval isikul kaubelda oma nimel või kolmanda isiku arvel lõikes 11 viidatud keeluajal, kas:
a)
üksikjuhtumipõhiselt selliste erakorraliste asjaolude esinemise tõttu nagu tõsised finantsprobleemid, mis tingivad aktsiate kohese müümise, või
b)
sellise kauplemise eripära tõttu, mis on seotud tehingutega, mis on tehtud töötajate osalusskeemi, kogumishoiuste skeemi, aktsiate kvalifitseerimise või aktsiate omandamise õiguse skeemi raames, või tehingutega, mille puhul asjaomase väärtpaberiga seotud omandiosalus ei muutu, või mis on nimetatud skeemidega või tehingutega seotud.
13. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 35 vastu delegeeritud õigusakte, milles täpsustatakse asjaolud, mille puhul võib emitent lubada kauplemist keeluajal, nagu on osutatud lõikes 12, sh asjaolud, mida peetakse erakorraliseks, ja tehingute liigid, mille puhul on kauplemiseks loa andmine põhjendatud.
14. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 35 vastu delegeeritud õigusakte, milles täpsustatakse tehingute liigid, mis tingivad lõikes 1 osutatud nõude täitmise.
15. Selleks et tagada lõike 1 ühetaoline kohaldamine, töötab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõu, mis käsitleb vormi ja näidist, milles lõikes 1 osutatud teabest tuleb teatada ja see avalikustada.
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuse rakenduslike tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 3. juuliks 2015.
Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 15.
Artikkel 20
Investeerimissoovitused ja statistika
1. Isikud, kes koostavad või levitavad investeerimissoovitusi või muud investeerimisstrateegiate soovitamist või väljapakkumist käsitlevat teavet, kannavad mõistlikku hoolt selle eest, et selline teave esitatakse erapooletul viisil, ning avalikustavad oma huvid või huvide konfliktid, mis on seotud finantsinstrumentidega, mida kõnealune teave käsitleb.
2. Avalik-õiguslikud asutused, kes levitavad statistilisi andmeid või prognoose, mis võivad avaldada märkimisväärset mõju finantsturgudele, peavad seda tegema erapooletul ja arusaadaval viisil.
3. Selleks et tagada käesoleva artikli järjekindel ühtlustamine, töötab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et määrata kindlaks lõikes 1 osutatud isikukategooriate suhtes kohaldatav tehniline kord investeerimissoovituste või investeerimisstrateegiate soovitamist või väljapakkumist käsitleva muu teabe esitamiseks erapooletul viisil ning konkreetsete huvide või huvide konfliktidele viitava teabe avalikustamiseks.
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuste regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 3. juuliks 2015.
Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10-14.
Lõikes 3 osutatud regulatiivsetes tehnilistes standardites sätestatud tehnilist korda ei kohaldata ajakirjanike suhtes, kellele kehtib liikmesriikides samaväärne kord, sh asjakohane iseregulatsioon, tingimusel et sellel regulatsioonil on samasugune toime nagu kõnealusel tehnilisel korral. Liikmesriigid teatavad kõnealuse samaväärse korra teksti komisjonile.
Artikkel 21
Teabe avalikustamine või levitamine meedia kaudu
Artikli 10, artikli 12 lõike 1 punkti c ja artikli 20 kohaldamisel ja kui teave on avalikustatud või seda on levitatud või kui soovitusi on koostatud või levitatud ajakirjanduse või muu meediakanalites kasutatava väljendusviisi jaoks, hinnatakse seda avalikustamist või levitamist, võttes arvesse eeskirju, mis hõlmavad ajakirjandusvabadust ja sõnavabadust muudes meediakanalites, ning eeskirju või koodeksit, mis reguleerivad ajakirjaniku kutset, v.a juhul kui:
a)
asjaomased isikud või nendega lähedalt seotud isikud saavad kõnealuse teabe avalikustamisest või levitamisest otseselt või kaudselt eeliseid või kasu või
b)
teave avalikustatakse või seda levitatakse kavatsusega eksitada turgu finantsinstrumentide pakkumise, nõudluse või hinna suhtes.
4. PEATÜKK
EUROOPA VÄÄRTPABERITURUJÄRELEVALVE JA PÄDEVAD ASUTUSED
Artikkel 22
Pädevad asutused
Ilma et see piiraks õigusasutuste pädevust, määrab iga liikmesriik käesoleva määruse täitmiseks ühe pädeva haldusasutuse. Liikmesriik teavitab sellest komisjoni, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet ja muude liikmesriikide pädevaid asutusi. Pädev asutus tagab käesoleva määruse sätete kohaldamise oma territooriumil, võttes arvesse kõiki tema territooriumil teostatavaid tegevusi ja välisriigis teostatavaid tegevusi, mis on seotud instrumentidega, mis on võetud kauplemisele tema territooriumi reguleeritud turul ja mille kohta on esitatud taotlus sellisel turul kauplemisele võtmiseks, millega tehakse pakkumisi enampakkumise platvormil või millega kaubeldakse tema territooriumil tegutsevas mitmepoolses kauplemissüsteemis või organiseeritud kauplemissüsteemis või millega seoses on taotletud nende kauplemisele võtmist tema territooriumil tegutsevas mitmepoolses kauplemissüsteemis.
Artikkel 23
Pädeva asutuse pädevus
1. Pädev asutus täidab oma ülesandeid ja kasutab oma pädevust järgmisel viisil:
a)
vahetult;
b)
koostöös muude ametiasutuste või turul tegutsevate ettevõtjatega;
c)
omal vastutusel, delegeerides need sellistele ametiasutustele või turul tegutsevatele ettevõtjatele;
d)
suunates küsimuse pädevale õigusasutusele.
2. Selleks et täita käesolevast määrusest tulenevaid ülesandeid, on pädeval asutusel kooskõlas siseriikliku õigusega vähemalt järgmised järelevalve- ja uurimispädevused:
a)
juurdepääs kõikidele mis tahes kujul dokumentidele ja muudele andmetele ning õigus saada või teha neist koopiaid;
b)
õigus nõuda teavet kõigilt isikutelt, ka nendelt, kes on järjestikku seotud korralduste edastamise või asjaomaste toimingute tegemisega, ja neid volitanud isikutelt ning vajaduse korral õigus isik teabe saamiseks välja kutsuda ja teda küsitleda;
c)
kauba tuletisinstrumentide korral õigus nõuda tüüpvormide alusel teavet seotud hetketurgude osalistelt, õigus saada tehinguaruandeid ning pääseda vahetult ligi kauplejate süsteemidele;
d)
õigus korraldada kohapeal, v.a füüsiliste isikute eluruumides, kontrolle või uurimist;
e)
piiramata teise lõigu kohaldamist, õigus siseneda füüsiliste ja juriidiliste isikute tööruumidesse, et võtta kaasa dokumente ja muid mis tahes kujul andmeid, kui esineb mõistlik kahtlus, et kontrolli või uurimise objektiga seotud dokumendid ja muud andmed võivad olla olulised siseteabe alusel kauplemise või turuga manipuleerimise juhtumi kui käesoleva määruse rikkumise tõendamiseks.
f)
õigus anda asi üle uurimiseks kriminaalmenetluses;
g)
õigus nõuda investeerimisühingute, krediidiasutuste või finantseerimisasutuste valduses olevaid telefonikõnede ja elektroonilise side andmeid ning andmeliikluse andmeid;
h)
õigus nõuda juhul, kui seda siseriiklikus õiguses lubatakse, telekommunikatsioonioperaatori valduses olevaid andmeliikluse andmeid, kui on mõistlik kahtlus, et toime on pandud õigusrikkumine, ja kui nimetatud andmed võivad olla olulised artikli 14 punkti a või b või artikli 15 rikkumise uurimiseks;
i)
õigus taotleda vara kasutamise või käsutamise piiramist, samuti arestimist;
j)
õigus peatada asjakohaste finantsinstrumentidega kauplemine;
k)
õigus nõuda sellise tegevuse ajutist lõpetamist, mida pädev asutus peab käesoleva määrusega vastuolus olevaks;
l)
õigus kehtestada kutsetegevuse ajutine keeld;
m)
võtta kõik meetmed, mida on vaja avalikkuse nõuetekohaseks teavitamiseks, sh avalikustatud väära või eksitava teabe parandamine, nõudes muu hulgas väära või eksitavat teavet avaldanud või levitanud emitendilt või teiselt isikult õienduse avaldamist.
Kui siseriiklikus õiguses nõutakse asjaomase liikmesriigi õigusasutuselt eelnevat luba, et siseneda füüsiliste või juriidiliste isikute ruumidesse, nagu viidatud esimese lõigu punktis e, kasutatakse nimetatud punktis osutatud õigust alles pärast eelneva loa saamist.
3. Liikmesriigid tagavad asjakohaste meetmete olemasolu, nii et pädevatel asutustel on kõik nende ülesannete täitmiseks vajalikud järelevalve- ja uurimispädevused.
Käesolev määrus ei piira õigus- ja haldusnorme, mis on vastu võetud seoses ülevõtmispakkumiste, ühinemistehingute ja muude tehingutega, mis mõjutavad osalust äriühingus või kontrolli äriühingu üle, mille üle teostab järelevalvet järelevalveasutus, kelle on liikmesriigid määranud vastavalt direktiivi 2004/25/EÜ artiklile 4, millega kehtestatakse nõuded, mis täiendavad käesoleva määruse nõudeid.
4. Isik, kes annab pädevale asutusele käesoleva määruse kohaselt teavet, ei riku teabe avaldamisele lepingu või õigus- või haldusnormidega kehtestatud piirangut ning teavitav isik ei kanna selle eest mingit vastutust.
Artikkel 24
Koostöö Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega
1. Pädevad asutused teevad käesoleva määruse täitmiseks koostööd Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega vastavalt määrusele (EL) nr 1095/2010.
2. Pädevad asutused esitavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele viivitamata kogu teabe, mis on tema ülesannete täitmiseks vajalik, vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 35.
3. Selleks et tagada käesoleva artikli ühetaolised kohaldamistingimused, töötab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõu, et määrata kindlaks lõikes 2 osutatud teabevahetuse kord ja vormid.
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuste rakenduslike tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 3. juuliks 2016.
Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 15.
Artikkel 25
Koostöökohustus
1. Pädevad asutused teevad omavahel ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega koostööd, kui see on käesoleva määruse täitmiseks vajalik, v.a juhul, kui kohaldatakse mõnd lõikes 2 sätestatud erandit. Pädevad asutused abistavad muude liikmesriikide pädevaid asutusi ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet. Eelkõige vahetavad nad põhjendamatu viivituseta teavet ning teevad koostööd uurimise, järelevalve ja õigus- ja haldusnormide täitmise tagamise vahendite kasutamise käigus.
Esimeses lõigus sätestatud koostöö- ja abistamiskohustus kehtib ka komisjoni suhtes seoses teabevahetusega selliste kaupade kohta nagu ELi toimimise lepingu I lisas loetletud põllumajandustooted.
Pädevad asutused ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teevad koostööd vastavalt määrusele (EL) nr 1095/2010, eriti selle artiklile 35.
Kui liikmesriigid otsustavad artikli 30 lõike 1 teise lõigu kohaselt kehtestada kriminaalkaristused, mida kohaldatakse käesoleva määruse sätteid puudutavate ja nimetatud artiklis osutatud rikkumiste korral, tagavad nad, et võetakse asjakohaseid meetmeid, et pädevatel asutustel oleks kõik vajalikud pädevused teha oma kohtualluvuse piires koostööd õigusasutustega, et saada teavet, mis on seotud käesoleva määruse võimaliku rikkumisega seoses algatatud kriminaaluurimise või -menetlusega, ja esitavad need andmed muudele pädevatele asutustele ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele, et täita kohustust teha käesoleva määruse kohaldamisel üksteisega ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega koostööd.
2. Kui pädevalt asutuselt taotletakse teabe esitamise või uurimisega seoses koostöö tegemist, siis võib ta sellest keelduda järgmistel erandlikel asjaoludel, nimelt kui:
a)
asjaomase teabe esitamine võib kahjustada selle liikmesriigi julgeolekut, kelle poole pöörduti, eelkõige terrorismi- ja muude raskete kuritegude vastast võitlust;
b)
taotluse rahuldamine kahjustaks tõenäoliselt tema enda uurimistegevust või õigus- ja haldusnormide täitmise tagamise vahendite kasutamist või, kui see on kohaldatav, kriminaaluurimist;
c)
sama teo ja sama isiku suhtes on juba algatatud kohtumenetlus taotluse saanud liikmesriigis või
d)
taotluse saanud liikmesriigis on isiku suhtes sama teo suhtes juba tehtud lõplik kohtuotsus.
3. Pädevad asutused ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teevad koostööd Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 713/2009 (27) loodud Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööametiga (ACER) ning liikmesriikide reguleerivate asutustega, et tagada kooskõlastatud lähenemisviisi rakendamine asjakohaste eeskirjade järgimise tagamisel, kui tehingud, kauplemisega seotud korraldused või muu tegevus või toiming on seotud ühe või mitme käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluva finantsinstrumendiga ning ühe või mitme määruse (EL) nr 1227/2011 artiklite 3, 4 ja 5 reguleerimisalasse kuuluva energia hulgimüügi tootega. Kohaldades energia hulgimüügi toodetega seotud finantsinstrumentide suhtes käesoleva määruse artikleid 7, 8 ja 12, võtavad pädevad asutused arvesse määruse (EL) nr 1227/2011 artiklis 2 sätestatud mõistete eritunnuseid ning määruse (EL) nr 1227/2011 artikleid 3, 4 ja 5.
4. Pädevad asutused esitavad nõudmisel kohe kogu teabe, mida nõutakse lõikes 1 osutatud eesmärgil.
5. Kui pädev asutus on veendunud, et teise liikmesriigi territooriumil pannakse toime või on toime pandud käesoleva määruse sätetega vastuolus olev tegu või see tegu avaldab mõju teises liikmesriigis asuvas kauplemiskohas kaubeldavatele finantsinstrumentidele, teatab ta sellest nii täpselt kui võimalik teise liikmesriigi pädevale asutusele ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele ning energia hulgimüügitoodete korral ACERile. Asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused konsulteerivad üksteise ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega ning energia hulgimüügitoodete korral ACERiga asjakohaste meetmete võtmise üle ja teavitavad üksteist vahepeal toimunud olulistest muutustest. Nad kooskõlastavad oma tegevuse, et vältida võimalikku dubleerimist ja tegevuse kattumist halduskaristuste ja muude haldusmeetmete kohaldamisel piiriüleste juhtumite korral vastavalt artiklitele 30 ja 31, ning abistavad üksteist oma otsuste täitmisel.
6. Ühe liikmesriigi pädev asutus võib kohapealse kontrolli või uurimisega seoses taotleda abi teise liikmesriigi pädevalt asutuselt.
Taotluse esitanud pädev asutus võib esimeses lõigus osutatud taotlusest teavitada Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet. Piiriülese mõjuga uurimise või kontrolli korral peab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve pädeva asutuse taotluse korral uurimist või kontrolli koordineerima.
Kui pädev asutus saab teise liikmesriigi pädevalt asutuselt taotluse viia läbi kohapealne kontroll või uurimine, võib ta kasutada ühte järgmistest võimalustest:
a)
teeb ise kohapealse kontrolli või uurimise;
b)
lubab taotluse esitanud pädeval asutusel kohapealses kontrollis või uurimises osaleda;
c)
lubab taotluse esitanud pädeval asutusel ise teha kohapealse kontrolli või uurimise;
d)
määrab audiitorid või eksperdid kohapealset kontrolli või uurimist tegema;
e)
jagab teatavaid järelevalveülesandeid teiste pädevate asutustega.
Pädevad asutused võivad teha koostööd ka muude liikmesriikide pädevate asutustega, et hõlbustada rahaliste karistuste täitmisele pööramist.
7. Ilma et see piiraks ELi toimimise lepingu artikli 258 kohaldamist, võib pädev asutus, kelle taotlust teabe või abi saamiseks vastavalt lõigetele 1, 3, 4 ja 5 ei täideta mõistliku aja jooksul või kelle taotlus teabe või abi saamiseks tagasi lükatakse, teavitada sellest tagasilükkamisest või täitmata jätmisest mõistliku aja jooksul Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet.
Sel juhul võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võtta meetmed vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 19, ilma et see piiraks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võimalust tegutseda vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 17.
8. Pädevad asutused teevad koostööd ja vahetavad teavet liikmesriikide ning kolmandate riikide asjaomaste reguleerivate asutustega, kes vastutavad seotud hetketurgude eest, kui neil on mõistlik kahtlus, et pannakse toime või on toime pandud tegu, mis kujutab endast käesoleva määruse rikkumist siseteabega kauplemise, siseteabe õigusvastase avaldamise ja turuga manipuleerimise näol. Sellise koostöö abil saadakse koondülevaade finants- ja hetketurgudest, tuvastatakse riigisiseseid ja piiriüleseid turukuritarvitusi ning mõistetakse karistusi.
Lubatud heitkoguse väärtpaberitega seoses tagatakse esimeses lõigus sätestatud koostöö ja teabevahetus ka järgmiste isikute abil:
a)
enampakkumise seire teostaja, võttes arvesse lubatud heitkoguse väärtpaberite või muude neil põhinevate enampakkumistoodete enampakkumisi, mis korraldatakse vastavalt määrusele (EL) nr 1031/2010, ning
b)
pädevad asutused, registri haldajad, sealhulgas põhihaldaja, ja muud direktiivi 2003/87/EÜ alusel nõuete täitmise üle teostatava järelevalve eest vastutavad avalik-õiguslikud asutused.
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve toetab ja koordineerib koostööd ja teabevahetust pädevate asutuste ning muude liikmesriikide ja kolmandate riikide reguleerivate asutuste vahel. Pädevad asutused sõlmivad artikli 26 kohaselt võimaluse korral koostöökokkulepped kolmandate riikide reguleerivate asutustega, kes vastutavad seotud hetketurgude eest.
9. Selleks et tagada käesoleva artikli ühetaolised kohaldamistingimused, töötab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõu, et määrata kindlaks käesolevas artiklis osutatud teabevahetuse ja abistamise kord ning vormid.
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuste rakenduslike tehniliste standardite eelnõu komisjonile 3. juuliks 2016.
Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 15.
Artikkel 26
Koostöö kolmandate riikidega
1. Liikmesriikide pädevad asutused sõlmivad vajaduse korral kolmandate riikide järelevalveasutustega koostöökokkulepped teabevahetuse kohta kolmandate riikide järelevalveasutustega ja käesolevast määrusest tulenevate kohustuste täitmise kohta kolmandates riikides. Kõnealused koostöökokkulepped peavad tagama vähemalt tõhusa teabevahetuse, mis võimaldab pädevatel asutustel täita käesolevast määrusest tulenevaid ülesandeid.
Kui pädev asutus teeb sellise kokkuleppe sõlmimise ettepaneku, teavitab ta sellest Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet ja muid pädevaid asutusi.
2. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve lihtsustab ja koordineerib võimaluse korral koostöökokkulepete sõlmimist liikmesriikide pädevate asutuste ja kolmandate riikide asjaomaste järelevalveasutuste vahel.
Selleks et tagada käesoleva artikli järjekindel ühtlustamine, töötab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, mis sisaldab näidiskoostöökokkulepet, mida liikmesriikide pädevad asutused peavad võimaluse korral kasutama.
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuste regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 3. juuliks 2015.
Komisjonile antakse õigus võtta vastu teises lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10-14.
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve lihtsustab ja koordineerib võimaluse korral ka sellise teabe vahetamist liikmesriikide pädevate asutuste vahel, mis saadakse kolmandate riikide järelevalveasutustelt ja mis võib olla artiklite 30 ja 31 alusel meetmete võtmise seisukohast oluline.
3. Pädevad asutused sõlmivad kolmandate riikide järelevalveasutustega teabevahetust reguleerivad koostöökokkulepped üksnes tingimusel, et avaldatava teabe suhtes kohaldatakse vähemalt samaväärseid ametisaladuse hoidmise tagatisi, nagu on sätestatud artiklis 27. Selline teabevahetus peab olema ette nähtud kõnealuste pädevate asutuste ülesannete täitmiseks.
Artikkel 27
Ametisaladus
1. Käesoleva määruse kohaselt saadud, vahetatud või edastatud konfidentsiaalse teabe suhtes kehtib lõigetes 2 ja 3 sätestatud ametisaladuse hoidmise kohustus.
2. Kogu käesoleva määruse kohaselt pädevate asutuste vahel vahetatavat teavet, mis puudutab äri- või tegevustingimusi ja muid majanduslikke või isiklikke küsimusi, peetakse konfidentsiaalseks ja selle suhtes kohaldatakse ametisaladuse nõudeid, välja arvatud juhul, kui pädev asutus märgib teavet edastades, et selle võib avaldada, või kui avaldamise kohustus tuleneb kohtumenetlusest.
3. Ametisaladuse hoidmise kohustust kohaldatakse kõikide isikute suhtes, kes töötavad või on töötanud pädeva asutuse heaks või mõne ametiasutuse või turul tegutseva ettevõtja heaks, kellele pädev asutus on ülesandeid delegeerinud, sealhulgas pädeva asutuse lepinguliste audiitorite ja ekspertide suhtes. Ametisaladuse alla kuuluvat teavet ei avaldata ühelegi teisele isikule ega ametiasutusele, välja arvatud juhul, kui avaldamise kohustus tuleneb liidu või liikmesriigi õigusest.
Artikkel 28
Andmekaitse
Seoses isikuandmete töötlemisega käesoleva määruse raames täidavad pädevad asutused käesoleva määruse kohaldamiseks vajalikke ülesandeid kooskõlas siseriiklike õigus- ja haldusnormidega, millega võetakse üle direktiiv 95/46/EÜ. Töödeldes isikuandmeid käesoleva määruse raames, järgib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve määrust (EÜ) nr 45/2001.
Isikuandmeid säilitatakse kuni viis aastat.
Artikkel 29
Isikuandmete avaldamine kolmandatele riikidele
1. Liikmesriigi pädev asutus võib edastada isikuandmeid kolmandale riigile tingimusel, et direktiivi 95/46/EÜ nõuded on täidetud, ning üksnes igat juhtumit eraldi kaaludes. Pädev asutus tagab, et isikuandmete edastamine on käesoleva määruse kohaldamiseks vajalik ja et kolmas riik edastab andmed teisele kolmandale riigile üksnes tema sõnaselgel kirjalikul loal ja järgides liikmesriigi pädeva asutuse kehtestatud tingimusi.
2. Liikmesriigi pädev asutus avaldab teise liikmesriigi pädevalt asutuselt saadud isikuandmed kolmanda riigi järelevalveasutusele üksnes juhul, kui asjaomase liikmesriigi pädev asutus on saanud selleks andmed edastanud pädevalt asutuselt sõnaselge nõusoleku ja kui andmed avaldatakse ainult sellel eesmärgil, milleks kõnealune pädev asutus nõusoleku andis.
3. Kui koostöökokkuleppega nähakse ette isikuandmete vahetus, peab see toimuma kooskõlas siseriiklike õigus- ja haldusnormidega, millega võetakse üle direktiiv 95/46/EÜ.
5. PEATÜKK
HALDUSMEETMED- JA KARISTUSED
Artikkel 30
Halduskaristused ja muud haldusmeetmed
1. Ilma et see piiraks kriminaalkaristusi ja pädevate asutuste järelevalvepädevust artikli 23 alusel, annavad liikmesriigid kooskõlas siseriikliku õigusega pädevatele asutustele õiguse kohaldada asjakohaseid halduskaristusi ja muid haldusmeetmeid vähemalt järgmiste rikkumiste korral:
a)
artiklite 14 ja 15, artikli 16 lõigete 1 ja 2, artikli 17 lõigete 1, 2, 4, 5 ja 8, artikli 18 lõigete 1- 6, artikli 19 lõigete 1, 2, 3, 5, 6, 7 ja 11 ning artikli 20 lõike 1 rikkumine ning
b)
koostööst keeldumine artikli 23 lõikes 2 osutatud uurimise, kontrolli või taotluse puhul või artikli 23 lõikes 2 osutatud uurimise, kontrolli või taotlusega seonduvate nõuete eiramine.
Liikmesriigid võivad hiljemalt 3. juuliks 2016 otsustada mitte kehtestada esimeses lõigus osutatud eeskirju halduskaristuste kohta, kui esimese lõigu punktides a või b osutatud õigusrikkumiste eest kohaldatakse juba siseriikliku õiguse kohaselt kriminaalkaristusi. Kui liikmesriigid nii otsustavad, siis teevad nad komisjonile ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele üksikasjalikult teatavaks nende kriminaalõiguse asjaomased osad.
Liikmesriigid teevad esimeses ja teises lõigus osutatud eeskirjad komisjonile ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele üksikasjalikult teatavaks hiljemalt 3. juuliks 2016. Nad teavitavad komisjoni ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet viivitamata eeskirjade hilisemast muutmisest.
2. Kooskõlas siseriikliku õigusega tagavad liikmesriigid, et pädevatel asutustel on lõike 1 esimese lõigu punktis a osutatud õigusrikkumiste korral õigus mõista vähemalt järgmisi halduskaristusi ja võtta järgmisi haldusmeetmeid:
a)
ettekirjutus, millega nõutakse, et õigusrikkumise eest vastutav isik lõpetaks asjaomase tegevuse ja hoiduks seda kordamast;
b)
sellise kasu sissenõudmine, mis on saadud õigusrikkumisest, või kahjum, mida on õigusrikkumisega ära hoitud, kui kõnealust kasu või kahjumit on võimalik kindlaks teha;
c)
avalik hoiatus, milles märgitakse vastutav isik ja õigusrikkumise laad;
d)
investeerimisühingu tegevusloa kehtetuks tunnistamine või peatamine;
e)
investeerimisühingus juhtimiskohustuste täitmise ajutise keelu kehtestamine investeerimisühingus juhtimiskohustusi täitva isiku või mis tahes muu vastutava füüsilise isiku suhtes;
f)
artikli 14 või 15 korduva rikkumise korral investeerimisühingus juhtimiskohustuste täitmise alalise keelu kehtestamine investeerimisühingus juhtimiskohustusi täitva isiku või rikkumise eest vastutava mis tahes muu füüsilise isiku suhtes;
g)
oma arvel kauplemise ajutise keelu kehtestamine investeerimisühingus juhtimiskohustusi täitva isiku või mis tahes muu vastutava füüsilise isiku suhtes;
h)
maksimaalne rahaline halduskaristus, mis vastab vähemalt kolmekordsele õigusrikkumisega saadud kasu või ära hoitud kahjumi summale, kui kõnealust kasu või kahjumit on võimalik kindlaks määrata;
i)
füüsilise isiku puhul on rahalise halduskaristuse maksimummäär vähemalt:
i)
artiklite 14 ja 15 rikkumise korral 5 000 000 eurot ja liikmesriigis, mille rahaühik ei ole euro, vastav summa omavääringus 2. juulil 2014;
ii)
artiklite 16 ja 17 rikkumise korral 1 000 000 eurot ja liikmesriigis, mille rahaühik ei ole euro, vastav summa omavääringus 2. juulil 2014 ning
iii)
artiklite 18, 19 ja 20 rikkumise korral 500 000 eurot ja liikmesriigis, mille rahaühik ei ole euro, vastav summa omavääringus 2. juulil 2014 ning
j)
juriidilise isiku puhul on rahalise halduskaristuse maksimummäär vähemalt:
i)
artiklite 14 ja 15 rikkumise korral 15 000 000 eurot või 15 % juriidilise isiku aastasest kogukäibest viimase olemasoleva raamatupidamise aruande järgi, mille on heaks kiitnud juhatus, või liikmesriigis, mille rahaühik ei ole euro, vastav summa omavääringus 2. juulil 2014;
ii)
artiklite 16 ja 17 rikkumise korral 2 500 000 eurot või 2 % juriidilise isiku aastasest kogukäibest viimase olemasoleva raamatupidamise aruande järgi, mille on heaks kiitnud juhatus, või liikmesriigis, mille rahaühik ei ole euro, vastav summa omavääringus 2. juulil 2014 ning
iii)
artiklite 18, 19 ja 20 rikkumise korral 1 000 000 eurot või liikmesriigis, mille rahaühik ei ole euro, vastav summa omavääringus 2. juulil 2014.
Käesolevas lõikes sisalduvad viited pädevale asutusele ei piira pädeva asutuse võimet täita oma ülesandeid artikli 23 lõikes 1 osutatud viisidel.
Esimese lõigu punkti j alapunktide i ja ii kohaldamisel, kui juriidiline isik on emaettevõtja või tütarettevõtja, kes on kohustatud koostama konsolideeritud raamatupidamise aruandeid vastavalt direktiivile 2013/34/EL (28), on asjakohane aastane kogukäive vastavalt asjakohastele raamatupidamisdirektiividele - nõukogu direktiiv 86/635/EMÜ (29) (pankade kohta) ja nõukogu direktiiv 91/674/EMÜ (30) (kindlustusseltside kohta) - aastane kogukäive või vastav tululiik viimase olemasoleva konsolideeritud raamatupidamise aruande järgi, mille on heaks kiitnud kõrgeima taseme emaettevõtja juhatus.
3. Liikmesriigid võivad ette näha, et pädevatel asutustel on ka muu kui lõikes 2 osutatud pädevus, ja nad võivad ette näha karistuste kõrgemad määrad kui kõnealuses lõikes sätestatud karistuste määrad.
Artikkel 31
Järelevalvepädevuse kasutamine ja karistuste kohaldamine
1. Liikmesriigid tagavad, et halduskaristuste liigi ja suuruse otsustamisel võtavad pädevad asutused arvesse kõiki olulisi asjaolusid, sealhulgas asjakohasel juhul järgmist:
a)
õigusrikkumise raskus ja kestus;
b)
õigusrikkumise eest vastutava isiku vastutuse määr;
c)
õigusrikkumise eest vastutava isiku finantsseisund, mida näitab näiteks juriidilise isiku kogukäive või füüsilise isiku aastasissetulek;
d)
õigusrikkumise eest vastutava isiku teenitud kasumi või välditud kahjumi suurus, kui neid on võimalik kindlaks määrata;
e)
õigusrikkumise eest vastutava isiku ja pädeva asutuse koostöö tase, ilma et see piiraks vajadust tagada selle isiku teenitud kasumi või välditud kahjumi sissenõudmine;
f)
õigusrikkumise eest vastutava isiku varasemad õigusrikkumised;
g)
abinõud, mille õigusrikkumise eest vastutav isik on tarvitusele võtnud, et ära hoida õigusrikkumise kordumine.
2. Pädevad asutused teevad artikli 30 alusel halduskaristuste mõistmise ja muude haldusmeetmete kohaldamise pädevuse kasutamisel tihedat koostööd, tagamaks, et nende järelevalve- ja uurimisõigused ning nende mõistetavad halduskaristused ja kohaldatavad haldusmeetmed on käesoleva määruse mõttes tõhusad ja asjakohased. Nad kooskõlastavad oma tegevuse kooskõlas artikliga 25, et vältida võimalikku dubleerimist ja tegevuse kattumist järelevalve- ja uurimisõiguste kasutamisel ning halduskaristuste ja trahvide kohaldamisel piiriüleste juhtumite korral.
Artikkel 32
Õigusrikkumistest teatamine
1. Liikmesriigid tagavad, et pädevad asutused kehtestavad tõhusa korra, mille abil on võimalik pädevatele asutustele käesoleva määruse tegelikust või võimalikust rikkumisest teatada.
2. Lõikes 1 osutatud kord hõlmab vähemalt järgmist:
a)
õigusrikkumise teadete vastuvõtmise kord ja nende järelkontroll, sh turvaliste sidekanalite loomine nende teadete esitamiseks;
b)
töösuhte raames asjakohase kaitse tagamine vähemalt kättemaksu, diskrimineerimise ja muud laadi ebaõiglase kohtlemise eest töölepingu alusel töötavatele isikutele, kes teatavad õigusrikkumistest või kelle puhul arvatakse, et nad on toime pannud õigusrikkumise, ning
c)
nii õigusrikkumisest teatava isiku kui ka õigusrikkumise väidetavalt toime pannud füüsilise isiku isikuandmete kaitse, sh kaitse, mis puudutab asjaomaste isikute isikuandmete konfidentsiaalsust kõigil menetluse etappidel, ilma et see piiraks teabe avaldamist, mida nõutakse siseriiklikus õiguses seoses uurimisega või sellele järgneva kohtumenetlusega.
3. Liikmesriigid nõuavad, et tööandjad, kes osalevad tegevuses, mille suhtes kohaldatakse finantsteenuste reeglistikku, kehtestaksid töötajate jaoks asjakohase sisekorra, mille alusel teatada käesoleva määruse rikkumisest.
4. Liikmesriigid võivad käesoleva määruse võimalike rikkumiste kohta olulist teavet esitavatele isikutele ette näha rahalised hüved kooskõlas siseriikliku õigusega, kui sellistel isikutel ei ole muid eelnevaid õiguslikke ega lepingulisi kohustusi sellist teavet esitada, ja kui teave on uus ja kui selle tulemusel mõistetakse käesoleva määruse rikkumise eest haldus- või kriminaalkaristus või kohaldatakse mõnda muud haldusmeedet.
5. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, et täpsustada lõikes 1 osutatud korda, sealhulgas teatamise kord ja teadete järelkontrolli kord ning töölepingu alusel töötavate isikute kaitse meetmed ja isikuandmete kaitse meetmed. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 36 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
Artikkel 33
Teabevahetus Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega
1. Pädevad asutused esitavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele igal aastal koondteabe kõigi pädeva asutuse poolt artiklite 30, 31 ja 32 kohaselt mõistetud halduskaristuste ning võetud muude haldusmeetmete kohta. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve avaldab selle teabe aastaaruandes. Pädevad asutused esitavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele kord aastas ka anonüümsed koondandmed kõigi haldusõiguslike uurimiste kohta, mille nad on nimetatud artiklite kohaselt korraldanud.
2. Kui liikmesriigid on kooskõlas artikli 30 lõike 1 teise lõiguga kehtestanud kriminaalkaristused selles artiklis osutatud õigusrikkumiste eest, esitavad nende pädevad asutused Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele kord aastas anonüümsed koondandmed kõigi kooskõlas artiklitega 30, 31 ja 32 korraldatud haldusõiguslike uurimiste kohta ja õigusasutuste mõistetud kriminaalkaristuste kohta. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve avaldab mõistetud kriminaalkaristuste andmed aastaaruandes.
3. Kui pädev asutus on avalikustanud haldus- või kriminaalkaristused või muud haldusmeetmed, teavitab ta nendest samal ajal Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet.
4. Kui avaldatud haldus- või kriminaalkaristus või muu haldusmeede on seotud investeerimisühinguga, kellel on direktiivi 2014/65/EL kohane tegevusluba, lisab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve viite avaldatud karistusele või meetmele nimetatud direktiivi artikli 5 lõike 3 alusel asutatud investeerimisühingute registrisse.
5. Selleks et tagada käesoleva artikli ühetaolised kohaldamistingimused, koostab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve rakenduslike tehniliste standardite eelnõu, et määrata kindlaks käesolevas artiklis osutatud teabevahetuse kord ja vormid.
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab rakenduslike tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 3. juuliks 2016.
Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 15.
Artikkel 34
Otsuste avaldamine
1. Kui kolmandas lõigus ei ole sätestatud teisiti, avaldavad pädevad asutused käesoleva määruse rikkumise eest halduskaristuse mõistmise või haldusmeetme võtmise otsuse oma veebisaidil kohe pärast seda, kui otsusest puudutatud isikule on sellest otsusest teada antud. Avaldatav teade sisaldab vähemalt teavet õigusrikkumise liigi ja laadi kohta ning otsusest puudutatud isiku andmeid.
Esimest lõiku ei kohaldata otsustele, millega võetakse uurimisalaseid meetmeid.
Kui pädev asutus leiab, tuginedes konkreetsete asjaolude hindamisele, et otsusest puudutatud juriidilise isiku andmete või füüsilise isiku isikuandmete avalikustamine on ebaproportsionaalne, või kui selline avalikustamine ohustaks käimasolevat uurimist või finantsturgude stabiilsust, siis toimib ta järgmiselt:
a)
lükkab otsuse avaldamise edasi seni, kuni edasilükkamise põhjused langevad ära;
b)
avalikustab otsuse kohta anonüümsed andmed kooskõlas siseriikliku õigusega, kui selline avalikustamine tagab asjaomaste isikuandmete tõhusa kaitse;
c)
ei avalikusta otsust üldse, kui pädev asutus leiab, et selle avalikustamine kooskõlas punktidega a või b ei taga piisavalt,
i)
et finantsturgude stabiilsuse ohustamine on välistatud, või
ii)
otsuse avalikustamise proportsionaalsust meetmetega, mida peetakse vähem tähtsaks.
Kui pädev asutus otsustab avaldada otsuse anonüümselt, nagu on osutatud kolmanda lõigu punktis b, võib ta asjakohaste andmete avalikustamise edasi lükata mõistliku aja võrra, kui on ette näha, et selle ajavahemiku jooksul langevad anonüümsete andmete avalikustamise põhjused ära.
2. Kui otsuse peale saab esitada vaide liikmesriigi haldus- või muule asutusele või kaebuse liikmesriigi kohtule, avalikustavad pädevad asutused kohe oma veebisaidil ka sellekohase teabe ning kogu edasise teabe esitatud vaide või kaebuse tulemuste kohta. Peale selle avalikustatakse ka kõik otsused, millega tühistatakse edasikaevatud otsus.
3. Pädevad asutused tagavad, et käesoleva artikli kohaselt avalikustatud otsus on nende veebisaidil kättesaadav vähemalt viis aastat pärast selle avalikustamist. Avaldatud isikuandmeid hoitakse pädeva asutuse veebisaidil ainult nii kaua kui kohaldatavate andmekaitse eeskirjade kohaselt vajalik.
6. PEATÜKK
DELEGEERITUD ÕIGUSAKTID JA RAKENDUSAKTID
Artikkel 35
Delegeeritud volituste rakendamine
1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2. Artikli 6 lõigetes 5 ja 6, artikli 12 lõikes 5, artikli 17 lõike 2 kolmandas lõigus, artikli 17 lõikes 3 ning artikli 19 lõigetes 13 ja 14 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates 2. juulist 2014.
3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 6 lõigetes 5 ja 6, artikli 12 lõikes 5, artikli 17 lõike 2 kolmandas lõigus, artikli 17 lõikes 3 ning artikli 19 lõigetes 13 ja 14 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
4. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
5. Artikli 6 lõigete 5 ja 6, artikli 12 lõike 5, artikli 17 lõike 2 kolmanda lõigu, artikli 17 lõike 3 ning artikli 19 lõigete 13 ja 14 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kolme kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kolme kuu võrra.
Artikkel 36
Komiteemenetlus
1. Komisjoni abistab komisjoni otsusega 2001/528/EÜ (31) asutatud Euroopa väärtpaberikomitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
7. PEATÜKK
LÕPPSÄTTED
Artikkel 37
Direktiivi 2003/6/EÜ ja selle rakendusmeetmete kehtetuks tunnistamine
Direktiiv 2003/6/EÜ ja komisjoni direktiivid 2004/72/EÜ (32), 2003/125/EÜ (33) ja 2003/124/EÜ (34) ning komisjoni määrus (EÜ) nr 2273/2003 (35) tunnistatakse kehtetuks alates 3. juulist 2016. Viiteid direktiivile 2003/6/EÜ käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja seda loetakse kooskõlas käesoleva määruse II lisas esitatud vastavustabeliga.
Artikkel 38
Aruanne
Komisjon esitab hiljemalt 3. juuliks 2019 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande selle kohta, kuidas käesolevat määrust on rakendatud, lisades asjakohasel juhul seadusandliku akti ettepaneku. Aruandes hinnatakse muu hulgas järgmist:
a)
kas on asjakohane kehtestada ühtsed eeskirjad, mis kohustavad kõiki liikmesriike kehtestama siseteabe alusel kauplemise ja turuga manipuleerimise eest halduskaristusi;
b)
kas siseteabe määratlus hõlmab piisavalt kogu teavet, mis on pädevate asutuste jaoks vajalik turukuritarvituse vastaseks tõhusaks võitluseks;
c)
kas tingimused, mille kohaselt võib kauplemise artikli 19 lõike 11 alusel keelata, on asjakohased, et teha kindlaks, kas on veel asjaolusid, mille korral tuleks kauplemine keelata;
d)
kas on võimalik luua turuülese tellimusraamatu järelevalve liidu õigusraamistik seoses turukuritarvitusega, sh soovitused selle õigusraamistiku loomiseks, ja
e)
võrdlusaluseid käsitlevate sätete kohaldamisala.
Esimese lõigu punkti a kohaldamiseks koostab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve aruande halduskaristuste kohaldamise kohta ja, kui liikmesriigid on otsustanud kehtestada artikli 30 lõike 1 teise lõigu kohaselt käesoleva määruse rikkumise eest samas lõigus osutatud kriminaalkaristused, siis aruande selliste kriminaalkaristuste kohaldamise kohta liikmesriikides. Aruande koostamisel võetakse arvesse ka kõiki andmeid, mis on kättesaadavad artikli 33 lõigete 1 ja 2 alusel.
Artikkel 39
Jõustumine ja kohaldamine
1. Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
2. Määrust kohaldatakse alates 3. juulist 2016, välja arvatud artikli 4 lõikeid 4 ja 5, artikli 5 lõiget 6, artikli 6 lõikeid 5 ja 6, artikli 7 lõiget 5, artikli 11 lõikeid 9, 10 ja 11, artikli 12 lõiget 5, artikli 13 lõikeid 7 ja 11, artikli 16 lõiget 5, artikli 17 lõike 2 kolmandat lõiku, artikli 17 lõikeid 3, 10 ja 11, artikli 18 lõiget 9, artikli 19 lõikeid 13, 14 ja 15, artikli 20 lõiget 3, artikli 24 lõiget 3, artikli 25 lõiget 9, artikli 26 lõike 2 teist, kolmandat ja neljandat lõiku, artikli 32 lõiget 5 ning artikli 33 lõiget 5, mida kohaldatakse 2. juulist 2014.
3. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada vastavus artiklitele 22, 23 ja 30, artikli 31 lõikele 1 ja artiklitele 32 ja 34 hiljemalt 3. juuliks 2016.
4. Käesoleva määruse viiteid direktiivile 2014/65/EL ja määrusele (EL) nr 600/2014 käsitatakse enne 3. jaanuari 2017 viidetena direktiivile 2004/39/EÜ kooskõlas direktiivi 2014/65/EL IV lisas sätestatud vastavustabeliga, niivõrd kui vastavustabel sisaldab sätteid, mis viitavad direktiivile 2004/39/EÜ.
Kui käesoleva määruse sätted viitavad organiseeritud kauplemissüsteemidele, VKEde kasvuturgudele, lubatud heitkoguse väärtpaberitele või nendel põhinevatele enampakkumistoodetele, ei kohaldata neid sätteid organiseeritud kauplemissüsteemidele, VKEde kasvuturgudele, lubatud heitkoguse väärtpaberitele või nendel põhinevatele enampakkumistoodetele enne 3. jaanuari 2017.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Strasbourg, 16. aprill 2014