РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 801/2013 НА КОМИСИЯТА
от 22 август 2013 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 1275/2008 по отношение на изискванията за екопроектиране към електрическото и електронното битово и офис оборудване във връзка с консумацията му на електроенергия в режим „в готовност“ и режим „изключен“, както и за изменение на Регламент (ЕО) № 642/2009 по отношение на изискванията за екопроектиране на телевизори
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 г. за създаване на рамка за определяне на изискванията за екодизайн към продукти, свързани с енергопотреблението (1), и по специално член 15, параграф 1 от нея,
след консултация с Консултативния форум по екопроектиране,
като има предвид, че:
(1)
В член 16, параграф 2 от Директива 2005/32/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (2) се предвижда мярка за прилагане, като една от приоритетните мерки е намаляването на загубите в режим „в готовност“ за дадена продуктова група.
(2)
Консумацията на електроенергия на електрическо и електронно битово и офис оборудване в мрежови режим на готовност беше разгледана в техническото, екологично и икономическо проучване относно загубите в режим „в готовност“ и режим „изключен“, проведено през 2006/2007 г. С него се стигна до заключението, че възможността за свързване в мрежа се превръща в обща характеристика на битовото и офис оборудването. Регулаторният комитет за екопроектирането на продукти, консумиращи енергия, препоръча на 21 юни 2008 г. въпросът за мрежовия режим на готовност да се разгледа в отделна процедура, тъй като по това време липсваха данни.
(3)
Работният план за екопроектиране за периода 2009-2011 г. определи мрежовия режим на готовност като един от приоритетите. Съответно през периода 2010-2011 г. Комисията направи предварително проучване, в което бяха анализирани техническите, екологичните и икономическите аспекти на мрежовия режим на готовност. Проучването беше планирано съвместно със заинтересовани страни от ЕС и трети държави, като резултатите бяха направени обществено достояние.
(4)
Според резултатите от проучването консумацията на енергия от продуктите от областта на електрическото и електронното битово и офис оборудване, продавани в Общността, свързана със състояния, водещи до мрежови режим на готовност, е възлизала на 54 TWh за 2010 г., което се равнява на 23 милиона тона емисии на CO2. Ако не бъдат взети конкретни мерки се предвижда потреблението да нарасне до 90 TWh през 2020 г. Беше направено заключението, че консумацията на електроенергия, свързана с мрежовия режим на готовност, може да бъде намалена значително. Настоящият регламент следва да повиши степента на пазарно разпространение на технологиите, осигуряващи повишена енергийна ефективност в мрежови режим на готовност, което ще доведе до прогнозирани годишни икономии на енергия от 36 TWh през 2020 г. и 49 TWh през 2025 г. в сравнение със сценария на обичайната практика.
(5)
По-специално с проучването се установи, че функцията за управление на консумацията, която превключва оборудването към състояние на мрежови режим на готовност, когато то не изпълнява основната функция, е от основно значение за осигуряването на потенциалните икономии. Приема се, че оборудването, задействано повторно от външен или вътрешен сигнал за задействане, може да бъде в активен режим за ограничен период от време, независимо от своята(ите) основна(и) функция(и), например за да се даде възможност за сервизно обслужване или за изтегляне на програмно осигуряване. Управлението на консумацията следва да гарантира, че след като завърши изпълнението на задачите, продуктът се връща в състояние на мрежови режим на готовност.
(6)
Заключението на предварителното проучване е, че в мрежови режим на готовност е нужно да се въведат различни изисквания според степента на достъпност по мрежа. За целта бяха идентифицирани ограничен брой уреди HiNA, сред които маршрутизатор, мрежов комутатор, точка за достъп до безжична мрежа, концентратор и модем, чиято основна функция е обработката на мрежов трафик. Тъй като се очаква това оборудване да реагира на входящия трафик незабавно, състоянието на мрежови режим на готовност може да бъде еквивалентно на режим „неактивен“.
(7)
Като се има предвид, че функционалните възможности в условията на режим „в готовност“ и на мрежови режим на готовност са взаимосвързани и продуктовият обхват е същият, на 14 септември 2011 г. Консултативният форум по екопроектиране подкрепи становището, че изискванията за екопроектиране по отношение на мрежовия режим на готовност следва да бъдат формулирани в акт за изменение на съществуващия Регламент (ЕО) № 1275/2008 на Комисията (3).
(8)
Изискванията за режимите „в готовност“ и „изключен“, както и за мрежовия режим на готовност следва да бъдат преразгледани заедно. Като се има предвид, че датата за преразглеждане, определена в Регламент (ЕО) № 1275/2008, предшества влизането в сила на първия етап на изискванията за мрежовия режим на готовност, датата за преразглеждане на регламента следва да бъде отложена с една година.
(9)
Като се има предвид, че телевизорите, които са предмет на мерки за прилагане на екопроектиране, специфични за продукта, бяха изключени от обхвата на Регламент (ЕО) № 1275/2008, изискванията за екопроектиране за мрежови режим на готовност при телевизорите са включени в Регламент (ЕО) № 642/2009 на Комисията (4). Според резултатите от техническото, екологично и икономическо проучване на мрежовия режим на готовност изискванията за екопроектиране за мрежовия режим на готовност на телевизорите ще осигурят прогнозни икономии от 10 TWh до 2020 г.
(10)
По отношение на кафеварките, в рамките на Консултативните форуми по екопроектиране (5) от 16 декември 2011 г. и 18 април 2012 г. бе подкрепено становището, че не трябва да бъде приемана мярка за прилагане, специфична за продукта, а изискванията на Регламент (ЕО) № 1275/2008 следва да бъдат формулирани по-подробно за кафеварките.
(11)
С настоящия регламент се въвеждат спецификации за прилагане на изискванията за управление на консумацията на мощност на кафеварките по отношение на времето на закъснение по подразбиране, след което уредите превключват автоматично в режим „в готовност/изключен“.
(12)
Въз основа на резултатите от техническото, екологично и икономическо проучване на битовите кафеварки, проведено във връзка с Директивата за екопроектирането, може да се заключи, че ограничаването на времето на закъснение, след което кафеварките превключват автоматично в режим „в готовност/изключен“, ще доведе до допълнителни годишни икономии от над 2 TWh до 2020 г. Те не са взети предвид при допусканията за икономиите за Регламент (ЕО) № 1275/2008,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Изменения на Регламент (ЕО № 1275/2008
Регламент (ЕО) № 1275/2008 се изменя, както следва:
1)
Заглавието се заменя със следното:
2)
Член 1 се заменя със следното:
„Член 1
Предмет и обхват
Настоящият регламент определя изисквания за екопроектиране по отношение на консумацията на електроенергия в режим „в готовност“, режим „изключен“ и мрежови режим на готовност във връзка с пускането на пазара на електрическо и електронно битово и офис оборудване.
Настоящият регламент не се отнася за електрическо и електронно битово и офис оборудване, което, за да може да работи по предназначение, се предлага на пазара заедно с външни електрозахранващи устройства за понижено напрежение.“
3)
В член 2 се добавят следните определения:
„10.
„мрежа“ означава комуникационна инфраструктура с топология от връзки, архитектура, включително физическите компоненти, принципи на организация, комуникационни процедури и формати (протоколи);
11.
„мрежови режим на готовност“ означава състояние, при което оборудването е в състояние да възобнови изпълнението на функция чрез сигнал за задействане от разстояние, постъпил чрез мрежова връзка;
12.
„сигнал за задействане от разстояние“ означава сигнал, произведен извън оборудването и постъпващ по мрежа;
13.
„мрежов порт“ означава жичен или безжичен физически интерфейс за мрежова връзка, намиращ се върху оборудването, чрез който то може да бъде задействано от разстояние;
14.
„логически мрежов порт“ означава мрежова технология, функционираща през физически мрежов порт;
15.
„физически мрежов порт“ означава физическата (апаратна) среда на мрежовия порт. Даден физически мрежов порт може да бъде използван от две или повече мрежови технологии;
16.
„достъпност по мрежа“ означава способността на оборудването да възобновява изпълнението на функции след като на мрежов порт е регистриран сигнал за задействане от разстояние;
17.
„оборудване, свързвано към мрежа“ означава оборудване, което може да се свързва към мрежа и има един или повече мрежови портове;
18.
„оборудване, свързвано към мрежа, с висока степен на достъпност по мрежа“ (оборудване HiNA) означава оборудване, което изпълнява като основна(и) функция(и) само и изключително една или повече от следните функции: маршрутизатор, мрежов комутатор, точка за достъп до безжична мрежа, концентратор, модем, телефон за гласови съобщения чрез интернет протокол (VoIP), видеотелефон;
19.
„оборудване, свързвано към мрежа, с функционални възможности за висока степен на достъпност по мрежа“ (оборудване с функционални възможности HiNA) означава оборудване с функционални възможности на маршрутизатор, мрежов комутатор, точка за достъп до безжична мрежа или комбинация от тях, но не е оборудване, свързвано към мрежа, с висока степен на достъпност по мрежа (оборудване HiNA);
20.
„маршрутизатор“ означава мрежово устройство, чиято основна функция е да определя оптималния маршрут, по който следва да се препраща мрежовият трафик. Маршрутизаторите препращат пакети от една мрежа към друга въз основа на информацията от мрежовия слой (L3);
21.
„мрежов комутатор“ означава мрежово устройство, чиято основна функция е да филтрира, препраща и разпределя кадри въз основа на адреса на местоназначение, съдържащ се във всеки кадър. Всички комутатори работят поне на нивото на каналния слой (L2);
22.
„точка за достъп до безжична мрежа“ означава устройство, чиято основна функция е да осигури връзка чрез протокола IEEE 802.11 (Wi-Fi) до множество клиенти;
23.
„концентратор“ означава мрежово устройство, което съдържа множество портове и се използва за свързване на сегменти от локална мрежа;
24.
„модем“ означава устройство, чиято основна функция е да предава и приема цифрово модулирани аналогови сигнали по жична мрежа;
25.
„печатащо оборудване“ означава оборудване, което извежда върху хартия резултатите от подаваните електронни данни. Печатащото оборудване може да има допълнителни функции и може да се предлага на пазара като многофункционално устройство или многофункционално изделие;
26.
„голямоформатно печатащо оборудване“ означава печатащо оборудване, проектирано за печатане върху носители А2 и по-големи, включително оборудване, проектирано да работи с ролен носител с широчина най-малко 406 mm;
27.
„система за дистанционно присъствие“ означава специализирана система с висока разделителна способност за видеоконферентна връзка и за съвместна работа, която включва потребителски интерфейс, камера с висока разделителна способност, екран, озвучителна система и възможност за кодиране и декодиране на видео и звуков сигнал;
28.
„битова кафеварка“ означава уред с нетърговска цел за варене на кафе;
29.
„битова кафеварка за шварцкафе“ означава битова кафеварка, която за извлича кафето чрез просмукване;
30.
„нагревател“ означава елемент от кафеварка, който преобразува електроенергията в топлина за загряване на вода;
31.
„подгряване на каната“ означава функция за затопляне на кана, която се намира върху кафеварката;
32.
„цикъл на варене“ означава процес, който трябва да завърши, за да се приготви кафето;
33.
„самопочистване“ означава процес, който кафеварката извършва, за да почисти вътрешността си. Този процес може да бъде обикновено изплакване или процес на измиване с използване на специфични добавки;
34.
„премахване на накипа“ означава процес, който кафеварката извършва, за да премахне напълно или частично потенциален накип във вътрешността си;
35.
„настолен терминален клиент“ означава компютър, който разчита на връзка с отдалечени изчислителни ресурси (напр. компютърен сървър, отдалечена работна станция), за да придобие основните си функционални възможности и при който дисковите запаметяващи устройства не са неделима част от продукта. Основният модул на настолен терминален клиент трябва да бъде предназначен за използване на постоянно място (напр. върху бюро), а не за преносимост. Настолните терминални клиенти могат да извеждат информация на външен или, когато е част от продукта, вътрешен екран;
36.
„работна станция“ означава високопроизводителен компютър за един потребител, използван предимно за графични приложения, автоматизирано проектиране, разработване на програми, финансови и научни приложения, както и за други задачи, изискващи висока изчислителна мощност, със следните характеристики:
а)
има средно време между отказите (MTBF) най-малко 15 000 часа;
б)
поддържа код за коригиране на грешки (ККГ) и/или буферирана памет;
в)
отговаря на три от следните пет характеристики:
1)
има допълнително захранване за високопроизводителни графични карти (т.е. допълнително захранване от 12 V чрез PCI-E с 6 извода);
2)
системата му е опроводена за прорезен съединител, по-голям от × 4 PCI-E, върху дънната платка в допълнение към графичния(те) прорезен(ни) съединител(и) и/или поддръжка на PCI-X;
3)
не поддържа многопроцесорни графични карти с обща памет (UMA);
4)
включва пет или повече съединители PCI, PCI-E или PCI-X;
5)
може да поддържа много процесори - два или повече централни процесори (трябва да поддържа физически отделни процесорни корпуси/гнезда, тоест това изискване не е удовлетворено, ако се поддържа един многоядрен процесор);
37.
„преносима работна станция“ означава компютър с високи показатели за един потребител, използван предимно за графични приложения, автоматизирано проектиране, разработване на програми, финансови и научни приложения, както и за други задачи, изискващи висока изчислителна мощност, с изключение на игри, и който е проектиран специално за преносимост и за продължителна работа със или без директна връзка към захранващ източник с променливо напрежение. Преносимите работни станции използват вграден екран и могат да работят с вградена акумулаторна батерия или друг преносим захранващ източник. Повечето преносими работни станции използват външно захранващо устройство и имат вградена клавиатура и показващо устройство.
Преносимата работна станция има следните характеристики:
а)
има средно време между отказите (MTBF) най-малко 13 000 часа;
б)
има поне една отделна графична карта (dGfx), отговаряща на класификация Г3 (с големина на кадровия буфер 128 бита), Г4, Г5, Г6 или Г7;
в)
поддържа включването на три или повече вътрешни запаметяващи устройства;
г)
поддържа системна памет от поне 32 GB;
38.
„малък сървър“ означава вид компютър, който обикновено използва компоненти на настолни компютри в конструкция на настолен компютър, но е предназначен да действа предимно като запаметяващо устройство за други компютри и да изпълнява функции като осигуряване на услуги за мрежова инфраструктура и съхраняване на данни/медии, и който има следните характеристики:
а)
проектиран е като тип „поставка“, тип „кула“ или в друга форма, подобна на тези на настолните компютри, така че системите за обработка на данни, запаметяване и осъществяване на връзка с мрежата се намират в една кутия;
б)
проектиран е да работи 24 часа на ден и 7 дни в седмицата;
в)
проектиран е главно за работа в среда с множество едновременно действащи потребители, които обслужва посредством свързани в мрежа клиентски устройства;
г)
когато се пуска на пазара с операционна система, операционната система е проектирана за домашен сървър или за нископроизводителни сървърни приложения;
д)
не се пуска на пазара с отделна графична карта (dGfx), отговаряща на класификация, различна от G1;
39.
„компютърен сървър“ означава компютърен продукт, който предоставя услуги и управлява мрежовите ресурси на клиентски терминали като настолни компютри, преносими компютри, настолни терминални клиенти, телефони с интернет протокол (IP) или други компютърни сървъри. Компютърният сървър обикновено се пуска на пазара за използване в центрове за данни и в офисна/корпоративна среда. Достъпът до компютърен сървър се осъществява преди всичко чрез мрежови връзки, а не чрез преки потребителски входни устройства като клавиатура или мишка.
Компютърният сървър има следните характеристики:
а)
проектиран е да поддържа операционни системи (ОС) за компютърни сървъри и/или програми за управление на ОС и е предназначен да изпълнява инсталирани от потребителя корпоративни приложения;
б)
поддържа код за коригиране на грешки (ККГ) и/или буферирана памет (включително буферирани модули на памети с двустранно разположение на изводите (DIMM) и конфигурации от вида „буфер върху платката“ (BOB);
в)
пуска се на пазара с едно или повече захранващи устройства от вида променливо напрежение/постоянно напрежение;
г)
всички процесори имат достъп до споделена системна памет и са независимо достъпни за отделна ОС или програма за управление на ОС.“
4)
Член 3 се заменя със следното:
„Член 3
Изисквания за екопроектиране
Изискванията за екопроектиране по отношение на консумацията на електроенергия в режим „в готовност“, режим „изключен“ и мрежови режим на готовност са определени в приложение II.“
5)
Член 7 се заменя със следното:
„Член 7
Преразглеждане
Комисията преразглежда настоящия регламент и представя резултатите от преразглеждането пред Консултативния форум не по-късно от 7 януари 2016 г. в светлината на техническия напредък. Преразглеждането ще бъде насочено по-специално към обхвата и изискванията за режима „в готовност/изключен“ и целесъобразността и нивото на изискванията за мрежовия режим на готовност във връзка с третия етап на изпълнение (2019 г.).
Преразглеждането може да е насочено inter alia към професионално оборудване и продукти, оборудвани с електродвигатели, управлявани с дистанционно управление.“
6)
Член 8 се заменя със следното:
„Член 8
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Точка 1 от приложение II се прилага считано от 7 януари 2010 г.
Точка 2 от приложение II се прилага считано от 7 януари 2013 г.
Точка 3 от приложение II се прилага считано от 1 януари 2015 г.
Точка 4 от приложение II се прилага считано от 1 януари 2017 г.
Точка 5 от приложение II се прилага считано от 1 януари 2019 г.
Точка 6 от приложение II се прилага считано от 1 януари 2015 г.
Точка 7 от приложение II се прилага считано от 1 януари 2015 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.“
7)
Приложение II се изменя, както следва:
а)
в точка 2 буква г) се заменя със следното:
„г)
Управление на консумацията за всяко оборудване, различно от оборудване, свързвано към мрежа
Оборудването трябва, освен когато това е нецелесъобразно за използването по предназначение, да предлага функция за управление на консумацията или подобна функция. Когато оборудването не работи с основната си функция и друг(и) продукт(и), консумиращ(и) енергия, не е(са) зависим(и) от функциите му, функцията за управление на консумацията трябва след възможно най-краткия интервал от време, съвместим с използването по предназначение, да превключва оборудването автоматично към:
-
режим „в готовност“, или
-
режим „изключен“, или
-
друго състояние, при което не се превишават изискваните нива на консумация на мощност в режим „изключен“ и/или в режим „в готовност“, когато оборудването е свързано към захранващата електрическа мрежа.
Функцията за управление на консумацията трябва да бъде активирана.“
б)
добавят се следните нови точки 3, 4, 5, 6 и 7:
3. Считано от 1 януари 2015 г.:
а)
Възможност за дезактивиране на връзката(ите) с безжичната мрежа
Всяко оборудване, свързвано към мрежа, което може да бъде свързано с безжична мрежа, трябва да предлага възможност на потребителя да дезактивира връзката(ите) с безжичната мрежа. Това изискване не важи за продукти, които разчитат на една единствена мрежова връзка за използването си по предназначение и нямат жична мрежова връзка.
б)
Управление на консумацията на оборудване, свързвано към мрежа
Оборудването трябва, освен когато това е нецелесъобразно за използването по предназначение, да предлага функция за управление на консумацията или подобна функция. Когато оборудването не работи с основната си функция и друг(и) продукт(и), консумиращ(и) енергия, не е(са) зависим(и) от функциите му, функцията за управление на консумацията трябва след възможно най-краткия интервал от време, съвместим с използването по предназначение, да превключва оборудването автоматично към състояние на мрежови режим на готовност.
В състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, функцията за управление на консумацията може да превключва оборудването автоматично в режим „в готовност“ или в режим „изключен“ или в друго състояние, при което не се превишава изискваната консумация за режима „в готовност“ и/или „изключен“.
Функцията за управление на консумацията или подобна функция, следва да бъде налице за всички мрежови портове на оборудването, свързвано към мрежа.
Функцията за управление на консумацията или подобна функция, следва да бъде активирана, освен ако не са дезактивирани всички мрежови портове. В последния случай функцията за управление на консумацията или подобна функция, следва да се активира, ако някой от мрежовите портове бъде активиран.
Интервалът от време по подразбиране, след който функцията за управление на консумацията или подобна функция превключва оборудването автоматично в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, не трябва да надвишава 20 минути.
в)
Оборудване, свързвано към мрежа, което има един или повече режими на готовност, трябва да бъде в съответствие с изискванията за този(тези) режим(и) на готовност, когато всички мрежови портове са дезактивирани.
г)
Оборудване, свързвано към мрежа, различно от оборудване HiNA, трябва да бъде в съответствие с разпоредбите на точка 2, буква г), когато всички мрежови портове са дезактивирани.
д)
Консумация в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност:
Консумацията на оборудване HiNA или на оборудване с функционални възможности HiNA в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, в който оборудването е превключено от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 12,00 W.
Консумацията на друго оборудване, свързвано към мрежа, в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, в който оборудването е превключено от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 6,00 W.
Граничните стойности за консумацията, посочени в буква д), не се прилагат за:
i)
печатащо оборудване със захранване с номинална мощност, по-голяма от 750 W;
ii)
голямоформатно печатащо оборудване;
iii)
системи за дистанционно присъствие;
iv)
настолни терминални клиенти;
v)
работни станции;
vi)
преносими работни станции;
vii)
малки сървъри;
viii)
компютърни сървъри.
4. Считано от 1 януари 2017 г.:
В допълнение към изискванията, определени в точка 3, букви а) и б), се прилагат следните разпоредби:
а)
оборудване, свързвано към мрежа, което има един или повече режими на готовност, трябва да бъде в съответствие с изискванията за тези режими на готовност, когато никой от жичните мрежови портове не е свързан и когато всички безжични мрежови портове са дезактивирани;
б)
оборудване, свързвано към мрежа, различно от оборудване HiNA, трябва да бъде в съответствие с разпоредбите на точка 2, буква г), когато никой от жичните мрежови портове не е свързан и когато всички безжични мрежови портове са дезактивирани;
в)
консумация в състояние, осигуряващо „мрежови режим на готовност“:
Консумацията на оборудване HiNA или на оборудване с функционални възможности HiNA в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, в който оборудването е превключено от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 8,00 W.
Консумацията на друго оборудване, свързвано към мрежа, в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, в който оборудването е превключено от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 3,00 W.
Граничните стойности за консумацията, посочени в буква в), не се прилагат за:
i)
голямоформатно печатащо оборудване;
ii)
настолни терминални клиенти;
iii)
работни станции;
iv)
преносими работни станции;
v)
малки сървъри;
vi)
компютърни сървъри.
5. Считано от 1 януари 2019 г.:
В допълнение към изискванията, определени в точка 3, букви а) и б) и точка 4, букви а), б) и в), за оборудване, свързвано към мрежа, различно от оборудване HiNA или от оборудване с функционални възможности HiNA, се прилага следната разпоредба:
Консумацията на оборудване, свързвано към мрежа, различно от оборудване HiNA или от оборудване с функционални възможности HiNA в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, в който оборудването е превключено от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 2,00 W.
6. Считано от 1 януари 2015 г.:
За кафеварки времето на закъснение, след което продуктът превключва автоматично в режимите и състоянията, посочени в приложение II, точка 2, буква г), е, както следва:
-
за битови кафеварки за шварцкафе, съхраняващи кафето в термоизолирана кана - не повече от пет минути след завършване на последния цикъл на варене или 30 минути след завършване на процеса на премахване на накипа или на самопочистване,
-
за битови кафеварки за шварцкафе, съхраняващи кафето в неизолирана кана - максимум 40 минути след завършване на последния цикъл на варене или 30 минути след завършване на процеса на премахване на накипа или на самопочистване,
-
за битови кафеварки, различни от кафеварките за шварцкафе, максимум 30 минути след завършване на последния цикъл на варене, максимум 30 минути след включването на нагревателя, максимум 60 минути след задействането на функцията за подгряване на каната, или максимум 30 минути след завършване на процеса на премахване на накипа или на самопочистване, освен ако не се задейства сигнализация, изискваща намесата на потребителя, за да се предотврати евентуална повреда или злополука.
До горепосочената дата изискванията за екопроектиране, формулирани в приложение II, точка 2, буква г), не се прилагат.
7. Изисквания за продуктова информация
От 1 януари 2015 г. за оборудване, свързвано към мрежа, на видно място на свободнодостъпните интернет страници на производителите се осигурява следната информация:
а)
за всеки режим „в готовност“ и/или „изключен“ и за състоянието, осигуряващо мрежови режим на готовност, към който оборудването се превключва от функцията за управление на консумацията или подобна функция:
-
данните за консумацията на мощност във ватове, закръглена до първия знак след десетичната запетая,
-
интервалът от време, след който функцията за управление на консумацията или подобна функция превключва автоматично оборудването в режим „в готовност“ и/или „изключен“ и/или състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност;
б)
консумираната мощност от продукта в мрежови режим на готовност, ако всички жични мрежови портове са свързани и всички безжични мрежови портове са активирани;
в)
указания за това как да се активират и дезактивират безжичните мрежови портове.
Консумираната мощност от продукта в мрежови режим на готовност, посочена в буква б), и указанията, посочени в буква в), трябва да бъдат включени и в ръководството за потребителя.“
в)
Точка 3 се заменя с нова точка 8:
„8. Измервания
Консумацията на мощност, посочена в точка 1, букви а) и б), точка 2, букви а) и б), точка 3, буква д), точка 4, буква в) и точка 5, както и времената на закъснение, посочени в точка 6, се установяват чрез точна, надеждна и възпроизводима методика за измерване, като се взема предвид общопризнатото съвременно техническо равнище.“
г)
Точка 4 се заменя с нова точка 9:
„9. Информация, която следва да бъде предоставяна от производителите
За целите на оценката на съответствието съгласно член 4 техническата документация трябва да съдържа следните елементи:
а)
за всеки от двата режим „в готовност“ и/или „изключен“:
-
консумираната мощност във ватове, закръглена до първия знак след десетичната запетая,
-
използваният метод за измерване,
-
описание на начина, по който работният режим на оборудването е бил избран или програмиран,
-
последователността от събития, която води до състоянието, при което оборудването сменя автоматично режимите,
-
всякакви забележки относно работата на оборудването, например информация за това как потребителят да превключи оборудването към състояние на мрежови режим на готовност,
-
ако е приложимо, времето по подразбиране, след което функцията за управление на консумацията или подобна функция превключва оборудването в приложимия режим или състояние на ниска консумация;
б)
за оборудване, свързвано в мрежа:
-
броят и видът на мрежовите портове и с изключение на безжичните мрежови портове, указание къде върху оборудването се намират тези портове; по-специално трябва да бъде обявено дали един и същи физически мрежов порт съдържа два или повече видове мрежови портове,
-
дали преди доставката всички мрежови портове са дезактивирани,
-
дали оборудването е оборудване HiNA или оборудване с функционални възможности HiNA; когато не е предоставена информация, се счита, че това не е така;
и за всеки вид мрежов порт:
-
времето по подразбиране, след което функцията за управление на консумацията или подобна функция превключва оборудването в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност,
-
задействащият сигнал, който е необходим за повторното активиране на оборудването,
-
спецификациите за (максималните) показатели,
-
(максималната) консумацията на оборудването в състоянието, осигуряващо мрежови режим на готовност, в който функцията за управление на консумацията или подобна функция ще превключи оборудването, ако за активиране от разстояние се използва само този порт,
-
комуникационният протокол, използван от оборудването.
Ако не е предоставена информация, се счита, че оборудването не е оборудване, свързвано към мрежа, освен ако не осигурява функционални възможности на маршрутизатор, мрежов комутатор, точка за достъп до безжична мрежа (която не е терминал), концентратор, модем, телефон за гласови съобщения чрез интернет протокол (VoIP) или видеотелефон;
в)
изпитвателни параметри за измерване:
-
околна температура,
-
изпитвателно напрежение във V и честота в Hz,
-
коефициент на хармоници в захранващата електрическа мрежа,
-
информация и документация относно измервателната апаратура, постановката и схемите, използвани за електрическо изпитване;
г)
характеристиките на оборудването, които са от значение за оценката на съответствието с изискванията, определени в точка 1, буква в), или изискванията, определени в точка 2, буква в) и/или г), и/или точка 3, буква б), в зависимост от случая, включително времето, необходимо за автоматично достигане до режим „в готовност“, „изключен“ или до друго състояние, при което не се превишават изискваните нива на консумация в режим „изключен“ и/или в режим „в готовност“.
В частност, ако е необходимо, се осигурява техническа обосновка, когато изискванията, определени в точка 1, буква в), или изискванията, определени в точка 2, буква в) и/или г), и/или точка 3, буква б), не са подходящи за предвидената употреба на оборудването. Необходимостта да се поддържат една или повече мрежови връзки или да се чака сигнал за задействане от разстояние не се счита за техническа обосновка за освобождаване от изискванията, определени в точка 2, буква г), в случай на оборудване, което не е определено от производителя като оборудване, свързвано към мрежа.“
8)
В приложение III се добавя следното:
„По отношение на изискванията, определени в приложение II, точка 2, буква г), органите на държавите членки използват гореспоменатата приложима методика, за да измерят консумацията след като функцията за управление на консумацията или подобна функция е превключила оборудването в приложимия режим или състояние.
По отношение на изискванията, определени в приложение II, точка 3, буква в) и точка 4, буква а), органите на държавите членки използват гореспоменатата приложима методика след като са дезактивирани и/или разкачени, според случая, всички мрежови портове на устройството.
Когато извършват проверките с цел надзор върху пазара, посочени в член 3, параграф 2 от Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (6), органите на държавите членки прилагат следната процедура за проверка за изискванията, определени в приложение II, точки 3 и 4, според случая.
Органите на държавите членки изпитват едно-единствено устройство, както следва:
Ако, както е посочено в техническата документация, оборудването има един вид мрежови портове и ако притежава два или повече мрежови портове от този вид, на случаен принцип се избира един от тези портове и този порт се свързва към подходяща мрежа, отговаряща на спецификациите за максимални показатели на порта. В случай че има множество безжични мрежови портове от един и същи вид, останалите безжични портове по възможност се дезактивират. В случай че има множество жични мрежови портове от един и същи вид, за проверка на изискванията, посочени в приложение II, точка 3, останалите мрежови портове по възможност се дезактивират. Ако има само един мрежов порт, този порт се свързва към подходяща мрежа, отговаряща на спецификациите за максимални показатели на порта.
Устройството се поставя в режим „включен“. След като устройството е в режим „включен“ и работи правилно, може да се премине в състоянието, осигуряващо мрежови режим на готовност, като се измерва консумацията на мощност. След това на оборудването се подава подходящ задействащ сигнал на мрежовия порт и се прави проверка дали оборудването се активира повторно.
Ако, както е посочено в техническата документация, оборудването има няколко вида мрежови портове, за всеки вид мрежови портове се повтаря следната процедура. Ако има два или повече мрежови портове от даден вид, на случаен принцип се избира по един порт за всеки вид мрежови портове и този порт се свързва към подходяща мрежа, отговаряща на спецификациите за максимални показатели на порта.
Ако от даден вид мрежови портове има само един порт, този порт се свързва към подходяща мрежа, отговаряща на спецификациите за максимални показатели на порта. Безжичните портове, които не се използват, по възможност се дезактивират. В случай на проверка на изискванията, посочени в приложение II, точка 3, жичните мрежови портове, които не се използват, по възможност се дезактивират.
Устройството се поставя в режим „включен“. След като устройството е в режим „включен“ и работи правилно, може да се премине в състоянието, осигуряващо мрежови режим на готовност, като се измерва консумацията на мощност. След това на оборудването се подава подходящ задействащ сигнал на мрежовия порт и се прави проверка дали оборудването се активира повторно. Ако два или повече видове (логически) мрежови портове споделят един физически мрежов порт, тази процедура се повтаря за всеки вид логически мрежов порт, като другите логически мрежови портове са логически изключени.
Счита се, че моделът е в съответствие с настоящия регламент, ако резултатите за всеки вид мрежов порт не превишават граничната стойност с повече от 10 %.
В противен случай се изпитват още три устройства. Счита се, че моделът е в съответствие с настоящия регламент, ако средната стойност на резултатите за всеки вид мрежов порт от последните три изпитвания по-горе не превишава граничната стойност с повече от 10 %.
В противен случай моделът се счита за несъответстващ.
Органите на държавата членка предоставят резултатите от изпитванията и друга съответна информация на органите на другите държави членки и на Комисията в срок от един месец от вземането на решение по въпроса дали моделът да се счита за несъответстващ.
В допълнение към гореизложените методики, държавите членки следва да използват надеждни, точни и възпроизводими измервателни методики, които са съобразени с общопризнатото съвременно техническо равнище, включително с методите, определени в документи, чиито референтни номера са публикувани за тази цел в Официален вестник на Европейския съюз.
9)
В приложение IV след последното изречение се добавя следното:
„Мрежови режим на готовност: 3 W за оборудване HiNA; 1 W или по-малко за оборудване, което не е HiNA.“
Член 2
Изменения на Регламент (ЕО) № 642/2009
Регламент (ЕО) № 642/2009 се изменя, както следва:
1)
В член 2 се добавят следните определения:
„12.
„мрежа“ означава комуникационна инфраструктура с топология от връзки, архитектура, включително физически компоненти, принципи на организация, комуникационни процедури и формати (протоколи);
13.
„мрежов порт“ означава жичен или безжичен физически интерфейс за мрежова връзка, намиращ се на телевизора, чрез който телевизорът може да бъде задействан от разстояние;
14.
„телевизор, свързван към мрежа“ означава телевизор, който може да се свързва към мрежа и има един или повече мрежови портове;
15.
„достъпност по мрежа“ означава способността на телевизора да възобновява изпълнението на функции след като на мрежов порт е регистриран сигнал за задействане от разстояние;
16.
„сигнал за задействане от разстояние“ означава сигнал, който е произведен извън телевизора и постъпва по мрежа;
17.
„мрежови режим на готовност“ означава състояние, при което телевизорът е в състояние да възобнови изпълнението на функция чрез сигнал за задействане от разстояние по мрежова връзка;
18.
„телевизор, свързван към мрежа, с функционални възможности за висока степен на достъпност по мрежа“ (телевизор с функционални възможности HiNA) означава телевизор с функционални възможности на маршрутизатор, мрежов комутатор, точка за достъп до безжична мрежа (която не е терминал) или включително комбинация от тях;
19.
„маршрутизатор“ означава мрежово устройство, чиято основна функция е да определя оптималния маршрут, по който следва да се препраща мрежовият трафик. Маршрутизаторите препращат пакети от една мрежа към друга въз основа информацията от мрежовия слой (L3);
20.
„мрежов комутатор“ означава мрежово устройство, чиято основна функция е да филтрира, препраща и разпределя кадри въз основа на адреса на местоназначение, съдържащ се във всеки кадър. Всички комутатори работят поне на нивото на каналния слой (L2);
21.
„точка за достъп до безжична мрежа“ означава устройство, чиято основна функция е да осигури връзка чрез протокола IEEE 802.11 (Wi-Fi) до множество клиенти.“
2)
Приложение I се изменя, както следва:
а)
Добавя се следната нова точка 3:
„3. КОНСУМАЦИЯ НА МОЩНОСТ В МРЕЖОВИ РЕЖИМ НА ГОТОВНОСТ
За телевизори, свързвани към мрежа, се прилагат следните изисквания:
1.
Считано от 1 януари 2015 г.:
а)
Възможност за дезактивиране на връзката(ите) с безжичната мрежа
Ако телевизор, свързван към мрежа, може да се свързва към безжична мрежа, потребителят трябва да може да дезактивира връзката(ите) с безжичната(ите) мрежа(и). Това изискване не важи за продукти, които за използването си по предназначение разчитат на една единствена безжична връзка с мрежа и нямат жична мрежова връзка.
б)
Управление на консумацията на телевизори, свързвани към мрежа
Телевизорите, свързвани към мрежа, трябва да осигуряват функция със следните характеристики:
След не повече от 4 часа в режим „включен“, считано от последното взаимодействие с потребителя и/или смяна на канал, телевизорът трябва да превключи автоматично от режим „включен“ към състояние на мрежов режим на готовност или към друго състояние, при което не се превишават изискваните нива на консумация за състояния, осигуряващи мрежов режим на готовност.
Преди автоматичното превключване от режим „включен“ към изискваното състояние/режими, телевизорите трябва да извеждат предупредително съобщение. Тази функция трябва да е зададена по подразбиране.
В състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, функцията за управление на консумацията може да превключва телевизора автоматично в режим „в готовност“ или в режим „изключен“ или в друго състояние, при което не се превишава изискваната консумация за режима „изключен“ и/или „в готовност“.
Функцията за управление на консумацията или подобна функция, следва да бъде налице за всички мрежови портове на телевизора, свързван към мрежа.
Функцията за управление на консумацията или подобна функция, следва да бъде активирана, освен ако не са дезактивирани всички безжични мрежови портове. В такъв случай функцията за управление на консумацията или подобна функция, следва да се активира, ако който и да било от мрежовите портове бъде активиран.
в)
Телевизор, свързван към мрежа, който има един или повече режими на готовност, трябва да бъде в съответствие с изискванията за този(тези) режим(и) на готовност, когато всички безжични мрежови портове са дезактивирани.
г)
Консумация в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност:
Консумацията на телевизор с функционални възможности HiNA в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, в което телевизорът е превключен от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 12,00 W.
Консумацията на телевизори без функционални възможности HiNA в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, в което телевизорът е превключен от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 6,00 W.
2.
Считано от 1 януари 2017 г.:
В допълнение към изискванията, определени в точка 1, букви а) и б), се прилагат следните разпоредби:
а)
телевизор, свързван към мрежа, който има един или повече режими на готовност, трябва да бъде в съответствие с изискванията за тези режими на готовност, когато никой от жичните мрежови портове не е свързан и когато всички безжични мрежови портове са дезактивирани;
б)
телевизор, свързван към мрежа, трябва да бъде в съответствие с разпоредбите на точка 2.2, буква г), когато никой от жичните мрежови портове не е свързан и когато всички мрежови портове са дезактивирани;
в)
консумация в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност:
Консумацията на телевизор с функционални възможности HiNA в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност, в което телевизорът е превключен от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 8,00 W.
Консумацията на телевизори без функционални възможности HiNA в състояние на мрежови режим на готовност, в което телевизорът е превключен от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 3,00 W.
3.
Считано от 1 януари 2019 г.:
В допълнение към изискванията, определени в точка 1, букви а) и б) и точка 2, букви а), б) и в), за телевизори, свързвани към мрежа, различни от оборудване HiNA или от телевизори с функционални възможности HiNA, се прилагат следните разпоредби:
Консумацията на телевизори без функционални възможности HiNA в състояние на мрежови режим на готовност, в което телевизорът е превключен от функцията за управление на консумацията или подобна функция, не трябва да надвишава 2,00 W.“
б)
Точка 3 се преномерира на точка 4.
в)
Точка 4 се преномерира на точка 5.
г)
Точка 5 се преномерира на точка 6.
д)
В точка 5.1 (нова точка 6.1) след буква г) се добавя следната буква д):
„д)
за мрежови режим на готовност:
-
броят и видът на мрежовите портове и с изключение на безжичните мрежови портове, указание къде на телевизора се намират тези портове; по-специално трябва да бъде отбелязано дали един и същи физически мрежов порт съдържа два или повече видове мрежови портове,
-
дали преди доставката всички мрежови портове са дезактивирани,
-
дали телевизорът е класиран като телевизор с функционални възможности HiNA; ако не е предоставена информация, се счита, че телевизорът не е уред HiNA или телевизор с функционални възможности HiNA.“
е)
В точка 5.1 (нова точка 6.1) след новата буква д) се добавя следната буква е):
„е)
за всеки вид мрежов порт:
-
времето по подразбиране, след което функцията за управление на консумацията или подобна функция превключва телевизора в състояние, осигуряващо мрежови режим на готовност,
-
задействащият сигнал, който е необходим за повторно активиране на оборудването,
-
спецификациите за (максималните) показатели,
-
(максималната) консумацията на телевизора в състоянието, осигуряващо мрежови режим на готовност, в който функцията за управление на консумацията или подобна функция превключва оборудването, ако за дистанционно активиране се използва само този порт.
Ако не е предоставена информация, се счита, че телевизорът не е телевизор, свързван към мрежа.“
ж)
Точка 5.1, буква д) се преномерира на точка 6.1, буква ж).
з)
В точка 5.2 (нова точка 6.2) второто тире се заменя със следното:
‘-
за всеки режим „в готовност“ и/или „изключен“ и за състоянието, осигуряващо мрежови режим на готовност, данните за консумираната мощност във ватове, с точност до втория знак след десетичната запетая.“
3)
В приложение II точка 2 се заменя със следното:
„2. Измервания на консумацията на мощност в режим „в готовност/изключен“ и мрежови режим на готовност
Измерванията на консумацията на мощност, посочени в приложение I, части 2 и 3, трябва да удовлетворяват всяко едно от следните условия:
Консумацията на мощност, посочена в точка 2.1, букви а) и б), точка 2.2, букви а) и б), точка 3.1, буква г) и точка 3.2, буква в), се установява чрез точна, надеждна и възпроизводима методика за измерване, като се взема предвид общопризнатото съвременно техническо равнище.“
4)
Приложение III се заменя със следното:
„ПРИЛОЖЕНИЕ III
ПРОЦЕДУРА ЗА ПРОВЕРКА
A. Процедура за проверка на спазването на изискванията, определени в приложение I, части 1, 2, 4 и 5
1)
Когато извършват проверките с цел надзор върху пазара, посочени в член 3, параграф 2 от Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (7), органите на държавите членки прилагат следната процедура за проверка за спазване на изискванията, установени в приложение I, части 1, 2, 4 и 5.
Органите на държавите членки изпитват един-единствен телевизионен приемник.
Следва да бъде проверено дали моделът съответства на посочените в приложение I изисквания, ако:
а)
полученият резултат за консумираната мощност в режим „включен“ не надвишава с повече от 7 % приложимата гранична стойност, посочена в приложение I, част 1, точки 1 и 2; както и
б)
получените резултати за състоянията „изключен“/„в готовност“ не надвишават с повече от 0,10 W приложимите гранични стойности, посочени в приложение I, част 2, точка 1, букви а) и б) и точка 2, букви а) и б); както и
в)
резултатът за отношението на върховите яркости, определено в приложение I, част 5, не е под 60 %.
Ако не бъдат постигнати резултатите, посочени в точка 1, буква а), б) или в), следва да бъдат изпитани три допълнителни устройства от същия модел.
2)
След като бъдат изпитани трите допълнителни устройства от същия модел, се счита, че моделът отговаря на изискванията, определени в приложение I, ако:
а)
усредненият резултат за консумираната мощност в режим „включен“ на споменатите три устройства не надвишава с повече от 7 % приложимата гранична стойност, посочена в приложение I, част 1, точки 1 и 2; както и
б)
усредненият резултат за състоянията „изключен“/„в готовност“ на споменатите три устройства, според конкретния случай, не надвишава с повече от 0,10 W приложимите гранични стойности, посочени в приложение I, част 2, точка 1, букви а) и б) и точка 2, букви а) и б); както и
в)
усредненият резултат за отношението на върховите яркости на споменатите три устройства, определено в приложение I, част 5, не е под 60 %.
Ако не бъдат постигнати резултатите, посочени в точка 2, букви а), б) и в), се счита, че моделът не съответства на изискванията.
Б. Процедура за проверка на спазването на изискванията, определени в приложение I, част 3
Когато извършват проверките с цел надзор върху пазара, посочени в член 3, параграф 2 от Директива 2009/125/ЕО, органите на държавите членки прилагат следната процедура за проверка на изпълнението на изискванията, определени в приложение I, част 3, точка 1, буква г) и точка 2, буква в), според случая. Те използват посочената по-долу приложима процедура, след като са дезактивирани и/или разкачени, според случая, всички мрежови портове на устройството.
Органите на държавите членки изпитват едно-единствено устройство както следва:
Ако, както е посочено в техническата документация, телевизорът е с един вид мрежови портове и ако притежава два или повече мрежови портове от този вид, на случаен принцип се избира един от тези портове и този порт се свързва към подходяща мрежа, отговаряща на спецификациите за максимални показатели на порта. В случай че има множество безжични мрежови портове от един и същи вид, останалите безжични портове по възможност се дезактивират. В случай че има множество жични мрежови портове от един и същи вид, за проверка на изискванията, посочени в приложение I, точка 2, останалите мрежови портове по възможност се дезактивират. Ако има само един мрежов порт, този порт се свързва към подходяща мрежа, отговаряща на спецификациите за максимални показатели на порта.
Устройството се поставя в режим „включен“. След като устройството е в режим „включен“ и работи правилно, може да се премине в състоянието, осигуряващо мрежови режим на готовност, като се измерва консумацията на мощност. След това на телевизора се подава подходящ задействащ сигнал на мрежовия порт и се прави проверка дали телевизорът се активира повторно.
Ако, както е посочено в техническата документация, телевизорът има повече от един вид мрежови портове, за всеки вид мрежови портове се повтаря следната процедура. Ако има два или повече мрежови портове от даден вид, на случаен принцип се избира по един порт за всеки вид мрежови портове и този порт се свързва към подходяща мрежа, отговаряща на спецификациите за максимални показатели на порта.
Ако за някой вид мрежови портове има само един порт, този порт се свързва към подходяща мрежа, отговаряща на спецификациите за максимални показатели на порта. Безжичните портове, които не се използват, по възможност се дезактивират. В случай на проверка на изискванията, посочени в приложение II, точка 3, жичните мрежови портове, които не се използват, по възможност се дезактивират.
Устройството се поставя в режим „включен“. След като устройството е в режим „включен“ и работи правилно, може да се премине в състоянието, осигуряващо мрежови режим на готовност, като се измерва консумацията на мощност. След това на телевизора се подава подходящ задействащ сигнал на мрежовия порт и се прави проверка дали телевизорът се активира повторно.
Ако два или повече видове (логически) мрежови портове споделят един физически мрежов порт, тази процедура се повтаря за всеки вид логически мрежов порт, като другите логически мрежови портове са логически изключени.
Счита се, че моделът е в съответствие с настоящия регламент, ако резултатите за всеки вид мрежов порт не превишават граничната стойност с повече от 7 %.
В противен случай се изпитват още три устройства. Счита се, че моделът е в съответствие с настоящия регламент, ако средната стойност на резултатите за всеки вид мрежов порт от последните три изпитвания по-горе не превишава граничната стойност с повече от 7 %.
В противен случай моделът се счита за несъответстващ.
Органите на държавата членка предоставят резултатите от изпитванията и друга съответна информация на органите на другите държави членки и на Комисията в срок от един месец от вземането на решение по въпроса дали моделът да се счита за несъответстващ.
В. Проверка за съответствието
За целите на проверката на съответствието с изискванията органите на държавите членки прилагат процедурата, посочена в приложение II, както и надеждни, точни и възпроизводими методи за измерване, които вземат предвид общопризнатите методи за измерване, характерни за съвременното техническо равнище, включително методи, заложени в документи, чиито референтни номера са публикувани за целта в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 3
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 22 август 2013 година.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 801/2013,
22. august 2013,
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1275/2008 seoses ökodisaini nõuetega elektriliste ja elektrooniliste kodumasinate ja kontoriseadmete elektrienergia tarbimise kohta ooteseisundis ja väljalülitatud seisundis ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 642/2009 televiisorite ökodisaini nõuete osas
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiivi 2009/125/EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 1,
olles konsulteerinud ökodisaini nõuandefoorumiga
ning arvestades järgmist:
(1)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/32/EÜ (2) artikli 16 lõikes 2 on sätestatud rakendusmeetmed, mille seas üks esmajärgulisi meetmeid on rakendusmeede, mis vähendab teatud tootegrupi elektrikadu ooteseisundis.
(2)
Elektriliste ja elektrooniliste kodumasinate ja kontoriseadmete elektrienergia tarbimist võrguühendusega ooteseisundis käsitleti ooteseisundi ja väljalülitatud seisundi kulu tehnilises, keskkonna- ja majandusuuringus, mis tehti 2006. ja 2007. aastal. Uuringus jõuti järeldusele, et pidev võrguühendus saab kodumasinate ja kontoriseadmete üldiseks omaduseks. Energiat tarbivate toodete ökodisaini regulatiivkomitee soovitas 21. juunil 2008. aastal käsitleda võrguühendusega ooteseisundit eraldi, kuna sel ajal olid asjaomased andmed puudulikud.
(3)
Ökodisaini töökavas aastateks 2009-2011 on võrguühendusega ooteseisundit vaadeldud kui ühte prioriteeti. Vastavalt sellele tegi komisjon 2010.-2011. aastal ettevalmistava uuringu, et analüüsida võrku ühendatud seadmete ooteseisundi tehnilisi, keskkonna- ja majandustahke. Uuring tehti koos sidusrühmadega ning ELi ja mitteliikmesriikidest huvitatud isikutega ja selle tulemused on avalikustatud.
(4)
Uuringus hinnati, et ühenduses müüdud elektriliste ja elektrooniliste kodumasinate ja kontoriseadmete energiakulu, mis tuleneb sellest, et nad on ooteseisundis võrku ühendatud, oli 2010. aastal 54 TWh, millele vastab 23 miljonit tonni süsihappegaasi heidet. Kui meetmeid ei võeta, kasvab kulu aastaks 2020 prognooside kohaselt 90 TWh-ni. Sellest järeldati, et võrguühendusega ooteseisundis tekkivat elektrienergia kulu võiks märkimisväärselt vähendada. Käesoleva määruse eesmärk on tuua turule rohkem ooteseisundi energiatõhusust suurendavaid tehnilisi lahendusi, millega saavutataks võrreldes olukorraga, mille puhul meetmeid ei võetaks, hinnanguline energiasääst 36 TWh aastaks 2020 ning 49 TWh aastaks 2025.
(5)
Näiteks jõuti uuringus seisukohale, et elektrisäästu seisukohalt on tähtis toitehaldus, mis lülitab seadme võrguühendusega ooteseisundisse, kui seade ei täida põhiülesannet. On vaja, et välise või sisemise juhtimiskäsklusega taasaktiveeritud seade oleks aktiivses seisundis teatava piiratud aja, sõltumata oma peamis(t)e funktsiooni(de) täitmisest, näiteks selleks, et oleks võimalik seadet hooldada või tarkvara alla laadida. Toitehaldusega tuleks tagada, et toode läheks pärast ülesannete täitmist võrguühendusega ooteseisundisse.
(6)
Ettevalmistavas uuringus jõuti järeldusele, et võrguühendusega ooteseisundi seisukohast oleks vaja eristada nõudeid vastavalt võrgu valmisolekule. Sel eesmärgil määrati teatud arv HiNA seadmeid, sealhulgas ruuter, kommutaator, raadiokohtvõrgu juurdepääsupunkt, jaotur ja modem, mille peamine ülesanne on töödelda andmeliiklust võrgus. Kuna eeldatavalt peaks selline seade kohe reageerima sissetulevale andmevoole, võib võrguühendusega ooteseisundi nõuet lugeda võrdväärseks jõudeoleku nõudega.
(7)
Ökodisaini nõuandefoorum toetas 14. septembril 2011 seisukohta, et võrguühendusega ooteseisundi ökodisaini nõuded tuleks välja töötada olemasoleva komisjoni määruse (EÜ) nr 1275/2008 (3) muudatuses, kuna ooteseisundi ja võrguühendusega ooteseisundi funktsionaalsete tingimuste vahel on seos ning tootevalik on võrdväärne.
(8)
Ooteseisundi ja väljalülitatud seisundi ning võrguühendusega ooteseisundi nõuded tuleks läbi vaadata koos. Kuna määruses (EÜ) nr 1275/2008 sätestatud läbivaatamise kuupäev on võrguühendusega ooteseisundi nõuete esimese järgu jõustumise kuupäevast varasem, tuleks määruse läbivaatamise tähtaega aasta võrra edasi lükata.
(9)
Kuna televiisorid, mille suhtes kohaldatakse tootespetsiilist ökodisaini rakendusmeedet, jäeti määruse (EÜ) nr 1275/2008 reguleerimisalast välja, lisatakse televiisorite puhul võrguühendusega ooteseisundi ökodisaini nõuded komisjoni määrusesse (EÜ) nr 642/2009 (4). Võrguühendusega ooteseisundi tehnilise, keskkonna- ja majandusuuringuga saadi hinnang, et võrguühendusega ooteseisundi ökodisaini nõuded annaksid televiisorite puhul aastaks 2020 säästu 10 TWh.
(10)
Kohvimasinate osas jäädi ökodisaini nõuandefoorumis (5)16. detsembril 2011 ja 18. aprillil 2012 seisukohale, et tootespetsiifilist rakendusmeedet ei ole vaja vastu võtta, kuid leiti, et määruses (EÜ) nr 1275/2008 sätestatud ooteseisundinõuded tuleks kohvimasinate jaoks täpsemalt sõnastada.
(11)
Käesolevas määruses esitatakse kohvimasinate toitehalduse nõuded järgmiste näitajate vaikeväärtuste osas: aeg, mille möödudes kohvimasin lülitub ooteseisundisse, ja aeg, mille möödudes kohvimasin lülitub välja.
(12)
Kodumajapidamises kasutatavate kohvimasinate tehnilisest, keskkonna- ja majandusuuringust, mis tehti ökodisainidirektiivi alusel, selgus, et kui lühendada viiteaega, mille möödudes kohvimasin lülitub ooteseisundisse ja välja, säästetaks aastaks 2020 aastas üle 2 TWh. Seda säästu ei ole võetud arvesse määruse (EÜ) nr 1275/2008 kohases säästuprognoosis,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määruse (EÜ) nr 1275/2008 muutmine
Määrust (EÜ) nr 1275/2008 muudetakse järgmiselt.
1)
Pealkiri asendatakse järgmisega:
2)
Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 1
Reguleerimisese ja reguleerimisala
Käesolevas määruses sätestatakse ökodisaininõuded elektrienergia tarbimise kohta ooteseisundis, väljalülitatud seisundis ja võrguühendusega ooteseisundis elektriliste ja elektrooniliste kodumasinate ja kontoriseadmete turule laskmiseks.
Käesolevat määrust ei kohaldata elektriliste ja elektrooniliste kodumasinate ja kontoriseadmete suhtes, mis on turule viidud oma kasutusotstarbe täitmiseks madalpinge-välistoiteallikaga varustatult.”
3)
Artiklisse 2 lisatakse järgmised mõisted:
„10. „võrk”- kindla ülesehitusega ja organisatsiooniliste põhimõtetega andmevahetustaristu, mis koosneb teatava paigutusega füüsilistest osadest ja füüsilistest ühendustest, mille kohta on sätestatud protseduurid ja eeskirjad (kommunikatsiooniprotokollid);
11. „võrguühendusega ooteseisund”- seisund, milles seade on valmis ülesannet täitma võrgu kaudu saabunud kaugjuhtimiskäskluse peale;
12. „kaugjuhtimiskäsklus”- signaal, mis tuleb võrgu kaudu seadmesse väljastpoolt;
13. „võrguport”- seadmel paiknev raadio teel või juhtmete kaudu toimiv füüsiline võrguühenduse liides, mille kaudu saab seadet kaugjuhtimiskäsklusega juhtida;
14. „loogiline võrguport”- võrgutehnoloogia, mis toimib füüsilises võrgupordis;
15. „füüsiline võrguport”- võrgupordi füüsiline seadis (riistvara); füüsilises võrgupordis võib toimida üks või mitu võrgutehnoloogiat;
16. „valmisolek”- seadme võime täita ülesannet, kui võrgupordis on kindlaks tehtud kaugjuhtimiskäsklus;
17. „võrguühendusega seade”- ühe või mitme võrgupordiga seade, mille saab ühendada võrku;
18. „kõrgvalmisolekuga võrguseade” ehk HiNa seade- seade, mille peamiseks ülesandeks on üks või mitu järgmistest funktsioonidest, kuid mitte muu põhifunktsioon: ruuter, kommutaator, raadiokohtvõrgu juurdepääsukoht (mis ei ole terminal), jaotur, modem, internetitelefon, videotelefon;
19. „kõrgvalmisolekufunktsiooniga võrguühendusega seade” (HiNa funktsiooniga seade)- võrguühendusega seade, mis võib täita ruuteri, kommutaatori või raadiokohtvõrgu juurdepääsukoha (mis ei ole terminal) ülesannet või mitut nimetatud ülesannet, kuid ei ole kõrgvalmisolekuga võrguseade;
20. „ruuter”- võrguseade, mille esmane ülesanne on määrata optimaalne tee andmepakettide edastamiseks võrgus. Ruuterid edastavad pakette ühest võrgust teise võrgukihi (L3) teabe alusel;
21. „kommutaator”- võrguseade, mille esmane ülesanne on filtreerida, edastada ja jaotada kaadreid vastavalt iga kaadri sihtaadressile. Kõik kommutaatorid opereerivad vähemalt lülikihi (L2) tasemel;
22. „raadiokohtvõrgu juurdepääsukoht”- seade, mille esmane ülesanne on tagada mitmele kliendile IEEE 802.11 tüüpi ühendus (nn wifi-ühendus);
23. „jaotur”- võrguseade, mis koosneb mitmest pordist ja mida kasutatakse kohtvõrgu segmentide ühendamiseks;
24. „modem”- seade, mille esmane ülesanne on juhtmeid või optilisi kaableid pidi saata ja vastu võtta digitaalselt moduleeritud analoogsignaale;
25. „trükiseade”- seade, mis väljastab elektroonilise sisendi paberil. Trükiseade võib täita lisaülesandeid ja seda võidakse turustada kui multifunktsionaalset seadet või kui multifunktsionaalset toodet;
26. „suure formaadi trükiseade”- trükiseade, mis trükib A2 või suuremas formaadis, sealhulgas seadmed, millega trükitakse vähemalt 406 mm laiusele lintkandjale;
27. „kaugosavõtusüsteem”- kõrglahutusvideo formaadis videokonverentsi- ja koostöösüsteem, mis koosneb kasutajaliidesest, kõrglahutuskaamerast, kuva- ja heliseadmest ning pildi ja heli kodeerimise-dekodeerimise vahenditest;
28. „kodumajapidamises kasutatav kohvimasin”- mittekaubanduslik kohvi valmistamise seade;
29. „kodumajapidamises kasutatav filterkohvimasin”- kodumajapidamises kasutatav kohvimasin, milles kohvi valmistatakse läbi filtri nõrgumise teel;
30. „küttekeha”- kohvimasina osa, milles kasutatakse elektrit vee kuumutamiseks;
31. „tassi eelkuumutamine”- toiming kohvimasina kõrval või peal hoitavate tasside soojendamiseks;
32. „kohvivalmistamistsükkel”- kohvi valmistamiseks vajalike toimingute tsükkel;
33. „omapuhastus”- toiming, mida kohvimasin teeb oma sisemuse puhastamiseks. See võib olla lihtne loputus või puhastus, milles kasutatakse teatavaid lisaaineid;
34. „katlakivi eemaldamine”- toiming, millega kohvimasin eemaldab osaliselt või täielikult oma sisemusest katlakivi;
35. „lauaterminalarvuti”- riistvaraline õhuke klient, milleks on arvuti, mis oma põhiülesannete täitmiseks on ühendatud kaugarvutisüsteemiga (nt serverarvuti, kaugtööjaam); lauaterminalarvutil ei ole sisseehitatud salvestusseadet. Lauaterminalarvuti on ette nähtud kasutamiseks kindlas kohas (nt töölaual), see ei ole kaasaskantav. Lauaterminalarvutid võivad teavet edastada välisele kuvarile või lauaterminalarvutisse sisseehitatud kuvarile, kui see on olemas;
36. „tööjaam”- suure tõhususega ühekasutajaarvuti, mida lisaks muudele suure andmetöötlusmahuga ülesannetele kasutatakse peamiselt graafilise andmetöötluse, raalprojekteerimise, tarkvaraarenduse, finants- ja teadusrakenduste jaoks ja mahukate arvutuste tegemiseks ning mille iseloomulikud omadused on järgmised:
a)selle keskmine tõrgeteta tööaeg on vähemalt 15000 tundi;b)sellel on veaparanduskood ja/või puhverdatud mälu;c)see vastab järgmisest viiest tingimusest kolmele:
1)
sellel on lisatoitevõimalus kõrgetasemelisele graafikakaardile, st 6 kontaktiga välisseadmeühendus PCI-E, 12 V;
2)
süsteemi emaplaadil on lisaks graafikakaardi pesa(de)le ja/või PCI-X’i ühilduvusele kõrgema taseme kui × 4 PCI-E siin;
3)
see ei ühildu UMA graafikakaardiga;
4)
sellel on vähemalt viis PCI, PCI-E või PCI-X’i pesa;
5)
see sobib kasutamiseks vähemalt kahe keskprotsessoriga (peab ühilduma eraldiseisvate füüsiliste protsessorite või -pesadega, st seda ei asenda ühilduvus ühe mitmetuumalise protsessoriga);
37. „kaasaskantav tööjaam”- suure tõhususega kaasaskantav ühekasutajaarvuti, mida lisaks muudele suure andmetöötlusmahuga ülesannetele kasutatakse peamiselt graafilise andmetöötluse, raalprojekteerimise, tarkvaraarenduse ning finants- ja teadusrakenduste jaoks ning mis võib pikemaajalisel kasutamisel olla kas vahelduvvoolu allikaga ühendatud või mitte. Kaasaskantavatel tööjaamadel on sisseehitatud kuvar ja nad töötavad sisseehitatud aku või muu kaasaskantava toiteallika jõul. Enamikul kaasaskantavatel tööjaamadel on väline toiteallikas ning sisseehitatud klaviatuur ja osutusseade.
Kaasaskantaval tööjaamal on järgmised tunnused:
a)selle keskmine tõrgeteta tööaeg (MTBF) on vähemalt 13000 tundi;b)selles kasutatakse vähemalt ühte klassi G3 (esisiini (FB) andmelaius 128 bitti), G4, G5, G6 või G7 kuuluvat eraldi graafikakaarti (dGfx);c)see võimaldab vähemalt kolme täiendava sisemise salvestusseadme lisamist;d)see võimaldab kasutada süsteemimälu mahus vähemalt 32 gigabaiti;38. „väikeserver”- arvuti, mis tavaliselt sisaldab lauaarvuti komponente lauaarvuti kestas, kuid on eelkõige ette nähtud teiste arvutite andmete haldamiseks ja täitma selliseid ülesandeid nagu võrgutaristuteenuste osutamine ja andmete/andmekandjate haldamine, ning millel on järgmised tunnused:
a)see on jalapealses, torn- või muud tüüpi kestas, mis on sarnane lauaarvuti kestaga, nii et kogu andmetöötlus, andmete salvestus ja kõik andmetöötlus-, salvestus- ja võrguühenduskomponendid on ühes kastis;b)see on töövõimeline 24 tundi ööpäevas ja seitse päeva nädalas;c)see on eelkõige ette nähtud tööks mitme samaaegse kasutajaga keskkonnas, teenindades võrku ühendatud klientseadmete kaudu mitut kasutajat;d)koos operatsioonisüsteemiga turule lastava seadme operatsioonisüsteem on ette nähtud kasutamiseks koduserveris või väikese võimsusega serveris;e)seda lastakse turule üksnes klassi G1 kuuluva eraldi graafikakaardiga (dGfx);39. „serverarvuti”- raal, mis pakub teenuseid klientseadmetele, nagu lauaarvutid, sülearvutid, lauaterminalarvutid, internetitelefonid, või teistele arvutiserveritele ja haldab nende võrguressursse. Turule lastakse tavaliselt serverarvuteid, mis on ette nähud kasutamiseks andmekeskustes ja büroodes/äriühingutes. Serverarvutile pääseb eelkõige ligi võrguühenduse, mitte kasutaja vahetute sisendseadmete (nt klaviatuur või hiir) kaudu.
Serverarvutil on järgmised tunnused:
a)see on ette nähtud kasutamiseks serverarvuti operatsioonisüsteemiga (OS) ja/või hüperviisoritega ning on mõeldud kasutaja paigaldatud ärirakenduste käitamiseks;b)see sobib veaparanduskoodi (error-correcting code, ECC) ja/või puhverdatud mälu (sh puhverdatud kaherealised mälumoodulid (DIMMid) ja emaplaadipuhvri (BOB) konfiguratsioonid) kasutamiseks;c)seda lastakse turule ühe või mitme vahelduvvoolu-alalisvoolu-toiteallikaga;d)kõik protsessorid saavad kasutada süsteemi ühist operatiivmälu ja on sõltumatult nähtavad üheleainsale operatsioonisüsteemile või hüperviisorile.
4)
Artikkel 3 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 3
Ökodisaininõuded
II lisas on sätestatud ökodisaininõuded elektrienergia tarbimise kohta ooteseisundis, väljalülitatud seisundis ning võrguühendusega ooteseisundis.”
5)
Artikkel 7 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 7
Läbivaatamine
Komisjon vaatab käesoleva määruse tehnika arengut arvestades läbi ja esitab tulemused nõuandefoorumile hiljemalt 7. jaanuariks 2016. Läbivaatamisel pööratakse tähelepanu eelkõige ooteseisundi ja väljalülitatud seisundi kasutusulatusele ja nõuetele ning võrguühendusega ooteseisundi nõuete tasemele ja asjakohasusele rakendamise kolmandat järku (2019) arvestades.
Läbivaatamisel võidakse ühtlasi käsitleda kutsetöös kasutatavaid seadmeid ning kaugjuhtimispuldiga juhitavaid elektrimootoriga seadmeid.”
6)
Artikkel 8 asendatakse järgmisega:
„Artikkel 8
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
II lisa punkti 1 kohaldatakse 7. jaanuarist 2010.
II lisa punkti 2 kohaldatakse 7. jaanuarist 2013.
II lisa punkti 3 kohaldatakse 1. jaanuarist 2015.
II lisa punkti 4 kohaldatakse 1. jaanuarist 2017.
II lisa punkti 5 kohaldatakse 1. jaanuarist 2019.
II lisa punkti 6 kohaldatakse 1. jaanuarist 2015.
II lisa punkti 7 kohaldatakse 1. jaanuarist 2015.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.”
7)
II lisa muudetakse järgmiselt.
a)
Punkti 2 alapunkt d asendatakse järgmisega:
„d)
Kõikide võrku ühendamata seadmete toitehaldus
Seadmetel peab olema toitehaldus või muu sellesarnane funktsioon, kui see ei ole vastuolus ettenähtud kasutusotstarbega. Kui seade ei täida oma põhiülesannet ja seadme tööst ei sõltu teised energiat tarbivad tooted, peab toitehaldus lülitama seadme ettenähtud kasutusotstarbe seisukohast lühima võimaliku aja jooksul:
-
ooteseisundisse või
-
väljalülitatud seisundisse või
-
muusse seisundisse, nii et elektrivõrku ühendatud seadme puhul on täidetud väljalülitatud seisundi ja/või ooteseisundi võimsustarbe nõuded.
Toitehaldus peab olema aktiveeritud.”
b)
Järgmised sätted lisatakse punktidena 3, 4, 5, 6, 7:
3. Alates 1. jaanuarist 2015
a)
Võimalus välja lülitada raadiokohtvõrgu ühendus(ed)
Võrguühendusega seadmel, mida saab raadiokohtvõrku ühendada, peab olema võimalus, et kasutaja saab seadme raadiokohtvõrguühenduse(d) lahti ühendada. See nõue ei kehti toodete kohta, mille kavandatud kasutus sõltub ühest raadiokohtvõrgust ja millel ei ole ühendust juhtmetega sidevõrguga.
b)
Võrguühendusega seadmete toitehaldus
Seadmel peab olema, kui see ei ole vastuolus seadme ettenähtud kasutusega, toitehaldus või muu sellesarnane funktsioon. Kui seade ei täida oma põhiülesannet ja seadme tööst ei sõltu teised energiat tarbivad tooted, peab toitehaldus lülitama seadme ettenähtud kasutusotstarbe seisukohast lühima võimaliku aja jooksul võrguühendusega ooteseisundisse.
Võrguühendusega ooteseisundi korral võib toitehaldus lülitada seadme ooteseisundisse, väljalülitatud seisundisse või muusse seisundisse, nii et ei rikutaks kohaldatavaid ooteseisundi ja ja/või väljalülitatud seisundi nõudeid.
Toitehaldus või muu sellesarnane funktsioon peab olema kättesaadav võrguühendusega seadmete kõikides võrguportides.
Toitehaldus või muu sellesarnane funktsioon peab olema aktiveeritud, välja arvatud juhul, kui mitte ükski võrguport ei ole aktiveeritud. Sellisel juhul peab toitehaldus või muu sellesarnane funktsioon aktiveeruma juhul, kui kas või üks võrguport aktiveerub.
Vaikeaeg, mille möödudes toitehaldus või muu sellesarnane funktsioon lülitab seadme võrguühendusega ooteseisundisse, ei tohi ületada 20 minutit.
c)
Võrguühendusega seade, millel on vähemalt üks ooteseisund, peab vastama kõnealus(t)e ooteseisundi(te) nõuetele, kui kõik võrgupordid on aktiveerimata.
d)
Võrguühendusega seade, mis ei ole kõrgvalmisolekuga võrguseade, peab vastama punkti 2 alapunkti d sätetele, kui kõik võrgupordid on aktiveerimata.
e)
Võimsustarve võrguühendusega ooteseisundis
Kõrgvalmisolekuga võrguseadmete või kõrgvalmisolekufunktsiooniga seadmete võimsustarve võrguühendusega ooteseisundis, millesse seadmed lülituvad toitehalduse või muu sellesarnase funktsiooni toimel, ei tohi olla üle 12,00 W.
Muude võrguühendusega seadmete võimsustarve ooteseisundis, millesse seadmed lülituvad toitehalduse või muu sellesarnase funktsiooni toimel, ei tohi olla üle 6,00 W.
Punktis e sätestatud võimsuse piirnorme ei kohaldata järgmiste seadmete suhtes:
i)
trükiseadmed toiteallika nimivõimsusega üle 750 W;
ii)
suuremõõdulised trükiseadmed;
iii)
kaugosavõtusüsteemid;
iv)
lauaterminalarvutid;
v)
tööjaamad;
vi)
kaasaskantavad tööjaamad;
vii)
väikeserverid;
viii)
arvutiserverid.
4. Alates 1. jaanuarist 2017
Lisaks punkti 3 alapunktides a ja b sätestatud nõuetele kehtivad järgmised sätted.
a)
Võrguühendusega seadmed, millel on vähemalt üks ooteseisund, peavad vastama kõnealus(t)e ooteseisundi(te) nõuetele, kui kõik juhtmetega sidevõrgu pordid on lahti ühendatud ja kõik raadiokohtvõrgu pordid on aktiveerimata.
b)
Võrguühendusega seade, mis ei ole kõrgvalmisolekuga võrguseade, peab vastama punkti 2 alapunktile d, kui kõik juhtmetega sidevõrgu pordid on lahti ühendatud ja kõik raadiokohtvõrgu pordid on aktiveerimata.
c)
Võimsustarve võrguühendusega ooteseisundis:
Kõrgvalmisolekuga võrguseadmete või kõrgvalmisolekufunktsiooniga seadmete võimsustarve võrguühendusega ooteseisundis, millesse seadmed lülituvad toitehalduse või muu sellesarnase funktsiooni toimel, ei tohi olla üle 8,00 W.
Muude võrguühendusega seadmete võimsustarve ooteseisundis, millesse seadmed lülituvad toitehalduse või muu sellesarnase funktsiooni toimel, ei tohi olla üle 3,00 W.
Punktis c sätestatud võimsuse piirnorme ei kohaldata järgmiste seadmete suhtes:
i)
suureformaadilised trükiseadmed;
ii)
lauaterminalarvutid;
iii)
tööjaamad;
iv)
kaasaskantavad tööjaamad;
v)
väikeserverid;
vi)
arvutiserverid.
5. Alates 1. jaanuarist 2019
Lisaks punkti 3 alapunktides a ja b ning punkti 4 alapunktides a, b ja c sätestatud nõuetele kehtib selliste seadmete puhul, mis ei ole kõrgvalmisolekuga (HiNA) võrguseadmed või kõrgvalmisolekufunktsiooniga seadmed, järgmine säte:
seadmetel, mis ei ole kõrgvalmisolekuga võrguseadmed või kõrgvalmisolekufunktsiooniga seadmed, ei tohi võimsustarve võrguühendusega ooteseisundis, millesse seadmed lülituvad toitehalduse või muu sellesarnase funktsiooni toimel, ületada 2,00 W.
6. Alates 1. jaanuarist 2015
Kohvimasinate puhul peab olema aeg, mille möödudes toode lülitub II lisa punkti 2 alapunktis d osutatud seisunditesse, järgmine:
-
kodumajapidamises kasutatavate filterkohvimasinate korral, kus kohvi hoitakse isoleeritud nõus, mitte üle viie minuti pärast viimase kohvivalmistamistsükli lõppemist või mitte üle 30 minuti pärast katlakivi eemaldamise või omapuhastuse toimingu lõppemist;
-
kodumajapidamises kasutatavate filterkohvimasinate korral, kus kohvi hoitakse isoleerimata nõus, mitte üle 40 minuti pärast viimase kohvivalmistamistsükli lõppemist või mitte üle 30 minuti pärast sadestise eemaldamise või puhastamistoimingu lõppemist;
-
kodumajapidamises kasutatavate kohvimasinate korral, mis ei ole filterkohvimasinad, mitte üle 30 minuti pärast viimase kohvivalmistamistsükli lõppemist või mitte üle 30 minuti pärast küttekeha aktiveerimist või mitte üle 60 minuti pärast tasside eelsoojenduse aktiveerimist või mitte üle 30 minuti pärast sadestise eemalduse või puhastustoimingu lõppemist, välja arvatud juhul, kui on tekkinud häire, mis nõuab kasutaja sekkumist kahju ja õnnetuse ärahoidmiseks.
II lisa punkti 2 alapunkti d kohaseid ökodisaininõudeid ei kohaldata enne eespool sätestatud kuupäeva.
7. Tooteteabe nõuded
1. jaanuarist 2015 peab võrguühendusega seadmete tootja vaba juurdepääsuga veebilehel olema selgelt esitatud järgmine teave:
a)
kõikide ooteseisundite ja väljalülitatud seisundite ning võrguühendusega ooteseisundite kohta, millesse seade lülitub toitehalduse või muu sellesarnase funktsiooni toimel:
-
andmed võimsustarbe kohta vattides, ümardatud ühe kümnendkohani;
-
aeg, mille möödudes lülitub seade toitehalduse või muu sellesarnase funktsiooni toimel ooteseisundisse või väljalülitatud seisundisse või võrguühendusega ooteseisundisse;
b)
toote võimsustarve võrguühendusega ooteseisundis, kui kõik juhtmetega sidevõrgu pordid on ühendatud ja kõik raadiokohtvõrgu pordid on aktiveeritud;
c)
juhised, kuidas raadiokohtvõrgu porte aktiveerida ja deaktiveerida.
Toote võimsustarve võrguühendusega ooteseisundis, nagu osutatud punktis b, ja juhised, nagu osutatud punktis c, tuleb esitada kasutusjuhendis.”
c)
Punkt 3 asendatakse uue punktiga 8:
„8. Mõõtmised
Punkti 1 alapunktides a ja b, punkti 2 alapunktides a ja b, punkti 3 alapunktis e, punkti 4 alapunktis c ja punktis 5 osutatud võimsustarve ning punktis 6 osutatud viiteajad määratakse usaldusväärse, täpse ja korratava mõõtmismenetlusega, milles on võetud arvesse üldtunnustatud tehnika taset.”
d)
Punkt 4 asendatakse uue punktiga 9:
„9. Tootjate esitatav teave
Artikli 4 kohaseks vastavushindamiseks peavad tehnilised dokumendid sisaldama järgmisi andmeid:
a)
iga ooteseisundi ja/või väljalülitatud seisundi kohta:
-
andmed võimsustarbe kohta vattides, ümardatud ühe kümnendkohani;
-
kasutatud mõõtmismeetod;
-
kirjeldus, kuidas seadme seisund on valitud või kuidas see on programmeeritud;
-
sellise seisundi saavutamiseks vajalike sammude rida, mille tulemusel seade muudab automaatselt oma seisundit;
-
muud märkused seadme töö kohta, nt teave, kuidas kasutaja lülitab seadme võrguühendusega ooteseisundisse;
-
kui see on asjakohane, siis selle aja vaikeväärtus, mille möödudes toitehalduse või muu sellesarnase funktsiooni toimel lülitub seade kohaldatavasse väikese võimsustarbega seisundisse;
b)
võrguühendusega seadme kohta:
-
võrguportide arv ja liik ning, välja arvatud raadiokohtvõrgu pordid, portide asukohad seadmel; kindlasti tuleb teatada, kui ühes võrgupordis paikneb kahte või rohkemat arvu tüüpi võrguporte;
-
kas enne tarnimist on kõik võrgupordid deaktiveeritud;
-
kas seade on kõrgvalmisolekuga seade või kõrgvalmisolekufunktsiooniga seade; kui teavet ei ole antud, ei loeta kummakski selliseks seadmeks;
ning igat tüüpi võrgupordi kohta:
-
selle aja vaikeväärtus, mille möödudes toitehaldus või muu sellesarnane funktsioon lülitab seadme võrguühendusega ooteseisundisse;
-
mil viisil seade taasaktiveeritakse,
-
näitajate (suurimad) väärtused;
-
seadme (suurim) võimsustarve võrguühendusega ooteseisundis, millesse seadme lülitab toitehaldus või muu sellesarnane funktsioon, kui vaid seda porti kasutatakse kaugaktiveerimiseks.;
-
seadme kasutatav kommunikatsiooniprotokoll.
Kui teavet ei ole antud, ei loeta seadet võrguühendusega seadmeks, välja arvatud juhul, kui seade saab täita ruuteri, kommutaatori, raadiokohtvõrgu juurdepääsukoha (mis ei ole terminal), jaoturi, modemi, internetitelefoni ja videotelefoni ülesandeid;
c)
kontrollnäitajad mõõtmiseks:
-
ümbritseva õhu temperatuur;
-
katsetamispinge voltides ja katsetamissagedus hertsides;
-
elektrivarustussüsteemi harmoonilistest komponentidest tingitud summaarne moonutus;
-
elektriliseks katsetamiseks kasutatud instrumentide, seadmete ja vooluringi andmed ja dokumentatsioon;
d)
punkti 1 alapunkti c või vajaduse korral punkti 2 alapunktide c ja/või d ja/või punkti 3 alapunkti b nõuetele vastavuse hindamiseks vajalikud seadme omadused, kaasa arvatud aeg, mis on vajalik lülitumiseks ooteseisundisse või väljalülitatud seisundisse või muusse seisundisse, mille puhul ei ületata väljalülitatud seisundi ja/või ooteseisundi võimsustarbe nõudeid.
Kui punkti 1 alapunkti c või punkti 2 alapunktide c ja/või d ja/või punkti 3 alapunkti b nõuded ei ole seadme kavandatud kasutuse jaoks sobivad, tuleks esitada selle kohta tehniline põhjendus. Kui tootja ei ole seadet liigitanud võrguühendusega seadmeks, ei loeta seda, et seadmel peab olema üks või mitu võrguühendust või et seade peab ootama kaugjuhtimiskäsklust, tehniliseks põhjenduseks, miks seade ei peaks vastama punkti 2 alapunktis d sätestatud nõuetele.”
8)
III lisa täiendatakse järgmiselt:
„II lisa punkti 2 alapunkti d nõuete osas peavad liikmesriikide asutused kasutama eespool sätestatud kohaldatavat menetlust, et mõõta võimsustarvet olukorras, kus toitehaldus või muu sellesarnane funktsioon on seadme lülitanud kohaldatavasse seisundisse.
II lisa punkti 3 alapunktis c ja punkti 4 alapunktis a esitatud nõuete osas peavad liikmesriikide asutused kasutama eespool sätestatud kohaldatavat menetlust, kui kõik võrgupordid on deaktiveeritud ja/või lahti ühendatud, nagu on asjakohane.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ (6) artikli 3 lõikes 2 osutatud turukontrolli tegemisel järgivad liikmesriikide asutused järgmist menetlust, et kontrollida II lisa punktides 3 ja 4 sätestatud nõuete täitmist.
Liikmesriikide asutused peavad kontrollima ühte seadet järgmisel viisil:
kui seadmel on, nagu tehnilises andmestikus kirjeldatud, ühte tüüpi võrgupordid ja kui seda tüüpi kaks või enam võrguporti on seadmes kasutatavad, valitakse juhuslikult üks selline port ja ühendatakse suurimale pordi näitaja väärtusele vastavasse võrku; kui seadmes on mitu ühte tüüpi raadiokohtvõrgu porti, tuleb teised raadiokohtvõrgu pordid deaktiveerida, kui see on võimalik. Kui on mitu juhtmetega sidevõrgu porti, mis on ühte tüüpi, tuleb võimaluse korral deaktiveerida teised võrgupordid, et kontrollida II lisa punktis 3 esitatud nõuetele vastavust. Kui kasutatav on ainult üks võrguport, ühendatakse see port asjaomasesse suurimale pordi näitaja väärtusele vastavasse võrku.
Seade lülitatakse sisselülitatud seisundisse. Kui seade töötab sisselülitatud seisundis korralikult, võib valida võrguühendusega ooteseisundi ja mõõta selles seisundis võimsustarvet. Siis saadetakse võrgupordi kaudu seadmesse asjaomane kaugjuhtimiskäsklus ja kontrollitakse, kas seade taasaktiveerus.
Kui seadmel on, nagu tehnilises andmestikus kirjeldatud, mitut tüüpi võrguporte, tehakse igat tüüpi võrgupordi puhul järgmine toiming. Kui ühte tüüpi on mitu võrguporti, valitakse juhuslikult igast tüübist üks võrguport, ja kui seda tüüpi mitu võrguporti on seadmes kasutatavad, valitakse juhuslikult üks selline port ja ühendatakse suurimale vastava pordi näitaja väärtusele vastavasse võrku.
Kui teatavat tüüpi porte on seadmes üks, ühendatakse see port suurimale vastava pordi näitaja väärtusele vastavasse võrku; seadme raadiokohtvõrgu pordid, mida ei kasutata, tuleb deaktiveerida, kui see on võimalik. Kui kontrollitakse II lisa punktis 3 sätestatud tingimuste täitmist, tuleb võimaluse korral deaktiveerida juhtmetega sidevõrgu pordid, mida ei kasutata.
Seade lülitatakse sisselülitatud seisundisse. Kui seade töötab sisselülitatud seisundis korralikult, võib valida võrguühendusega ooteseisundi ja mõõta selles seisundis võimsustarvet. Siis saadetakse võrgupordi kaudu seadmesse asjaomane kaugjuhtimiskäsklus ja kontrollitakse, kas seade taasaktiveerus. Kui ühes füüsilises võrgupordis paikneb kaht või enamat tüüpi (loogilisi) võrguporte, tuleb kõnealust toimingut korrata iga loogilise võrgupordi puhul, kusjuures teised loogilised võrgupordid tuleb loogiliselt lahti ühendada.
Seadme mudel loetakse käesoleva määruse nõuetele vastavaks, kui seadmes mitte ühegi võrgupordi tüübi näitajad ei ületa piirnormi rohkem kui 10 %.
Vastasel juhul katsetatakse veel kolme seadet. Seadme mudel loetakse käesoleva määruse nõuetele vastavaks, kui kolme seadmega saadud tulemuste keskmine ei ületanud mitte ühegi võrgupordi tüübi korral piirnormi rohkem kui 10 %.
Muudel juhtudel loetakse mudel nõuetele mittevastavaks.
Liikmesriigi asutus peab esitama katsetulemused ja muud asjakohased andmed teiste liikmesriikide asutustele ja komisjonile ühe kuu jooksul pärast seda, kui on tehtud otsus mudeli mittevastavuse kohta.
Eespool sätestatud toimingutele lisaks peavad liikmesriikide asutused kasutama usaldusväärseid, täpseid ja korratavaid mõõtmistoiminguid, mille puhul võetakse arvesse üldtunnustatult parimaid mõõtmismeetodeid, sh meetodeid, mis on sätestatud dokumentides, mille viitenumbrid on sel eesmärgil avaldatud Euroopa Liidu Teatajas.
9)
IV lisa viimase lause järele lisatakse järgmine lause:
„Võrguühendusega ooteseisund: 3 W kõrgvalmisolekuga seadmete puhul; kuni 1 W seadmete puhul, mis ei ole kõrgvalmisolekuga seadmed.”
Artikkel 2
Määruse (EÜ) nr 642/2009 muutmine
Määrust (EÜ) nr 642/2009 muudetakse järgmiselt:
1)
Artiklisse 2 lisatakse järgmised mõisted:
„12) „võrk”- kindla ülesehitusega ja organisatsiooniliste põhimõtetega andmevahetustaristu, mis koosneb teatava paigutusega füüsilistest osadest ja füüsilistest ühendustest, mille jaoks on sätestatud protseduurid ja eeskirjad (kommunikatsiooniprotokollid);
13) „võrguport”- televiisoril paiknev raadio teel või juhtmete kaudu toimiv füüsiline võrguühenduse liides, mille kaudu saab televiisorit kaugjuhtimiskäsklusega juhtida;
14) „võrguühendusega televiisor”- ühe või mitme võrgupordiga televiisor, mille saab ühendada võrku;
15) „valmisolek”- seadme võime täita ülesannet, kui võrgupordis on kindlaks tehtud kaugjuhtimiskäsklus;
16) „kaugjuhtimiskäsklus”- signaal, mis tuleb väljastpoolt võrgu kaudu televiisorisse;
17) „võrguühendusega ooteseisund”- seisund, milles televiisor on valmis ülesannet täitma võrgu kaudu saabunud kaugjuhtimiskäskluse peale;
18) „kõrgvalmisolekufunktsiooniga võrguühendusega televiisor” (HiNa funktsiooniga televiisor)- võrguühendusega televiisor, mis võib täita ruuteri, kommutaatori või raadiokohtvõrgu ühenduskoha (mis ei ole terminal) ülesannet või mitut nimetatud ülesannet;
19) „ruuter”- võrguseade, mille esmane ülesanne on määrata optimaalne tee andmepakettide edastamiseks võrgus. Ruuterid edastavad pakette ühest võrgust teise võrgukihi (L3) teabe alusel;
20) „kommutaator”- võrguseade, mille esmane ülesanne on filtreerida, edastada ja jaotada kaadreid vastavalt iga kaadri sihtaadressile. Kõik kommutaatorid opereerivad vähemalt lülikihi (L2) tasemel;
21) „raadiokohtvõrgu juurdepääsukoht”- seade, mille esmane ülesanne on tagada mitmele kliendile IEEE 802.11 tüüpi ühendus (nn wifi-ühendus).”
2)
I lisa muudetakse järgmiselt.
a)
Lisatakse järgmine punkt 3:
„3. VÕRGUÜHENDUSEGA OOTESEISUNDI VÕIMSUSTARVE
Võrguühendusega televiisoritele kehtivad järgmised nõuded:
1.
Alates 1. jaanuarist 2015
a)
Võimalus välja lülitada raadiokohtvõrgu ühendus(ed)
Kui võrguühendusega televiisori ehitus võimaldab seda ühendada raadiokohtvõrku, peab kasutajal olema võimalus deaktiveerida raadiokohtvõrgu ühendust (ühendusi). See nõue ei kehti nende toodete suhtes, mille kavandatud kasutus sõltub ühest raadiokohtvõrgust ja millel ei ole juhtmetega sidevõrgu ühendust.
b)
Võrguühendusega televiisorite toitehaldus
Võrguühendusega televiisorid peavad täitma funktsiooni, millel on järgmised omadused.
Hiljemalt neli tundi pärast viimast kasutaja sekkumist ja/või kanalivahetust peab televiisor lülituma sisselülitatud seisundist võrguühendusega ooteseisundisse või muusse seisundisse, milles ei ületata kohaldatavaid võrguseisundiga ooteseisundi võimsustarbe nõudeid.
Televiisor peab andma enne sisselülitatud seisundist muule kohaldatavale seisundile üleminekut hoiatusteate. Kõnealune funktsioon peab olema vaikimisi seadistatud.
Võrguühendusega ooteseisundi korral võib toitehaldus lülitada televiisori ooteseisundisse, väljalülitatud seisundisse või muusse seisundisse, nii et ei rikutaks kohaldatavaid ooteseisundi ja ja/või väljalülitatud seisundi nõudeid.
Toitehaldus või sellesarnane funktsioon peab olema kättesaadav võrguühendusega seadme kõikides võrguportides.
Toitehaldus või muu sellesarnane funktsioon peab olema aktiveeritud, välja arvatud juhul, kui mitte ükski raadiokohtvõrgu port ei ole aktiveeritud. Sellisel juhul peab toitehaldus või muu sellesarnane funktsioon aktiveeruma juhul, kui kas või üks võrguport aktiveerub.
c)
Võrguühendusega televiisor, millel on vähemalt üks ooteseisund, peab vastama kõnealus(t)e ooteseisundi(te) nõuetele, kui kõik raadiokohtvõrgu pordid on aktiveerimata.
d)
Võimsustarve võrguühendusega ooteseisundis:
kõrgvalmisolekufunktsiooniga televiisori võimsustarve võrguühendusega ooteseisundis, millesse televiisor lülitub toitehalduse või muu sellesarnase funktsiooni toimel, ei tohi olla üle 12,00 W.
Kõrgvalmisolekufunktsioonita televiisorite võimsustarve võrguühendusega ooteseisundi korral, millesse televiisor lülitub toitehalduse või muu sellesarnase funktsiooni toimel, ei tohi olla üle 6,00 W.
2.
Alates 1. jaanuarist 2017
Lisaks punkti 1 alapunktides a ja b sätestatud nõuetele kohaldatakse järgmisi sätteid.
a)
Võrguühendusega televiisor, millel on vähemalt üks ooteseisund, peab vastama kõnealus(t)e ooteseisundi(te) nõuetele, kui kõik juhtmetega sidevõrgu pordid on lahti ühendatud ja kõik raadiokohtvõrgu pordid on aktiveerimata.
b)
Võrguühendusega televiisor peab vastama punkti 2.2 alapunkti d sätetele, kui kõik juhtmetega sidevõrgu pordid on lahti ühendatud ja kõik raadiokohtvõrgu pordid on aktiveerimata.
c)
Võimsustarve võrguühendusega ooteseisundis:
kõrgvalmisolekufunktsiooniga televiisori võimsustarve võrguühendusega ooteseisundis, millesse televiisor lülitub toitehalduse või muu sellesarnase funktsiooni toimel, ei tohi olla üle 8,00 W.
Kõrgvalmisolekufunktsioonita televiisorite võimsustarve võrguühendusega ooteseisundis, millesse televiisor lülitub toitehalduse või muu sellesarnase funktsiooni toimel, ei tohi olla üle 3,00 W.
3.
Alates 1. jaanuarist 2019
Lisaks punkti 1 alapunktides a ja b ning punkti 2 alapunktides a, b ja c sätestatud nõuetele kehtivad televiisorite puhul, mis ei ole kõrgvalmisolekuga (HiNA) võrguseadmed või kõrgvalmisolekufunktsiooniga televiisorid, järgmised sätted.
Kõrgvalmisolekufunktsioonita televiisorite võimsustarve võrguühendusega ooteseisundis, millesse televiisor lülitub võimsusjuhtimise või muu sellesarnase funktsiooni toimel, ei tohi olla üle 2,00 W.”
b)
Punktist 3 saab punkt 4.
c)
Punktist 4 saab punkt 5.
d)
Punktist 5 saab punkt 6.
e)
Punkti 5.1 (uude punkti 6.1) lisatakse uus alapunkt e pärast alapunkti d:
„e)
võrguühendusega ooteseisundi korral:
-
võrguportide arv ja liik ning, välja arvatud raadiokohtvõrgu pordid, portide asukohad televiisori juures; kindlasti tuleb märkida, kui ühes võrgupordis paikneb kahte või enamat tüüpi võrguporte;
-
kas enne tarnimist on kõik võrgupordid deaktiveeritud;
-
kas televiisor kuulub kõrgvalmisolekufunktsiooniga televiisorite hulka; kui teavet ei ole esitatud, siis ei loeta televiisorit ei kõrgvalmisolekufunktsiooniga seadmeks ega ka kõrgvalmisolekuga televiisoriks.”
f)
Punkti 5.1 (uude punkti 6.1) lisatakse uus alapunkt f pärast alapunkti e:
„f)
igat tüüpi võrgupordi kohta:
-
selle aja vaikeväärtus, mille möödudes toitehaldus või muu sellesarnane funktsioon lülitab televiisori võrguühendusega ooteseisundisse;
-
mil viisil seade taasaktiveeritakse;
-
näitajate (suurimad) väärtused;
-
televiisori (suurim) võimsustarve võrguühendusega ooteseisundis, millesse seadme lülitab toitehaldus või muu sellesarnane funktsioon, kui vaid seda porti kasutatakse kaugjuhtimiseks.
Kui teavet ei ole antud, ei loeta televiisorit võrguühendusega televiisoriks.”
g)
Punkti 5.1 alapunktist e saab punkti 6.1 alapunkt g.
h)
Punktis 5.2 (uues punktis 6.2) asendatakse teine taane järgmisega:
„-
iga oote- ja/või väljalülitatud seisundi puhul andmed võimsustarbe kohta vattides, ümardatud teise kümnendkohani.”
3)
II lisa punkt 2 asendatakse järgmisega:
„2. Ooteseisundi / väljalülitatud seisundi võimsustarbe mõõtmine
I lisa 2. ja 3. osas osutatud võimsustarbe mõõtmised peavad vastama järgmistele tingimustele:
punkti 2.1 alapunktides a ja b, punkti 2.2 alapunktides a ja b, punkti 3.1 alapunktis d ja punkti 3.2 alapunktis c osutatud võimsus määratakse usaldusväärse, täpse ja korratava mõõtmismeetodiga, milles on võetud arvesse üldtunnustatud tehnika taset.”
4)
III lisa asendatakse järgmisega.
„III LISA
KONTROLLIMENETLUS
A. I lisa 1., 2., 4. ja 5. osas kehtestatud nõuete kontrolli menetlus
1)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ (7) artikli 3 lõikes 2 osutatud turukontrolli tegemisel järgivad liikmesriikide asutused järgmist menetlust, et kontrollida I lisa punktides 1, 2, 4 ja 5 sätestatud nõuete täitmist.
Liikmesriikide asutused peavad kontrollima ühte televiisorit.
Loetakse, et tootemudel vastab I lisa sätetele, kui
a)
sisselülitatud seisundi võimsustarbe kohta saadud tulemused ei ületa I lisa 1. osa punktides 1 ja 2 sätestatud kohaldatavaid piirnorme rohkem kui 7 % ning
b)
väljalülitatud seisundi või ooteseisundi (olenevalt sellest, kumb on asjakohane) kohta saadud tulemused ei ületa I lisa 2. osa punkti 1 alapunktides a ja b ning punkti 2 alapunktides a ja b sätestatud piirnorme rohkem kui 0,10 W ning
c)
I lisa 5. osas sätestatud tippheleduse suhtarv ei lange alla 60 %.
Kui punkti 1 alapunktis a, b või c osutatud tulemusi ei saavutata, võetakse katsetamiseks veel kolm sama mudeli lisanäidist.
2)
Pärast sama mudeli kolme lisanäidise katsetamist loetakse mudel I lisas sätestatud nõuetele vastavaks, kui
a)
kolme lisanäidise katsetuste tulemuste keskmine ei ületa sisselülitatud seisundi puhul I lisa 1. osa punktides 1 ja 2 sätestatud piirnorme rohkem kui 7 % ning
b)
kolme lisanäidise katsetuste tulemuste keskmine ei ületa väljalülitatud seisundi või ooteseisundi puhul I lisa 2. osa punkti 1 alapunktides a ja b ning punkti 2 alapunktides a ja b sätestatud piirnorme rohkem kui 0,10 W ning
c)
I lisa 5. osas sätestatud tippheleduse suhtarv kolme lisanäidise katsetuste keskmisena ei ole alla 60 %.
Kui punkti 2 alapunktides a, b ja c osutatud tulemusi ei saavutata, loetakse mudel nõuetele mittevastavaks.
B. I lisa 3. osas sätestatud nõuete kontrolli menetlus
Direktiivi 2009/125/EÜ artikli 3 lõike 2 kohase turukontrolli tegemisel järgivad liikmesriikide asutused järgmist menetlust, et kontrollida vastavalt vajadusele kas I lisa 3. osa punkti 1 alapunkti d või punkti 2 alapunkti c nõuete täitmist. Kui seadme kõik võrgupordid on deaktiveeritud või lahti ühendatud (olenevalt sellest, kumb on asjakohane), kasutatakse allpool kirjeldatud kohaldatavat menetlust.
Liikmesriikide asutused peavad kontrollima ühte seadet järgmisel viisil.
Kui televiisoril on, nagu tehnilises andmestikus kirjeldatud, ühte tüüpi võrgupordid ja kui kaks või enam seda tüüpi võrguporti on seadmes kasutatavad, valitakse juhuslikult üks selline port ja ühendatakse suurimale pordi näitaja väärtusele vastavasse võrku; kui seadmes on mitu ühte tüüpi raadiokohtvõrgu porti, tuleb teised raadiovõrgu pordid deaktiveerida, kui see on võimalik. Kui kontrollitakse juhtmetega sidesüsteemi mitme sama tüüpi võrgupordi vastavust I lisa punkti 2 nõuetele, tuleb muud võrgupordid võimaluse korral deaktiveerida. Kui kasutatav on ainult üks võrguport, ühendatakse see port asjaomasesse suurimale pordi näitaja väärtusele vastavasse võrku.
Seade lülitatakse sisselülitatud seisundisse. Kui seade töötab sisselülitatud seisundis korralikult, võib valida võrguühendusega ooteseisundi ja mõõta selles seisundis võimsustarvet. Siis saadetakse võrgupordi kaudu televiisorisse asjaomane kaugjuhtimiskäsklus ja kontrollitakse, kas televiisor taasaktiveerus.
Kui televiisoril on, nagu tehnilises andmestikus kirjeldatud, mitut tüüpi võrguporte, korratakse iga võrgupordi tüübi korral järgmist toimingut. Kui seadmel on teatavat tüüpi võrguporte kaks või enam, valitakse juhuslikult igast tüübist üks võrguport ja ühendatakse suurimale vastava pordi näitaja väärtusele vastavasse võrku.
Kui teatavat tüüpi porte on seadmes üks, ühendatakse see port suurimale vastava pordi näitaja väärtusele vastavasse võrku; seadme raadiokohtvõrgu pordid, mida ei kasutata, tuleb deaktiveerida, kui see on võimalik. II lisa punktis 3 sätestatud nõuete kontrollimisel tuleb mittekasutatavad juhtmetega sidevõrgu pordid deaktiveerida, kui on võimalik.
Seade lülitatakse sisselülitatud seisundisse. Kui seade töötab sisselülitatud seisundis korralikult, võib valida võrguühendusega ooteseisundi ja mõõta selles seisundis võimsustarvet. Siis saadetakse võrgupordi kaudu televiisorisse asjaomane kaugjuhtimiskäsklus ja kontrollitakse, kas televiisor taasaktiveerus.
Kui ühes füüsilises võrgupordis paikneb kahte või enamat tüüpi (loogilisi) võrguporte, tuleb kõnealust toimingut korrata iga loogilise võrgupordi puhul, kusjuures teised loogilised võrgupordid tuleb loogiliselt lahti ühendada.
Seadme mudel loetakse käesoleva määruse nõuetele vastavaks, kui seadmes ei ületatud mitte ühegi võrgupordi tüübi korral piirnormi rohkem kui 7 %.
Vastasel juhul katsetatakse veel kolme seadet. Seadme mudel loetakse käesoleva määruse nõuetele vastavaks, kui kolme lisaseadmega saadud tulemuste keskmine ei ületa mitte ühegi võrgupordi tüübi korral piirnormi rohkem kui 7 %.
Muudel juhtudel loetakse mudel nõuetele mittevastavaks.
Liikmesriigi asutus peab esitama katsetulemused ja muud asjakohased andmed teiste liikmesriikide asutustele ja komisjonile ühe kuu jooksul pärast seda, kui on tehtud otsus mudeli mittevastavuse kohta.
C. Vastavuskontroll
Nõuetele vastavuse kontrollimiseks kasutavad liikmesriikide asutused II lisas sätestatud menetlust ning usaldusväärseid, täpseid ja korratavaid mõõtmismenetlusi, mille puhul võetakse arvesse üldtunnustatult parimaid mõõtmismeetodeid, sealhulgas sellistes dokumentides sätestatud meetodeid, mille viitenumbrid on sel eesmärgil avaldatud Euroopa Liidu Teatajas.
Artikkel 3
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 22. august 2013