ДЕЛЕГИРАН РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 807/2014 НА КОМИСИЯТА
от 11 март 2014 година
за допълнение на някои разпоредби на Регламент (ЕС) № 1305/2013 на Европейския парламент и на Съвета относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) и за въвеждане на преходни разпоредби
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 1305/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1698/2005 на Съвета (1), и по-специално член 2, параграф 3, член 14, параграф 5, член 16, параграф 5, член 19, параграф 8, член 22, параграф 3, член 28, параграф 10, член 28, параграф 11, член 29, параграф 6, член 30, параграф 8, член 33, параграф 4, член 34, параграф 5, член 35, параграф 10, член 36, параграф 5, член 45, параграф 6, член 47, параграф 6 и член 89 от него,
като има предвид, че:
(1)
С Регламент (ЕС) № 1305/2013 се установяват общи правила относно подпомагането на развитието на селските райони с финансови средства от Съюза по линия на Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР), които правила допълват общоприложимите разпоредби за европейските структурни и инвестиционни фондове, определени в част 2 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (2). Следва да бъдат определени допълнителни правила.
(2)
Държавите членки следва да определят и да прилагат специфични условия за достъп до подпомагане за млади земеделски стопани в случаи, когато те не се установяват като единствен ръководител на стопанството. С цел да се осигури равнопоставено третиране на бенефициерите, независимо от правната форма, в която те избират да установят земеделското стопанство, следва да се предвиди условията, съгласно които дадено юридическо лице или друга форма на партньорство може да се счита за млад земеделски стопанин, да са еквивалентни на съответните условия, приложими спрямо физическо лице. Следва да се предвиди достатъчно дълъг гратисен период, който да позволи на младите земеделски стопани да придобият необходимата квалификация.
(3)
С цел да се гарантира, че финансираните от ЕЗФРСР схеми за обмен на опит и посещения на земеделски и горски стопанства са ясно определени и са разграничени от подобни действия по линия на други схеми на Съюза, като същевременно се отчетат разнообразните условия в отделните държави членки, държавите членки следва да определят продължителността и съдържанието на такива схеми и посещения в своите програми за развитие на селските райони. Съдържанието следва да бъде ориентирано към определени области, които са тясно свързани с приоритетите на Съюза по отношение на развитието на селските райони.
(4)
Следва да се установят разпоредби, определящи характеристиките на групите производители и видовете действия, които могат да получават подпомагане съгласно частта за популяризирането в рамките на мярката за схеми за качество, както и разпоредби, определящи условията за недопускане на нарушаване на конкуренцията и за предотвратяване на дискриминацията срещу определени продукти и изключването на търговски марки от подпомагане.
(5)
Бизнеспланът, посочен в член 19, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, следва да съдържа достатъчно елементи, така че да дава възможност за оценка на изпълнението на целите на избраната дейност. С цел да се осигури равнопоставено третиране на бенефициерите в целия ЕС и да се улесни наблюдението, като критерий за определяне на праговете, посочени в член 19, параграф 4 от същия регламент, следва да се използва производственият потенциал на земеделското стопанство.
(6)
Следва да се определят минимални изисквания по отношение на околната среда, на които да отговаря залесяването на земеделска земя, за да се гарантира, че не се извършва неподходящо залесяване на уязвими местообитания, включително райони със земеделие с висока природна стойност, и че се взема предвид необходимостта от устойчивост спрямо изменението на климата. В зоните от мрежата „Натура 2000“ залесяването следва да съответства на целите на тяхното управление. Специално внимание следва да се отдели на специфичните екологични потребности на специфични зони, като например предпазването на почвата от ерозия. Следва да се предвидят по-строги разпоредби относно залесителни дейности, в резултат на които се създават по-големи горски масиви, за да се отчете въздействието на мащаба на тези дейности върху екосистемите и да се осигури съответствието им с целите на Стратегията относно екологосъобразната инфраструктура (3) и новата Стратегия на ЕС за горите (4).
(7)
Условията, приложими към ангажиментите за екстензификация на животновъдството, отглеждане на местни породи, застрашени от изчезване в животновъдството, и съхраняване на застрашени от генетична ерозия растителни генетични ресурси, следва да гарантират, че ангажиментите са определени в съответствие с приоритетите на ЕС за развитие на селските райони, и по-специално с необходимостта да се гарантира опазването на ландшафта и неговите особености, на природните ресурси, включително водата, на почвата и на генетичното разнообразие.
(8)
Следва да се определят дейностите, за които може да се отпуска подпомагане за опазване и устойчиво използване и развитие на генетичните ресурси в селското стопанство и за опазване и насърчаване на генетичните ресурси в горското стопанство.
(9)
С цел да се изключи двойно финансиране за селскостопански практики, които са благоприятни за климата и околната среда, и еквивалентните практики, посочени в член 43 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), да се избегне нарушаване на конкуренцията между земеделските стопани и да се осигури солидно финансово управление на средствата от ЕЗФРСР, следва да се предвиди допълнителните разходи и пропуснатите приходи вследствие от тези практики да се приспадат от съответните плащания.
(10)
Следва да се определят областите, в които се поемат ангажименти за хуманно отношение към животните с цел да се осигурят повишени стандарти за методите на производство. Същевременно следва да се избегне припокриването на ангажиментите за хуманно отношение към животните с обичайните животновъдни практики, и по-специално ваксинирането с цел предотвратяване на патологични явления.
(11)
Следва да се уточнят определенията за къси вериги на доставки и местни пазари, за които може да се предоставя подпомагане. С оглед на ясното разграничаване помежду им, като критерий за определяне на късите вериги на доставки следва да се използва броят на посредниците, а като критерий за определяне на местните пазари следва да се използва разстоянието в километри от земеделското стопанство, като се отчитат географските особености на съответната област, освен ако се представи убедителен алтернативен критерий. Сътрудничеството между малки икономически оператори следва да бъде специално насочено към преодоляване на общото неблагоприятно положение, предизвикано от фрагментацията на селските райони. С оглед на това то следва да се прилага само за микропредприятия и физически лица, на които към момента на подаване на заявление за подпомагане им предстои да създадат микропредприятие. С цел да се осигури последователен подход при прилагането на мярката за сътрудничество, по нейна линия следва да се подпомагат само дейности за популяризиране, които са свързани с къси вериги на доставки и местни пазари.
(12)
С цел да се гарантира адекватно равнище на средствата, свързани с лихви по търговски заеми, взети от взаимоспомагателните фондове, посочени в член 38, параграф 3, буква б) и член 39, параграф 4, буква б) от Регламент (ЕС) № 1305/2013, минималният и максималният срок на тези търговски заеми следва да бъде от една до пет години.
(13)
С цел да се гарантира ефективното използване на ресурсите на ЕЗФРСР някои видове разходи, свързани с договори за лизинг, например марж на лизингодателя, разходи за рефинансиране, режийни разходи и разходи за застраховки, следва да бъдат изключени от подпомагане. С оглед да се отчетат разнообразните финансови условия и условия за развитие на селскостопанския сектор в държавите членки и същевременно да се гарантира солидното финансово управление на ресурсите на ЕЗФРСР, от държавите членки следва да се изисква да определят в програмите си за развитие на селските райони условията, при които използвано оборудване може да се допуска за подпомагане. В съответствие с приоритетите на ЕС за развитие на селските райони подпомагане от ЕЗФРСР следва да получават само инвестиции във възобновяеми енергийни източници с високо равнище на енергийна ефективност и високо равнище на екологични показатели. За тази цел държавите членки следва да определят минимални критерии за енергийна ефективност. Държавите членки следва да осигурят изпълнението на приложимите критерии за устойчивост за биоенергия. Те следва също така да подпомагат прехода от биогорива от първо поколение към биогорива от второ поколение и да насърчават по-голямо производство на авангардни биогорива, които осигуряват големи намаления на емисиите на парникови газове с малък риск да предизвикат непреки промени в земеползването и не се конкурират пряко за земеделски земи за производството на храни и фуражи.
(14)
Следва да се установят условията, приложими към преобразуването или адаптирането на ангажименти по мерките, посочени в членове 28, 29, 33 и 34 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, и да се определят ситуациите, при които не се изисква възстановяване на помощта. Следва да се осигури преобразуването или адаптирането на ангажименти да е възможно само тогава, когато са гарантирани или допълнително укрепени целите по отношение на околната среда.
(15)
Следва да се приемат разпоредби за прехода от подпомагане на развитието на селското стопанство съгласно Регламент (ЕО) № 1698/2005 на Съвета (6) или в случая на Хърватия - Регламент (ЕО) № 1085/2006 на Съвета (7), към подпомагане съгласно Регламент (ЕС) № 1305/2013. Като се има предвид, че редица преходни разпоредби относно развитието на селските райони вече са въведени чрез Регламент (ЕС) № 1310/2013 на Европейския парламент и на Съвета (8), в настоящия регламент следва да се определят условията, съгласно които разходите, свързани с мерките по членове 52 и 63 от Регламент (ЕО) № 1698/2005, стават допустими за подпомагане съгласно Регламент (ЕС) № 1305/2013. С настоящия регламент следва да се адаптират и датите за представяне на последващите оценки на програмите и техните резюмета, така че да бъдат съобразени с въведените с член 1 от Регламент (ЕС) № 1310/2013 преходни разпоредби във връзка с прилагането на програмите от програмния период 2007-2013 г. през 2014 г.
(16)
Тъй като Регламент (ЕС) № 1305/2013 заменя Регламент (ЕО) № 1698/2005, целесъобразно е правилата за прилагане на Регламент (ЕО) № 1698/2005, определени чрез Регламент (ЕО) № 1974/2006 на Комисията (9), да се отменят. Поради това Регламент (ЕО) № 1974/2006 следва да бъде отменен.
(17)
С оглед на факта, че към датата на публикуване на настоящия регламент в Официален вестник на Европейския съюз програмният период 2014-2020 г. вече ще е започнал, е необходимо срокът до влизането му в сила да се съкрати максимално. Поради това настоящият регламент следва да влезе в сила в деня на публикуването му и да се прилага от първия ден на програмния период 2014-2020 г., т.е. 1 януари 2014 г.,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБХВАТ
Член 1
Обхват
С настоящия регламент се определят:
1)
разпоредби, допълващи Регламент (ЕС) № 1305/2013 по отношение на:
а)
младите земеделски стопани;
б)
схемите за обмен на опит и посещения на земеделски и горски стопанства;
в)
популяризирането на схемите за качество;
г)
развитието на земеделските стопанства и предприятията;
д)
залесяването и създаването на горски масиви;
е)
агроекологичните мерки и мерките във връзка с климата;
ж)
опазването на генетичните ресурси в селското и в горското стопанство;
з)
изключването на двойното финансиране;
и)
хуманното отношение към животните;
й)
сътрудничеството;
к)
търговските заеми за взаимоспомагателни фондове;
л)
инвестициите;
м)
преобразуването или адаптирането на ангажименти;
н)
разширените или новите ангажименти;
2)
специфични преходни правила, определящи условията, съгласно които подпомагането, одобрено от Комисията по силата на Регламент (ЕО) № 1698/2005 или в случая на Хърватия - Регламент (ЕО) № 1085/2006, може да бъде интегрирано в подпомагането, предоставено съгласно Регламент (ЕС) № 1305/2013, включително, в случая на Хърватия, подпомагането за техническа помощ.
ГЛАВА II
РАЗПОРЕДБИ, ДОПЪЛВАЩИ ПРАВИЛАТА ОТНОСНО МЕРКИТЕ ЗА РАЗВИТИЕ НА СЕЛСКИТЕ РАЙОНИ
Член 2
Млад земеделски стопанин
1. Държавите членки определят и прилагат специфични условия за достъп до подпомагане, когато млад земеделски стопанин съгласно определението по член 2, параграф 1, буква н) от Регламент (ЕС) № 1305/2013 не се установява като единствен ръководител на стопанството, независимо от неговата правна форма. Тези условия са еквивалентни на условията, приложими за млад земеделски стопанин, който се установява като единствен ръководител на стопанството. Във всички случаи контролът върху стопанството се упражнява от млади земеделски стопани.
2. Когато прилагането на подпомагането се отнася до стопанство, притежавано от юридическо лице, младият земеделски стопанин по смисъла на член 2, параграф 1, буква н) от Регламент (ЕС) № 1305/2013 упражнява ефективен и дългосрочен контрол върху юридическото лице по отношение на решенията, свързани с управлението, ползите и финансовите рискове. Когато в капитала или управлението на юридическото лице участват няколко физически лица, включително лице или лица, които не са млади земеделски стопани, младият земеделски стопанин е в състояние да упражнява такъв ефективен и дългосрочен контрол самостоятелно или съвместно с други земеделски стопани.
Когато върху юридическо лице самостоятелно или съвместно упражнява контрол друго юридическо лице, изискванията по първа алинея се прилагат за всяко физическо лице, което упражнява контрол върху второто юридическо лице.
3. Всички елементи от определението за млад земеделски стопанин по член 2, параграф 1, буква н) от Регламент (ЕС) № 1305/2013 трябва да са налице към датата на подаване на заявление за подпомагане съгласно същия регламент. На бенефициера обаче може да се разреши гратисен период, не по-дълъг от 36 месеца от датата на индивидуалното решение за отпускане на подпомагане, с цел той да изпълни условията за придобиване на професионалните умения, посочени в програмата за развитие на селските райони.
Член 3
Схеми за обмен на опит и посещения на земеделски и горски стопанства
Държавите членки определят продължителността и съдържанието на краткосрочните схеми за обмен на опит и посещения на земеделски и горски стопанства, посочени в член 14, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, в своите програми за развитие на селските райони. Тези схеми и посещения са насочени по-специално към методите и/или технологиите за устойчиво селско и горско стопанство, диверсификацията на стопанствата, участието на стопанствата в къси вериги на доставки, разработването на нови възможности за стопанска дейност и на нови технологии, както и повишаването на устойчивостта на горите.
Член 4
Схеми за качество - популяризиране
1. Групите производители, получаващи подпомагане съгласно член 16 параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, са субекти, които независимо от своята правна форма обединяват икономически оператори, участващи в схема за качество на селскостопански продукти, памук или храни, посочена в член 16, параграф 1 от същия регламент, за конкретен продукт, обхванат от една от тези схеми.
2. Видовете действия, които отговарят на условията за подпомагане съгласно член 16, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, имат следните характеристики:
а)
предназначени са да убедят потребителите да купуват продуктите, включени в схема за качество на селскостопански продукти, памук или храни, посочена в член 16, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, участието в която се подпомага съгласно програмата за развитие на селските райони; и
б)
поставят акцент върху специфичните особености или преимущества на съответните продукти, особено върху качеството, специфичните методи за производство, високите стандарти за хуманно отношение към животните и опазване на околната среда, свързани със съответната схема за качество.
3. Действията, които отговарят на условията за подпомагане, не подтикват потребителите да купуват даден продукт поради конкретния му произход, с изключение на продуктите, включени в схемите за качество, въведени с дял II от Регламент (ЕС) № 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета (10), глава III от Регламент (ЕО) № 110/2008 на Европейския парламент и на Съвета (11), глава III от Регламент (ЕС) № 251/2014 на Европейския парламент и на Съвета (12) и част II, дял II, глава I, раздел 2 от Регламент (ЕС) № 1308/2013 на Европейския парламент и на Съвета (13) по отношение на виното. Произходът на продукта може да бъде указан, при условие че споменаването му е необходимо за изразяване на основното послание.
4. Подпомагане съгласно член 16, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 не се предоставя за информационни и популяризационни действия във връзка с наименования на търговски марки.
Член 5
Развитие на земеделските стопанства и предприятията
1. Бизнеспланът, посочен в член 19, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, съдържа минимум следната информация:
а)
при стартова помощ за млади земеделски стопани:
i)
първоначално състояние на земеделското стопанство;
ii)
етапи и цели за развитие на дейностите на земеделското стопанство;
iii)
сведения за мерките (включително мерките, свързани с екологичната устойчивост и ресурсната ефективност), необходими за развитие на дейностите на земеделското стопанство, например инвестиции, обучение, консултации;
б)
при стартова помощ за неселскостопански дейности в селските райони:
i)
първоначално икономическо състояние на лицето, микропредприятието или малкото предприятие, подаващо заявление за подпомагане;
ii)
етапи и цели за развитие на новите дейности на лицето или земеделското стопанство, микропредприятието или малкото предприятие;
iii)
сведения за мерките, необходими за развитие на дейностите на лицето или земеделското стопанство, микропредприятието или малкото предприятие, например инвестиции, обучение, консултации;
в)
при стартова помощ за развитието на малки земеделски стопанства:
i)
първоначално състояние на земеделското стопанство; и
ii)
сведения за дейностите (включително дейностите, свързани с екологичната устойчивост и ресурсната ефективност), които биха спомогнали за постигане на икономическа жизнеспособност, например инвестиции, обучение, сътрудничество.
2. Държавите членки определят праговете, посочени в член 19, параграф 4, трета алинея от Регламент (ЕС) № 1305/2013, по отношение на производствения потенциал на земеделското стопанство, измерен като стандартен производствен обем съгласно определението по член 5 от Регламент (ЕО) № 1242/2008 на Комисията (14) или като еквивалентна величина.
Член 6
Залесяване и създаване на горски масиви
Във връзка с посочената в член 22 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 мярка за залесяване и създаване на горски масиви се прилагат следните минимални изисквания по отношение на околната среда:
а)
при избора на дървесните видове, които да се засаждат, както и при избора на площите и методите, които да се използват, се избягва както неподходящото залесяване на уязвими местообитания като торфища и влажни зони, така и отрицателното въздействие върху области с висока екологична стойност, включително райони със земеделие с висока природна стойност. В зоните, включени в мрежата „Натура 2000“ съгласно Директива 92/43/ЕИО на Съвета (15) и Директива 2009/147/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (16), се разрешава само залесяване, което съответства на целите на управлението на тези зони и е съгласувано с органа на държавата членка, който отговаря за прилагането на „Натура 2000“;
б)
при избора на видове, сортове, екотипове и произход на дърветата се вземат предвид необходимостта от устойчивост спрямо изменението на климата и спрямо природни бедствия, състоянието на биотичните фактори, почвите и водите в съответната област, както и потенциално инвазивният характер на видовете при местни условия, както са определени от държавите членки. От бенефициера се изисква да опазва гората и да се грижи за нея минимум за срока, за който се изплаща премията за пропуснати доходи от селскостопанска дейност и за поддръжка. Това включва поддържане и при необходимост - прореждане или паша в интерес на бъдещото развитие на гората, както и регулиране на конкуренцията с тревиста растителност и избягване на разрастването на леснозапалим подлес. Що се отнася до бързорастящите видове, държавите членки определят минималния и максималния срок до сеч. Минималният срок е не по-кратък от 8 години, а максималният не надхвърля 20 години;
в)
в случаи, когато поради тежки екологични или климатични условия, включително влошаване на околната среда, не може да се очаква чрез засаждането на многогодишни дървесни видове да се създаде горска покривка, както е определено в приложимото национално законодателство, държавата членка може да разреши на бенефициера да създаде и поддържа покривка от друга дървесна растителност. Бенефициерът осигурява същото равнище на грижи и опазване, каквото се прилага и за горите;
г)
в случай на залесителни дейности, водещи до създаването на гори с размери над даден праг, който се определя от държавите членки, дейностите включват:
i)
изключително засаждане на екологично адаптирани видове и/или видове, устойчиви на изменението на климата в съответната биогеографска област, за които при оценка на въздействията не е установено, че застрашават биологичното разнообразие и екосистемните услуги или че оказват отрицателно въздействие върху здравето на човека; или
ii)
комбинация от дървесни видове, която включва:
-
минимум 10 % широколистни дървета върху определена площ, или
-
минимум три дървесни вида или сорта, от които най-малобройният заема минимум 10 % от площта.
Член 7
Агроекология и климат
1. Ангажиментите за екстензификация на животновъдството, които са поети съгласно мярката за агроекология и климат, посочена в член 28 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, отговарят минимум на следните условия:
а)
цялата пасищна площ на стопанството се управлява и поддържа така, че да се избягва както свръхпашата, така и недостатъчната паша;
б)
гъстотата на животните се определя, като се отчита броят на всички пасищни животни, които се отглеждат в стопанството, или, когато е поет ангажимент за ограничаване на излужването на почвата, се отчита броят на животните, които се отглеждат в стопанството и за които се отнася въпросният ангажимент.
2. За ангажиментите за отглеждане на местни породи, застрашени от изчезване в животновъдството, или за съхраняване на застрашени от генетична ерозия растителни генетични ресурси, които са поети съгласно мярката за агроекология и климат, посочена в член 28 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, се изисква:
а)
да се отглеждат селскостопански животни от местни породи, които са генетично адаптирани към една или повече традиционни производствени системи или среди в държавата и които са застрашени от изчезване в животновъдството; или
б)
да се запазят генетични растителни ресурси, които са естествено адаптирани към местните и регионалните условия и са застрашени от генетична ерозия.
На условията за подпомагане отговарят следните видове селскостопански животни:
а)
едър рогат добитък;
б)
овце;
в)
кози;
г)
еднокопитни животни;
д)
свине;
е)
птици.
3. Местните породи се считат за застрашени от изчезване в животновъдството, ако са изпълнени следните условия:
а)
посочен е броят в съответната държава на женските животни за разплод;
б)
този брой, както и статусът на застрашени породи, е удостоверен от надлежно признат съответен научен орган;
в)
надлежно признат съответен технически орган регистрира и актуализира племенната книга за породата;
г)
съответните органи разполагат с необходимите умения и познания, за да определят животните от застрашените породи.
Информацията относно изпълнението на тези условия се включва в програмата за развитие на селските райони.
4. Растителните генетични ресурси се считат за застрашени от генетична ерозия, при условие че в програмата за развитие на селските райони са включени достатъчни доказателства за генетична ерозия, основаващи се върху научни резултати или показатели за намаляването на ендемични/оригинални местни сортове, тяхното разнообразие от популации и, когато това е от значение, за измененията в преобладаващите селскостопански практики на местно равнище.
5. Дейностите, които попадат в ангажименти за агроекология и климат, посочени в параграфи 1-4 от настоящия член, не са допустими за подпомагане по член 28, параграф 9 от Регламент (ЕС) № 1305/2013.
Член 8
Съхранение на генетичните ресурси в селското и в горското стопанство
1. За целите на настоящия член се прилагат следните определения:
а)
„съхранение in situ“ в селското стопанство означава съхранение на генетичен материал в екосистемите и естествените местообитания, както и запазване и възстановяване на жизнеспособни популации от видове или диви породи в естествената им среда, а в случая на опитомени породи животни или култивирани растителни видове - в стопанската среда, в която са развили своите отличителни качества;
б)
„съхранение in situ“ в горското стопанство означава съхранение на генетичен материал в екосистемите и естествените местообитания, както и запазване и възстановяване на жизнеспособни популации от видове в естествената им среда;
в)
„съхранение в земеделско или в горско стопанство“ означава съхранение и развитие in situ на равнището на отделно земеделско или горско стопанство;
г)
„съхранение ex situ“ означава съхранение на генетичен материал за селското или горското стопанство извън естественото му местообитание;
д)
„колекция ex situ“ означава колекция от генетичен материал за селското или горското стопанство, съхранявана извън естественото му местообитание.
2. Дейностите по съхранение на генетични ресурси в селското и в горското стопанство, които отговарят на условията за подпомагане по член 28, параграф 9 и член 34, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, включват следното:
а)
целеви действия: действия, които насърчават съхранението, характеризирането, събирането и използването на генетични ресурси in situ и ex situ в селското и в горското стопанство, включително публикувани в интернет описи на понастоящем съхранявани in situ генетични ресурси, в това число съхранение в земеделско или в горско стопанство, както и колекции ex situ и бази данни;
б)
съгласувани действия: действия за насърчаване на обмена между компетентни организации в държавите членки на информация за съхранението, характеризирането, събирането и използването на генетични ресурси в селското и в горското стопанство на ЕС;
в)
съпътстващи действия: действия по осведомяване, разпространение на информация и консултиране, в които участват неправителствени организации и други заинтересовани страни, курсове за обучение, както и подготовка на технически доклади.
Член 9
Изключване на двойно финансиране на селскостопански практики, които са благоприятни за климата и околната среда, както и на еквивалентни практики
1. За целите на подпомагането съгласно член 28, параграф 6, член 29, параграф 4 и член 30, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 при изчисляването на такива плащания се вземат предвид само допълнителните разходи и/или пропуснатите приходи, свързани с ангажиментите, които надхвърлят съответните задължителни практики съгласно член 43 от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
2. Когато ангажимент за агроекология и климат съгласно член 28 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 за практики, посочени в приложение IX, раздел I, точки 3 и 4 и в раздел III, точка 7 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, и за всякакви допълнителни практики, добавени към същото приложение, се нотифицира съгласно разпоредбите на член 43, параграф 8 от Регламент (ЕС) № 1307/2013 като еквивалентен на една или повече от практиките, установени съгласно член 43, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1307/2013, плащането за ангажимента за агроекология и климат съгласно член 28, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 се намалява с еднократна обща сума, съответстваща на част от плащането за екологизиране в държавата членка или в региона за всяка практика за екологизиране, установена съгласно член 43, параграф 12, буква в) от Регламент (ЕС) № 1307/2013.
Член 10
Хуманно отношение към животните
Ангажиментите за хуманно отношение към животните, които отговарят на условията за подпомагане по член 33 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, осигуряват повишени стандарти за методите на производство в една от следните области:
а)
поене, хранене и грижи за животните в съответствие с естествените потребности в животновъдството;
б)
условия, в които се отглеждат животните, например увеличено пространство, подови повърхности, материали, предназначени за облагородяване, естествена светлина;
в)
достъп до открито пространство;
г)
практики, при които се избягва отстраняване на части от тялото и/или кастрация на животните, или в специфични случаи, когато отстраняването на части от тялото или кастрацията на животните се считат за необходими, се предвижда използването на анестетични, аналгетични и противовъзпалителни медикаменти или имунокастрация.
Член 11
Сътрудничество
1. Подпомагането за създаване и развитие на къси вериги на доставки, както е посочено в член 35, параграф 2, буква г) от Регламент (ЕС) № 1305/2013, обхваща само вериги на доставки, които включват не повече от един посредник между земеделския стопанин и потребителя.
2. Подпомагането за създаване и развитие на местни пазари, както е посочено в член 35, параграф 2, буква г) от Регламент (ЕС) № 1305/2013, обхваща пазари, за които:
а)
в програмата за развитие на селските райони е определен радиус в километри от стопанството на произход на продукта, в който радиус трябва да се извършват както обработката на продукта, така и продажбата му на крайния потребител; или
б)
в програмата за развитие на селските райони е посочено убедително алтернативно определение.
3. За целите на дейностите, подпомагани по член 35, параграф 2, буква в) от Регламент (ЕС) № 1305/2013, „малък икономически оператор“ означава микропредприятие по смисъла на определението в Препоръка 2003/361/ЕО на Комисията (17) или физическо лице, което към момента на подаване на заявление за подпомагане не извършва икономическа дейност.
4. Дейностите за популяризиране, посочени в член 35, параграф 2, буква д) от Регламент (ЕС) № 1305/2013, са допустими за подпомагане само по отношение на къси вериги на доставки и местни пазари, които отговарят на изискванията по параграфи 1 и 2 от настоящия член.
Член 12
Търговски заеми за взаимоспомагателни фондове
Когато източникът на средства за финансова компенсация, която се изплаща от взаимоспомагателните фондове, посочени в членове 38 и 39 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, е търговски заем, срокът на този заем е от една до пет години.
Член 13
Инвестиции
За целите на член 45 от Регламент (ЕС) № 1305/2013:
а)
в случай на лизинг - други разходи, свързани с договора за лизинг, като марж на лизингодателя, разходи за рефинансиране на лихви, режийни разходи и разходи за застраховки, не се признават за допустими за подпомагане разходи;
б)
държавите членки определят в програмите си за развитие на селските райони условията, при които закупуването на използвано оборудване може да се признава за допустим за подпомагане разход;
в)
държавите членки изискват спазване на минимални стандарти за енергийна ефективност за финансирани чрез подпомагане инвестиции в инфраструктура за енергия от възобновяеми източници, свързана с потребление или производство на енергия, ако такива стандарти съществуват на национално равнище;
г)
инвестициите в инсталации, чието основно предназначение е производството на електроенергия от биомаса, се признават за допустими за подпомагане разходи, само ако е използван минимален процент топлинна енергия, който се определя от държавите членки;
д)
държавите членки определят прагове на максималните дялове зърнени и други богати на скорбяла култури, захарни и маслодайни култури, използвани за производство на биоенергия, включително биогорива, за различните видове инсталации. Подпомагането за проекти за биоенергия обхваща само биоенергия, която отговаря на приложимите критерии за устойчивост, определени в законодателството на Съюза, включително в член 17, параграфи 2-6 от Директива 2009/28/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (18). Във връзка с това в стратегическата екологична оценка на програмата за развитие на селските райони се включва обща оценка.
Член 14
Преобразуване или адаптиране на ангажименти
1. Държавите членки могат да разрешат един ангажимент съгласно член 28, 29, 33 или 34 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 да се преобразува в друг през срока на осъществяването му, ако са изпълнени всички долупосочени условия:
а)
преобразуването е от значителна полза за околната среда или хуманното отношение към животните;
б)
съществуващият ангажимент се засилва в значителна степен;
в)
одобрената програма за развитие на селските райони включва въпросните ангажименти.
Новият ангажимент се поема за целия срок, посочен в съответната мярка, независимо от срока, през който вече е изпълняван първоначалният ангажимент.
2. Държавите членки могат да разрешат ангажименти съгласно членове 28, 29, 33 и 34 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 да се адаптират през срока, за който се прилагат, при условие че одобрената програма за развитие на селските райони включва възможност за подобно адаптиране и че адаптирането е надлежно обосновано с оглед на постигане на целите на първоначалния ангажимент.
Бенефициерът изпълнява адаптирания ангажимент за оставащата част от срока на първоначалния ангажимент.
Адаптирането може да бъде и под формата на удължаване на срока на ангажимента.
Член 15
Ситуации, в които не се изисква възстановяване
1. Когато бенефициерът увеличи площта на стопанството през срока, за който се изпълнява ангажиментът, поет като условие за предоставяне на подпомагането, държавите членки могат да предвидят ангажиментът да бъде разширен, за да обхване и допълнителната площ за оставащата част от срока на ангажимента, или първоначалният ангажимент да бъде заменен с нов. Същото важи и в случаи, когато се увеличава площта, която ангажиментът обхваща в рамките на стопанството.
2. Ангажиментът може да бъде разширен, за да обхване допълнителна площ, както е посочено в параграф 1, само при следните условия:
а)
това служи на целите във връзка с околната среда, към които е насочен ангажиментът;
б)
това е оправдано от гледна точка на характера на задължението, продължителността на оставащия срок и размерите на допълнителната площ;
в)
това не намалява ефективността на проверките за осигуряване спазването на изискванията за предоставяне на подпомагането.
Трябва да се спази първоначалният срок на ангажимента.
3. Нов ангажимент като замяна на съществуващ ангажимент, както е посочено в параграф 1, може да се поеме, ако обхваща цялата съответна площ и ако условията му са не по-малко строги от условията на първоначалния ангажимент.
Когато първоначалният ангажимент се заменя с нов, новият ангажимент се поема за целия срок, посочен в съответната мярка, независимо от срока, през който вече е изпълняван първоначалният ангажимент.
ГЛАВА III
ПРЕХОДНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 16
Допустимост на разходите
1. Разходи, свързани с правните ангажименти към бенефициерите, които са поети през програмния период 2007-2013 г. съгласно мерките, посочени в членове 52 и 63 от Регламент (ЕО) № 1698/2005, са допустими за финансиране от ЕЗФРСР през програмния период 2014-2020 г. за плащания, които се извършват:
а)
от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2015 г., ако финансовите средства, отпуснати за въпросната мярка на съответната програма, приета съгласно Регламент (ЕО) № 1698/2005, вече са изразходвани;
б)
след 31 декември 2015 г.
2. Разходите, посочени в параграф 1, са допустими за финансиране от ЕЗФРСР през програмния период 2014-2020 г., ако са спазени следните условия:
а)
тези разходи са предвидени в съответната програма за развитие на селските райони за програмния период 2014-2020 г.;
б)
прилага се процентът на финансиране от ЕЗФРСР за съответната мярка съгласно Регламент (ЕС) № 1305/2013, както е посочено в приложение I към настоящия регламент;
в)
държавите членки гарантират, че съответните преходни дейности са ясно идентифицирани чрез системите им за управление и контрол.
Член 17
Хърватия
1. Разходи, свързани с правните ангажименти към бенефициери от страна на Хърватия, които са поети посредством Инструмента за предприсъединителна помощ за развитието на селските райони (IPARD) за дейности съгласно мерките, посочени в член 171, параграф 3, буква б) и член 171, параграф 4, букви а) и б) от Регламент (ЕО) № 718/2007 на Комисията (19), са допустими за финансиране от ЕЗФРСР през програмния период 2014-2020 г. за плащания, които се извършват:
а)
от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2016 г., ако финансовите средства, отпуснати за въпросната мярка на съответната програма, приета съгласно Регламент (ЕО) № 718/2007, вече са изразходвани;
б)
след 31 декември 2016 г.
2. Разходите, посочени в параграф 1, са допустими за финансиране от ЕЗФРСР през програмния период 2014-2020 г., ако са спазени следните условия:
а)
тези разходи са предвидени в програмата за развитие на селските райони за програмния период 2014-2020 г.;
б)
прилага се процентът на финансиране от ЕЗФРСР за съответната мярка съгласно Регламент (ЕС) № 1305/2013, както е посочено в приложение II към настоящия регламент;
в)
Хърватия гарантира, че съответните преходни дейности са ясно идентифицирани чрез нейните системи за управление и контрол.
3. Разходите, извършени след 31 декември 2013 г. във връзка с дейности, които са необходими за приключване на програмата IPARD и последващата оценка, предвидена в член 191 от Регламент (ЕО) № 718/2007, през програмния период 2014-2020 г. са допустими за финансиране от ЕЗФРСР съгласно компонента за техническа помощ на програмата, ако в нея за предвидени такива разходи.
Член 18
Окончателна оценка
1. Докладът относно окончателната оценка, посочена в член 86, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 1698/2005, се представя на Комисията до 31 декември 2016 г.
2. Обобщението на окончателните оценки, посочено в член 87 от Регламент (ЕО) № 1698/2005, се представя на Комисията най-късно до 31 декември 2017 г.
ГЛАВА IV
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 19
Отмяна
Регламент (ЕО) № 1974/2006 се отменя.
Той продължава да се прилага за дейностите, които се изпълняват съгласно програмите, одобрени от Комисията по силата на Регламент (ЕО) № 1698/2005 преди 1 януари 2014 г.
Член 20
Влизане в сила и прилагане
Настоящият регламент влиза в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 януари 2014 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 11 март 2014 година.
KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 807/2014,
11. märts 2014,
millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja kehtestatakse üleminekusätted
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005, (1) eriti selle artikli 2 lõiget 3, artikli 14 lõiget 5, artikli 16 lõiget 5, artikli 19 lõiget 8, artikli 22 lõiget 3, artikli 28 lõiget 10, artikli 28 lõiget 11, artikli 29 lõiget 6, artikli 30 lõiget 8, artikli 33 lõiget 4, artikli 34 lõiget 5, artikli 35 lõiget 10, artikli 36 lõiget 5, artikli 45 lõiget 6, artikli 47 lõiget 6 ja artiklit 89,
ning arvestades järgmist:
(1)
Määrusega (EL) nr 1305/2013 kehtestatakse üldeeskirjad, millega reguleeritakse maaelu arendamiseks antavat liidu toetust, mida rahastatakse Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD), ja mis täiendavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (2) teises osas kehtestatud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ühissätteid. Tuleks kehtestada täiendavad eeskirjad.
(2)
Liikmesriigid peaksid kehtestama toetusele juurdepääsu eritingimused sellistele noortele põllumajandustootjatele, kes ei ole tegevuse alustamisel põllumajandusettevõtte ainsad juhid, ja neid tingimusi kohaldama. Selleks et tagada toetusesaajate võrdne kohtlemine sõltumata tegevust alustava põllumajandusettevõtte õiguslikust vormist, tuleks sätestada, et tingimused, mille kohaselt juriidilist isikut või muud partnerlusvormi võib käsitada noore põllumajandustootjana, oleksid samad kui füüsilise isiku korral. Ette tuleks näha piisavalt pikk ajapikendus, mis võimaldaks noortel põllumajandustootjatel omandada vajalikud kutseoskused.
(3)
Tagamaks, et EAFRD toetatavad põllu- ja metsamajandusettevõtete vahetuskavad ja kõnealuste ettevõtete külastused on selgelt määratletud ja muude liidu kavade alusel toimuvast sarnasest tegevusest eristatavad, võttes samal ajal arvesse riigisiseste olude erinevusi, peaksid liikmesriigid oma maaelu arengu programmides määratlema selliste kavade ja külastuste kestuse ja sisu. Kõnealuses sisus tuleks keskenduda teatavatele valdkondadele, mis on tihedalt seotud liidu maaelu arengu tähtsaimate eesmärkide saavutamisega.
(4)
Tuleks kehtestada eeskirjad, millega täpsustatakse selliste tootjarühmade tunnused ja tegevusliigid, mille korral võib toetust saada kvaliteedikavade meetme müügiedendust käsitleva osa raames, kehtestatakse tingimused konkurentsi moonutamise ja teatavate toodete diskrimineerimise vältimiseks ning välistatakse kaubamärkide toetamine.
(5)
Määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 19 lõikes 4 osutatud äriplaanides peaks olema piisavalt elemente, mis võimaldavad hinnata valitud meetme eesmärkide saavutamist. Selleks et tagada kõigi liidu toetusesaajate võrdne kohtlemine ning hõlbustada kontrollimist, peaks kõnealuse määruse artikli 19 lõikes 4 osutatud lävendite määramisel kasutatavaks kriteeriumiks olema põllumajandusliku majapidamise tootmispotentsiaal.
(6)
Minimaalsed keskkonnanõuded, millele põllumajandusmaa metsastamine peab vastama, tuleks kehtestada nii, et oleks tagatud, et ei toimu tundlike elupaikade (sh alad, kus arendatakse suure loodusväärtusega põllumajandust) mittenõuetekohast metsastamist, ja et arvesse oleks võetud kliimamuutusele vastupanu võimet. Natura 2000 aladena määratletud aladel peaks metsastamine olema kooskõlas asjaomase ala majandamise eesmärkidega. Erilist tähelepanu tuleks pöörata teatavate alade konkreetsetele keskkonnavajadustele, nt pinnase erosiooni ärahoidmisele. Rangemad eeskirjad tuleks kehtestada metsastamistegevusele, mis viib suuremate metsade loomiseni, et võtta arvesse sellise tegevuse poolt ökosüsteemidele avaldatava mõju ulatust ja tagada, et see vastab keskkonnasõbraliku infrastruktuuri strateegia (3) ja ELi uue metsastrateegia (4) eesmärkidele.
(7)
Tingimused, mida kohaldatakse loomakasvatuse ekstensiivistamise, põllumajanduse jaoks kadumisohus kohalike tõugude kasvatamise või geneetilisest erosioonist ohustatud taimede geneetiliste ressursside säilitamise kohustuste suhtes, peaksid tagama, et kohustused on määratletud kooskõlas liidu maaelu arengu tähtsaimate eesmärkidega ja eelkõige vajadusega tagada maastiku ja selle iseloomulike joonte, loodusressursside (sh vesi), mulla ja geneetilise mitmekesisuse kaitse.
(8)
Määratleda tuleks toimingud, mis võivad saada põllumajanduse geneetiliste ressursside säilitamise, säästva kasutamise ja arendamise toetust ning metsanduse geneetiliste ressursside säilitamise ja edendamise toetust.
(9)
Selleks et välistada kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1307/2013 (5) artiklis 43 viidatud samaväärsete tavade topeltrahastamist, vältida põllumajandustootjate vahelise konkurentsi moonutamist ja tagada EAFRD vahendite usaldusväärne finantsjuhtimine, tuleks sätestada, et nende tavade rakendamisest tulenevad lisakulud ja saamata jäänud tulu arvatakse asjakohastest maksetest maha.
(10)
Määratleda tuleks valdkonnad, kus võetakse loomade heaoluga seotud kohustusi, et tagada tootmismeetodite kõrgemad standardid. Sealjuures tuleks vältida kõnealuste, loomade heaoluga seotud kohustuste kattumist standardsete tootmisviisidega ja eelkõige patoloogiate ärahoidmiseks tehtavate vaktsineerimistega.
(11)
Täpsustada tuleks lühikesed tarneahelad ja kohalikud turud, millele võib toetust anda. Kui muu veenev alternatiiv puudub, tuleks nende kahe eristamiseks kasutada lühikest tarneahelat määratleva kriteeriumina vahendajate arvu, samas kui kohalikke turge määratlevaks kriteeriumiks peaks olema kaugus põllumajandusettevõttest kilomeetrites, võttes arvesse asjaomase piirkonna konkreetseid geograafilisi iseärasusi. Väikeettevõtjatevahelises koostöös tuleks hoolega keskenduda maapiirkondade killustatusest põhjustatud ebasoodsa olukorra kaotamisele. Seepärast peaks see piirduma mikroettevõtjate ja füüsiliste isikutega, kes alustavad toetuse taotluse esitamise ajal mikroettevõtlusega. Selleks et tagada ühtne lähenemisviis koostöömeetme rakendamisel, tuleks kõnealuse meetme raames toetust anda ainult lühikese tarneahela ja kohalike turgudega seotud müügiedendustegevusele.
(12)
Tagamaks, et määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 38 lõike 3 punktis b ja artikli 39 lõike 4 punktis b osutatud ühisfondide võetud kommertslaenude intressiga seotud maksed jääksid sobivale tasemele, peaks kõnealuste laenude kestus olema minimaalselt üks aasta ja maksimaalselt viis aastat.
(13)
EAFRD vahendite tõhusa kasutamise tagamiseks tuleks toetuse hulgast välja jätta teatavad liisingulepingutega seotud kulutused, nt liisinguandja kasumimäär, intressi refinantseerimiskulud, üldkulud ja kindlustustasud. Selleks et võtta arvesse eri liikmesriikide põllumajandussektoris valitsevaid erinevaid finants- ja arengutingimusi, tagades samas EAFRD vahendite usaldusväärse finantsjuhtimise, tuleks liikmesriikidelt nõuda, et nad määratleksid oma maaelu arengu programmides tingimused, mille alusel kasutatud seadmed võivad olla toetuskõlblikud. Kooskõlas liidu maaelu arengu tähtsaimate eesmärkidega tuleks EAFRD toetust anda ainult suure energiatõhususega ja suure keskkonnategevuse tulemuslikkusega taastuvenergia investeeringutele. Seepärast peaksid liikmesriigid kehtestama energiatõhususe miinimumnõuded. Liikmesriigid peaksid tagama, et bioenergia suhtes kohaldatavad säästlikkuse kriteeriumid oleksid täidetud. Liikmesriigid peaksid ka toetama üleminekut esimese põlvkonna biokütustelt teise põlvkonna omadele ning edendama selliste täiustatud biokütuste laialdasemat tootmist, mis võimaldavad kasvuhoonegaaside heidet oluliselt vähendada, millega kaasnev maakasutuse kaudse muutuse oht on väike ning mis ei konkureeri otse toiduainete ja loomasööda tootmiseks kõlbliku maa pärast.
(14)
Ette tuleks näha määruse (EL) nr 1305/2013 artiklites 28, 29, 33 ja 34 sätestatud meetmete kohase kohustuste ümberkorraldamise või kohandamise suhtes kohaldatavad tingimused ja määratleda olukorrad, kus toetuse tagasimaksmist ei nõuta. Tuleks tagada, et kohustuste ümberkorraldamine või kohandamine on võimalik ainult siis, kui kohustuse kohased keskkonnaeesmärgid on tagatud või tõhustatud.
(15)
Vastu tuleks võtta sätted nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 (6) või, Horvaatia korral, nõukogu määruse (EÜ) nr 1085/2006 (7) kohaselt antavalt maaelu arengu toetuselt üleminekuks määruse (EL) nr 1305/2013 kohaselt antavale toetusele. Võttes arvesse et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1310/2013 (8) on juba kehtestatud terve rida maaelu arengu valdkonna üleminekusätteid, tuleks käesolevas määruses sätestada, millistel tingimustel muutuvad määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklites 52 ja 63 osutatud meetmetega seotud kulutused toetuskõlblikuks määruse (EL) nr 1305/2013 kohaselt. Käesoleva määrusega tuleks ka korrigeerida programmide järelhindamiste ja nende kokkuvõtte esitamise kuupäevi, et võtta arvesse määruse (EL) nr 1310/2013 artiklis 1 kehtestatud üleminekusätteid, mis käsitlevad programmiperioodi 2007-2013 programmide rakendamist 2014. aastal.
(16)
Kuna määrus (EÜ) nr 1698/2005 asendatakse määrusega (EL) nr 1305/2013, on asjakohane tunnistada kehtetuks määruse (EÜ) nr 1698/2005 rakenduseeskirjad, mis on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1974/2006 (9). Seepärast tuleks määrus (EÜ) nr 1974/2006 kehtetuks tunnistada.
(17)
Pidades silmas asjaolu, et käesoleva määruse Euroopa Liidu Teatajas avaldamise hetkel on 2014.-2020. aasta programmitöö periood juba alanud, on vaja selle jõustumise tähtaega nii palju kui võimalik lühendada. Seepärast peaks määrus jõustuma avaldamise päeval ning seda tuleks kohaldada alates 2014.-2020. aasta programmitöö perioodi esimesest päevast, st 1. jaanuarist 2014,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I PEATÜKK
REGULEERIMISALA
Artikkel 1
Reguleerimisala
Käesolevas määruses sätestatakse:
1)
määrust (EL) nr 1305/2013 täiendavad sätted järgmistes valdkondades:
a)
noored põllumajandustootjad,
b)
põllu- ja metsamajandusettevõtete vahetuskavad ja kõnealuste ettevõtete külastamine,
c)
kvaliteedikavad - müügiedendustegevus,
d)
põllumajandusettevõtete ja äritegevuse arendamine,
e)
metsastamine ja metsamaa loomine,
f)
põllumajanduse keskkonna- ja kliimaküsimused,
g)
geneetiliste ressursside säilitamine põllumajanduses ja metsanduses,
h)
topeltrahastamise välistamine,
i)
loomade heaolu,
j)
koostöö,
k)
kommertslaenud ühisfondidele,
l)
investeeringud,
m)
kohustuste ümberkorraldamine või kohandamine,
n)
uued kohustused;
2)
konkreetsed üleminekueeskirjad, millega nähakse ette tingimused, mille kohaselt võib komisjoni poolt määruse (EÜ) nr 1698/2005 alusel või, Horvaatia puhul, määruse (EÜ) nr 1085/2006 alusel heakskiidetud toetuse ühendada määruse (EL) nr 1305/2013 kohaselt ettenähtud toetusega, mis Horvaatia puhul hõlmab ka tehnilist abi.
II PEATÜKK
MAAELU ARENGU MEETMEID KÄSITLEVAID EESKIRJU TÄIENDAVAD SÄTTED
Artikkel 2
Noor põllumajandustootja
1. Kui määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 2 lõike 1 punktis n määratletud noor põllumajandusettevõtja, sõltumata oma õiguslikust vormist, ei alusta tegevust põllumajandusettevõtte ainsa juhina, kehtestavad liikmesriigid toetuse saamise eritingimused ja kohaldavad neid. Need tingimused on samaväärsed nendega, mida nõutakse põllumajandusettevõtte ainsa juhina tegevust alustavalt noorelt põllumajandustootjalt. Kõikidel juhtudel peab põllumajandusettevõtte juhtimine olema noorte põllumajandustootjate kontrolli all.
2. Kui toetust taotletakse juriidilisele isikule kuuluvale ettevõttele, peab määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 2 lõike 1 punkti n määratluse kohane noor põllumajandustootja teostama tegelikku ja püsivat kontrolli juriidilise isiku tehtavate juhtimise, tulude ja finantsriskidega seotud otsuste üle. Kui mitu füüsilist isikut, sh isik(ud), kes ei ole noor(ed) põllumajandustootja(d), osalevad juriidilise isiku kapitalis või juhtimises, peab noor põllumajandustootja olema võimeline tegema sellist tegelikku ja püsivat kontrolli kas üksi või koos teiste põllumajandustootjatega.
Juhul kui teine juriidiline isik omab üksi või koos teistega antud juriidilise isiku üle kontrolli, siis kohaldatakse esimeses lõigus sätestatud nõudeid igale füüsilisele isikule, kes kõnealuse teise juriidilise isiku üle kontrolli omab.
3. Kõik määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 2 lõike 1 punktis n sätestatud noore põllumajandustootja määratluse elemendid peavad kõnealuse määruse kohase toetuse taotluse esitamise hetkel olema täidetud. Toetusesaajale võib siiski anda alates toetuse andmist käsitleva üksikotsuse langetamise kuupäevast kuni 36 kuud kestva ajapikenduse, et oleksid täidetud maaelu arengu programmis sätestatud, kutseoskuste omandamist käsitlevad tingimused.
Artikkel 3
Põllu- ja metsamajandusettevõtete vahetuskavad ja kõnealuste ettevõtete külastamine
Liikmesriigid määratlevad oma maaelu arengu programmides määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 14 lõikes 1 osutatud põllu- ja metsamajandusettevõtete lühiajaliste vahetuskavade ja kõnealuste ettevõtete külastuste kestuse ja sisu. Nende kavade ja külastuste korral keskendutakse eelkõige säästvatele põllumajanduse ja metsanduse meetoditele ja/või tehnoloogiatele, põllumajandusettevõtete mitmekesistamisele, lühikestes tarneahelates osalevatele põllumajandusettevõtetele, uute ettevõtlusvõimaluste ja uute tehnoloogiate väljaarendamisele ning metsade vastupanuvõime suurendamisele.
Artikkel 4
Kvaliteedikavad - müügiedendustegevus
1. Määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 16 lõike 2 kohaselt toetust saavad tootjarühmad on sõltumata oma õiguslikust vormist üksused, mis ühendavad kõnealuse määruse artikli 16 lõikes 1 osutatud põllumajandustoodete, puuvilla või toiduainete kvaliteedikavas osalevaid ettevõtjaid ühe sellise kavaga hõlmatud konkreetse toote korral.
2. Määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 16 lõike 2 kohase toetuse saamiseks kõlblike meetmete liigid peavad vastama järgmistele nõuetele:
a)
nad on loodud selleks, et ärgitada tarbijaid ostma tooteid, mis on hõlmatud määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 16 lõikes 1 osutatud põllumajandustoodete, puuvilla või toiduainete kvaliteedikavaga, milles osalemise eest saab maaelu arengu programmi kohast toetust, ning
b)
nendega juhitakse tähelepanu asjaomaste toodete eriomadustele või eelistele, eriti kvaliteedile, erilistele tootmismeetoditele, rangetele loomade heaolu nõuetele ja keskkonnast hoolimisele, mis on seotud asjaomase kvaliteedikavaga.
3. Toetuskõlblike meetmetega ei ärgitata tarbijaid ostma toodet selle erilise päritolu tõttu, välja arvatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (10) II jaotises, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 110/2008 (11) III peatükis, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 251/2014 (12) III peatükis ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (13) II osa II jaotise I peatüki 2. jaos veini suhtes kehtestatud kvaliteedikavade alla kuuluvate toodete korral. Toote päritolu võib välja tuua tingimusel, et seda ei ole põhisõnumist enam rõhutatud.
4. Määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 16 lõike 2 kohast toetust ei anta kaubanduslike kaubamärkidega seotud teabe- ja müügiedendusmeetmetele.
Artikkel 5
Põllumajandusettevõtete ja äritegevuse arendamine
1. Määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 19 lõikes 4 osutatud äriplaanis kirjeldatakse vähemalt järgmist.
a)
Noorte põllumajandustootjate starditoetuse korral:
i)
põllumajandusliku majapidamise esialgne olukord;
ii)
põllumajandusliku majapidamise tegevuse arendamise vahe- ja lõppeesmärgid;
iii)
põllumajandusliku majapidamise tegevuse arendamiseks vajalike meetmete üksikasjad (sh keskkonnasäästlikkuse ja ressursitõhususega seotud üksikasjad), nt investeeringud, koolitus, nõustamine;
b)
maapiirkondades põllumajandusega mitteseotud ettevõtlustegevuseks antava starditoetuse korral:
i)
toetust taotleva isiku või mikro- või väikeettevõtja esialgne majandusolukord;
ii)
isiku või põllumajandusliku majapidamise või mikro- või väikeettevõtja uue tegevuse arendamise vahe- ja lõppeesmärgid;
iii)
isiku või põllumajandusliku majapidamise või mikro- või väikeettevõtja tegevuse arendamiseks vajalike meetmete üksikasjad, nt investeeringud, koolitus, nõustamine või mis tahes muu tegevus.
c)
Väikeste põllumajandusettevõtete arendamiseks antava starditoetuse korral:
i)
põllumajandusliku majapidamise esialgne olukord ning
ii)
majandusliku elujõulisuse saavutamist toetavate meetmete üksikasjad (sh keskkonnasäästlikkuse ja ressursitõhususega seotud üksikasjad), nt investeeringud, koolitus, koostöö.
2. Liikmesriigid määratlevad määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 19 lõike 4 kolmandas lõigus osutatud lävendid põllumajandusliku majapidamise tootmispotentsiaali põhjal, mida mõõdetakse standardtoodanguga vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1242/2008 (14) artikli 5 või mõnele samaväärsele määratlusele.
Artikkel 6
Metsastamine ja metsaalade loomine
Määruse (EL) nr 1305/2013 artiklis 22 osutatud metsastamise ja metsaalade loomise meetmega seoses kohaldatakse järgmisi minimaalseid keskkonnanõudeid:
a)
istutatavate liikide, alade ja kasutatavate meetodite valimisel tuleks vältida selliste tundlike elupaikade nagu turbaalade ja märgalade mittenõuetekohast metsastamist ning negatiivset mõju suure ökoloogilise väärtusega aladele, sh aladele, kus arendatakse suure loodusväärtusega põllumajandust. Nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ (15) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/147/EÜ (16) kohaselt Natura 2000 aladena määratletud aladel lubatakse ainult asjaomaste alade majandamise eesmärkidega kooskõlas olevat ning Natura 2000 rakendamise eest vastutava liikmesriigi asutusega kokkulepitud metsastamist;
b)
puude liikide, sortide, ökotüüpide ja kultuuride valimisel võetakse arvesse kliimamuutusele ja loodusõnnetustele vastu panuvõimet ning asjaomase ala biootilist ja mulla- ja veealast olukorda, samuti liikide võimalikku invasiivsust liikmesriikide poolt määratletud kohalikes tingimustes. Toetusesaajalt nõutakse metsa kaitsmist ja hooldamist vähemalt selle aja jooksul, mille eest makstakse lisatoetust saamata jäänud põllumajandusliku tulu ja hoolduse eest. See hõlmab metsa tulevase arengu jaoks vajalikku hooldus- ja harvendusraiet või karjatamist, puude ja rohttaimede konkurentsi reguleerimist ning kergesti süttiva alustaimestiku tekke vältimist. Kiirekasvuliste liikide korral määravad liikmesriigid minimaalse ja maksimaalse langetamiseelse kasvuaja. Minimaalne aeg ei tohi olla alla kaheksa aasta, maksimaalne üle 20 aasta;
c)
juhtudel, kus raskete keskkonna- või kliimatingimuste tõttu (sh keskkonnaseisundi halvenemine) ei saa eeldada, et mitmeaastaste puittaimeliikide istutamise teel tekkib kohaldatava siseriikliku õigusakti kohaselt määratletud metsakate, võib liikmesriik lubada toetusesaajal istutada ja säilitada muudest puittaimedest katte. Toetusesaaja tagab sama hoolduse ja kaitse taseme kui metsa korral;
d)
sellise metsastamistegevuse korral, mis viib teatavat liikmesriikide poolt määratavat lävendit ületava suurusega metsade loomiseni, peab tegevus hõlmama kas
i)
eranditult selliste ökoloogiliselt kohastunud ja/või asjaomase biogeograafilise ala kliimamuutustele vastupidavamate liikide istutamist, mis mõjuhinnangu kohaselt ei ohusta bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid või millel puudub negatiivne mõju inimeste tervisele, või
ii)
selliste puuliikide segu külvamist, mis koosneb
-
vähemalt 10 % ulatuses piirkonna laialehistest puudest või
-
minimaalselt kolmest puuliigist või -sordist, millest vähim arvukas liik katab vähemalt 10 % pindalast.
Artikkel 7
Põllumajanduse keskkonna- ja kliimaküsimused
1. Määruse (EL) nr 1305/2013 artiklis 28 osutatud põllumajanduse keskkonna- ja kliimameetme kohased loomakasvatuse ekstensiivistamise kohustused peavad vastama vähemalt järgmistele tingimustele:
a)
üle- ja alakarjatamise vältimiseks kasutatakse ja hooldatakse kõiki ettevõtte karjamaid;
b)
loomkoormus määratletakse, võttes arvesse kõiki põllumajandusettevõttes peetavaid karjatatavaid loomi või, toitainete leostumise piiramise kohustuse korral, kõiki põllumajandusettevõttes peetavaid loomi, kes on kõnesoleva kohustusega hõlmatud.
2. Määruse (EL) nr 1305/2013 artiklis 28 osutatud põllumajanduse keskkonna- ja kliimameetme kohased kadumisohus kohalike tõugude kasvatamise või geneetilisest erosioonist ohustatud taimede geneetiliste ressursside säilitamise kohustused seavad tingimuseks
a)
kasvatada kohalikku tõugu põllumajandusloomi, kes on geneetiliselt kohastunud ühe või mitme riigis käibiva traditsioonilise tootmissüsteemi või -keskkonnaga ja kes on põllumajanduse jaoks kadumisohus, või
b)
säilitada selliste taimede geneetilisi ressursse, mis on kohalike ja piirkondlike oludega looduslikult kohanenud ning mille kadumine muudab genofondi vaesemaks.
Toetuse saamise tingimustele vastavad järgmised põllumajandusloomade liigid:
a)
veised,
b)
lambad,
c)
kitsed,
d)
hobuslased,
e)
sead,
f)
linnud.
3. Kohalikke tõuge peetakse põllumajanduse jaoks kadumisohus olevaiks siis, kui on täidetud järgmised tingimused:
a)
asjaomaste emaste aretusloomade arv on riigi tasandil registreeritud;
b)
kõnealuse arvu ja loetletud tõugude ohustatud staatuse on kinnitanud nõuetekohaselt tunnustatud asjaomane teadusasutus;
c)
nõuetekohaselt tunnustatud asjaomane tehniline asutus on registreerinud asjaomase tõu tõuraamatu ja ajakohastab seda;
d)
asjaomastel asutustel on ohustatud tõugu loomade identifitseerimiseks vajalikud oskused ja teadmised.
Nende tingimuste täitmist käsitlev teave on esitatud maaelu arengu programmis.
4. Taimede geneetilisi ressursse loetakse geneetilisest erosioonist ohustatuks tingimusel, et maaelu arengu programmis on geneetilise erosiooni kohta esitatud piisavalt tõendeid, mis põhinevad teaduslikel tulemustel või näitajatel maatõugude/algupäraste (kohalike) liikide esinemise ja nende liigilise mitmekesisuse vähenemise ning vajaduse korral kohaliku tasandi peamise põllumajandustegevuse muutumise kohta.
5. Käesoleva artikli lõigetes 1-4 osutatud põllumajandusliku keskkonnatoetuse kohustuste hulka kuuluvad tegevused ei ole toetuskõlblikud määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 28 lõike 9 alusel.
Artikkel 8
Geneetiliste ressursside säilitamine põllumajanduses ja metsanduses
1. Käesolevas artiklis kasutatakse järgmisi mõisteid:
a) „in situ säilitamine”- põllumajanduses: geneetiliste materjalide säilitamine ökosüsteemides ja looduslikes elupaikades ning liikide või looduslike liikide elujõuliste populatsioonide hoidmine ja taastamine nende looduslikus keskkonnas ning kodustatud loomatõugude või kultuurtaimeliikide puhul põllumajanduskeskkonnas, kus on välja kujunenud nende eriomadused;
b) „in situ säilitamine”- metsanduses: geneetiliste materjalide säilitamine ökosüsteemides ja looduslikes elupaikades ning liikide elujõuliste populatsioonide hoidmine ja taastamine nende looduslikus keskkonnas;
c) „põllu- või metsamajandusettevõtetes säilitamine”- in situ säilitamine ja arendamine põllu- või metsamajandusettevõtte tasandil;
d) „ex situ säilitamine”- põllumajanduse või metsanduse geneetilise materjali säilitamine väljaspool looduslikku elupaika;
e) „ex situ kogu”- põllumajanduse või metsanduse geneetilise materjali kogu, mida hoitakse väljaspool looduslikku elupaika.
2. Määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 28 lõike 9 ja artikli 34 lõike 4 alusel toetuskõlblikud põllumajanduse ja metsanduse geneetiliste ressursside säilitamise alased tegevused on järgmised:
a)
suunatud meetmed: põllumajanduse ja metsanduse geneetiliste ressursside in situ ja ex situ säilitamist, kirjeldamist, kogumist ja kasutamist edendavad tegevused, sh hetkel in situ säilitatavate geneetiliste ressursside veebipõhised loendid, k.a põllu- või metsamajandusettevõttes säilitamine, ning ex situ kogude ja andmebaaside veebipõhised loendid;
b)
kooskõlastatud meetmed: tegevused, millega edendatakse liidu põllumajanduse ja metsanduse geneetiliste ressursside säilitamise, kirjeldamise, kogumise ja kasutamisega seotud teabevahetust liikmesriikide pädevate organisatsioonide vahel;
c)
kaasnevad meetmed: teavitamis-, levitamis- ja nõuandetegevused, millesse kaasatakse valitsusväliseid organisatsioone ja teisi asjaomaseid sidusrühmi ning mis sisaldavad koolitusi ja tehniliste aruannete koostamist.
Artikkel 9
Kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade ja samaväärsete tavade topeltrahastamise välistamine
1. Määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 28 lõike 6, artikli 29 lõike 4 ja artikli 30 lõike 1 kohase toetuse kohaldamiseks võetakse selliste maksete arvutamisel arvesse ainult selliseid täiendavaid kulusid ja/või saamata jäänud tulusid, mis on seotud kohustustega, mis ei mahu määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 43 alusel asjakohaste kohustuslike tavade raamesse.
2. Kui teatatakse määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 28 kohasest põllumajanduse keskkonna- ja kliimameetme kohustusest, mis kehtib määruse (EL) nr 1307/2013 IX lisa I jao punktides 3 ja 4 ning III jao punktis 7 osutatud tavade korral ning mis tahes muude kõnealusesse lisasse lisatud tavade korral, mida peetakse kooskõlas määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 43 lõike 8 eeskirjadega samaväärseks määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 43 lõike 2 kohaselt kehtestatud ühe või mitme tavaga, vähendatakse määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 28 lõike 6 kohast põllumajanduse keskkonna- ja kliimameetme kohustuse toetust ühekordselt makstava kindla summa võrra, mis vastab iga määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 43 lõike 12 punkti c kohaselt kehtestatud keskkonnasäästlikumaks muutmise tava korral liikmesriigis või piirkonnas makstavale keskkonnasäästlikumaks muutmise toetuse osale.
Artikkel 10
Loomade heaolu
Määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 33 kohaselt toetuse saamiseks kõlblike, loomade heaoluga seotud kohustuste korral peavad kehtima tootmismeetodite kõrgemad standardid ühes järgmises valdkonnas:
a)
vesi, sööt ja loomade hooldamine kooskõlas loomapidamise loomulike vajadustega;
b)
pidamistingimused, suurem ruum, põrandapinnad, mitmekesistamismaterjalid, loomulik valgus;
c)
võimalus käia õues;
d)
tavad, mille korral välditakse loomade moonutamist ja/või kastreerimist, või kui erijuhtudel peetakse loomade moonutamist või kastreerimist vajalikuks, võimaldatakse tuimastite, valuvaigistite ja põletikuvastaste ravimite kasutamist või immunokastreerimist.
Artikkel 11
Koostöö
1. Määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 35 lõike 2 punktis d osutatud lühikeste tarneahelate loomise ja arendamise toetus hõlmab ainult selliseid tarneahelaid, milles põllumajandustootja ja tarbija vahel on üks vahendaja.
2. Määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 35 lõike 2 punktis d osutatud kohalike turgude loomise ja arendamise toetus hõlmab turgusid, mille korral
a)
on maaelu arengu programmis määratud, millises raadiuses (kilomeetrites) toote päritoluettevõttest peab töötlemine ja lõpptarbijale müümine toimuma, või
b)
maaelu arengu programmis on ette nähtud mõni alternatiivne veenev lahendus.
3. Määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 35 lõike 2 punkti c kohaselt toetust saavate toimingute korral tähendab „väikeettevõtja” komisjoni soovituses 2003/361/EÜ (17) määratletud mikroettevõtjat või füüsilist isikut, kes toetuse taotlemise hetkel ei tegele ettevõtlusega.
4. Määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 35 lõike 2 punktis e osutatud müügiedendusmeetmed saavad toetust ainult käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetele vastavate lühikeste tarneahelate ja kohalike turgude osas.
Artikkel 12
Kommertslaenud ühisfondidele
Kui määruse (EL) nr 1305/2013 artiklites 38 ja 39 osutatud ühisfondide makstava hüvitise vahendite allikas on kommertslaen, on laenu kestus üks kuni viis aastat.
Artikkel 13
Investeeringud
Määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 45 kohaldamisel kehtib järgmine:
a)
liisingu korral ei ole toetuskõlblikud muud liisingulepinguga seotud kulud, näiteks liisinguandja hinnalisand, intresside refinantseerimiskulud, üldkulud ja kindlustusmaksed;
b)
liikmesriigid sätestavad oma maaelu arengu programmides tingimused, mille kohaselt võivad kasutatud tehnika ostmise kulud olla toetuskõlblikud;
c)
liikmesriigid nõuavad vastavust energiatõhususe miinimumnõuetele selliste toetust saanud taastuvenergia taristu investeeringute korral, kui tarbitakse või toodetakse energiat, juhul kui sellised standardid on siseriiklikul või rahvusvahelisel tasandil olemas;
d)
investeeringud seadmetesse, mille esmane eesmärk on elektrienergia tootmine biomassist, ei ole toetuskõlblikud, v.a juhul, kui soojusenergiat kasutatakse minimaalsel määral, mille määrab liikmesriik;
e)
liikmesriigid kehtestavad eri tüüpi seadmetele bioenergia, sh biokütuste tootmiseks kasutatavate teraviljade ja muude tärkliserikaste kultuuride, suhkru ja õlikultuuride maksimaalse osakaalu piirmäära. Bioenergia tootmise projektidele antavat toetust kohaldatakse ainult liidu õigusaktides, sh Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/28/EÜ (18) artikli 17 lõigetes 2-6 sätestatud kehtivatele jätkusuutlikkuse kriteeriumidele vastava bioenergia suhtes. Sellega seoses lisatakse maaelu arengu programmi keskkonnamõju strateegilisse hinnangusse üldine hinnang.
Artikkel 14
Kohustuste ümberkorraldamine või kohandamine
1. Liikmesriigid võivad lubada ühe määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 28, 29, 33 või 34 kohase kohustuse ümbermuutmist muuks kohustuseks selle täitmise ajal, eeldusel et täidetakse kõiki järgmisi tingimusi:
a)
muutmine toob olulist kasu keskkonnale või loomade heaolule;
b)
sellega tõhustatakse märkimisväärselt olemasolevat kohustust;
c)
heakskiidetud maaelu arengu programm sisaldab asjaomast kohustust.
Uus kohustus võetakse terveks vastava meetme korral määratud ajavahemikuks, olenemata sellest, kui kaua algset kohustust on juba rakendatud.
2. Liikmesriigid võivad lubada määruse (EL) nr 1305/2013 artiklite 28, 29, 33 ja 34 järgsete kohustuste kohandamist nende kohaldamise ajal, kui heakskiidetud maaelu arengu programm selliseid kohandusi võimaldab ja kui kohandus on algse kohustuse eesmärkide saavutamist silmas pidades nõuetekohaselt põhjendatud.
Toetusesaaja täidab kohandatud kohustust algse kohustuse lõpuni jäänud aja jooksul.
Kohandusi võib teha ka kohustuse täitmise kestuse pikendamiseks.
Artikkel 15
Olukorrad, kus tagasimaksmist ei nõuta
1. Kui toetusesaaja suurendab toetuse määramise tingimusena võetud kohustuse kehtivusajal oma põllumajandusettevõtte pindala, võivad liikmesriigid ülejäänud kehtivusajaks ette näha kohustuse laiendamise, nii et see hõlmaks ka lisandunud ala, või esialgse kohustuse asendamise uuega. Sama kehtib ka juhul, kui kohustusega hõlmatud pindala suureneb põllumajandusettevõtte siseselt.
2. Lõikes 1 osutatud kohustuse laiendamine nii, et see hõlmaks täiendavat pindala, on võimalik ainult järgmistel tingimustel:
a)
see aitab kaasa kohustuse keskkonnaeesmärgi täitmisele;
b)
see on kohustuse olemuse, selle järelejäänud kehtivusaja ning täiendava pindala suuruse seisukohast põhjendatud;
c)
see ei takista toetuse määramise tingimuste täitmise tõhusat kontrolli.
Kohustuse algsest kestusest peetakse kinni.
3. Lõike 1 kohaselt võib kehtiva kohustuse asendada uuega, tingimusel et see hõlmab kogu asjaomast pindala ja et selle tingimused on vähemalt samaväärsed algse kohustuse omadega.
Kui algne kohustus asendatakse uuega, võetakse uus kohustus terveks asjakohase meetme korral määratud ajavahemikuks, olenemata sellest, kui palju aega on algse kohustuse rakendama hakkamisest juba möödunud.
III PEATÜKK
ÜLEMINEKUSÄTTED
Artikkel 16
Kulutuste toetuskõlblikkus
1. Toetusesaajate poolt 2007.-2013. aasta programmitöö perioodil määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklites 52 ja 63 osutatud meetmete raames võetud juriidiliste kohustustega seotud kulutused on 2014.-2020. aasta programmitöö perioodil EAFRD toetuse saamiseks kõlblikud maksete korral, mis tuleb teha:
a)
1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2015, kui rahaeraldis vastavalt määrusele (EÜ) nr 1698/2005 vastu võetud vastava kava asjaomasele meetmele on juba ära kasutatud;
b)
pärast 31. detsembrit 2015.
2. Lõikes 1 osutatud kulud on toetuskõlblikud 2014.-2020. aasta programmitöö perioodil EAFRD toetuse saamiseks, tingimusel et on täidetud järgmised tingimused:
a)
sellised kulutused on ette nähtud 2014.-2020. aasta programmitöö perioodi vastavas maaelu arengu programmis;
b)
kohaldatakse vastava meetme EAFRD toetusmäära määruse (EL) nr 1305/2013 alusel, nagu on sätestatud käesoleva määruse I lisas;
c)
liikmesriigid tagavad, et asjaomased üleminekumeetmed on nende juhtimis- ja kontrollisüsteemide kaudu selgelt identifitseeritud.
Artikkel 17
Horvaatia
1. Horvaatia toetusesaajate poolt maaelu arengu ühinemiseelse toetamise rahastamisvahendi (IPARD) raames võetud juriidiliste kohustustega seotud kulutused seoses komisjoni määruse (EÜ) nr 718/2007 (19) artikli 171 lõike 3 punktis b ja lõike 4 punktides a ja b osutatud meetmete kohase tegevusega on 2014.-2020. aasta programmitöö perioodil EAFRD toetuse saamiseks kõlblikud maksete korral, mis tuleb teha:
a)
1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2016, kui rahaeraldis vastavalt määrusele (EÜ) nr 718/2007 vastu võetud vastava kava asjaomasele meetmele on juba ära kasutatud;
b)
pärast 31. detsembrit 2016.
2. Lõikes 1 osutatud kulud on toetuskõlblikud 2014.-2020. aasta programmitöö perioodil EAFRD toetuse saamiseks, tingimusel et on täidetud järgmised tingimused:
a)
sellised kulutused on ette nähtud 2014.-2020. aasta programmitöö perioodi maaelu arengu programmis;
b)
kohaldatakse vastava meetme EAFRD toetusmäära määruse (EL) nr 1305/2013 alusel, nagu on sätestatud käesoleva määruse II lisas;
c)
Horvaatia tagab, et asjaomased üleminekumeetmed on tema juhtimis- ja kontrollisüsteemide kaudu selgelt identifitseeritud.
3. Kulutused, mis on tehtud pärast 31. detsembrit 2013 seoses IPARDi programmi lõpetamiseks vajalike toimingutega ja määruse (EÜ) nr 718/2007 artiklis 191 osutatud järelhindamisega, võivad EAFRDst toetust saada 2014.-2020. aasta programmitöö perioodi tehnilist abi käsitleva osa alusel, eeldusel et programmis on sellised kulutused ette nähtud.
Artikkel 18
Järelhindamine
1. Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 86 lõikes 5 osutatud järelhindamise aruanne esitatakse komisjonile 31. detsembriks 2016.
2. Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklis 87 osutatud järelhindamiste kokkuvõte valmib hiljemalt 31. detsembriks 2017.
IV PEATÜKK
LÕPPSÄTTED
Artikkel 19
Kehtetuks tunnistamine
Määrus (EÜ) nr 1974/2006 tunnistatakse kehtetuks.
Selle kohaldamist jätkatakse meetmete suhtes, mida rakendatakse komisjoni poolt määruse (EÜ) nr 1698/2005 alusel enne 1. jaanuari 2014 heaks kiidetud programmide kohaselt.
Artikkel 20
Jõustumine ja kohaldamine
Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 11. märts 2014