РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 29 април 2014 година
относно държавна помощ SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N), приведена в действие от Гърция за Eurobank Group, свързана с: рекапитализация и преструктуриране на Eurobank Ergasias S.A.; помощ за преструктуриране на Proton bank чрез създаването и капитализацията на Nea Proton и допълнителна рекапитализация на New Proton Bank от Гръцкия фонд за финансова стабилност; оздравяване на Hellenic Postbank чрез създаването на мостова банка
(нотифицирано под номер C(2014) 2933)
(само текстът на английски език е автентичен)
(2014/885/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани държавите членки и други заинтересовани страни да представят мненията си в съответствие с посочените разпоредби (1),
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. ПРОЦЕДУРИ, СВЪРЗАНИ С EUROBANK GROUP (2) („БАНКАТА“ (3))
(1)
С решение от 19 ноември 2008 г. Комисията одобри схема с наименование „Мерки в помощ на кредитните институции в Гърция“ („схема за подпомагане на гръцките банки“), предназначена да гарантира стабилността на гръцката финансова система. Със схемата за подпомагане на гръцките банки се предвижда предоставянето на помощ по включените в нея три мерки: мярка за рекапитализация, мярка за гаранции и мярка за държавни облигационни заеми (4). През май 2009 г. EFG Eurobank Ergasias S.A. (5) беше рекапитализирана от Гърция по мярката за рекапитализация.
(2)
В съображение 14 от решението от 19 ноември 2008 г. е отбелязано, че на Комисията следва да бъде предоставен план за преструктуриране по отношение на получателите на мярката за рекапитализация.
(3)
На 2 август 2010 г. гръцките органи представиха на Комисията план за преструктуриране на Eurobank Group. Този план и последващите му актуализации, както и допълнителната информация, представена от гръцките органи, бяха регистрирани от Комисията като дело SA.30342 (PN 26/2010) и след това дело SA.32789 (2011/PN).
(4)
Банката нееднократно е ползвала държавни гаранции по дългови инструменти и държавни облигационни заеми в рамките на схемата за помощ на гръцките банки (6). Тя се е възползвала също така от гарантирана от държавата спешна помощ за осигуряване на ликвидност („гарантирана от държавата СПОЛ“).
(5)
На 20 април 2012 г. Гръцкият фонд за финансова стабилност (HFSF) е предоставил на банката писмо за поемане на ангажимент да участва в планирано увеличение на акционерния капитал на банката. На 28 май 2012 г. HFSF е извършил междинна рекапитализация на банката в размер на 3 970 млн. евро („първа междинна рекапитализация“).
(6)
През май 2012 г. гръцките органи уведомиха Комисията за ангажимента, поет от HFSF към банката. Комисията я регистрира като помощ, за която не е постъпило уведомление (дело SA.34825 (2012/NN), тъй като мярката вече е била приведена в действие.
(7)
На 27 юли 2012 г. Комисията откри официална процедура по разследване по отношение на първата междинна рекапитализация („решението за откриване по отношение на Eurobank“) (7).
(8)
През декември 2012 г. HFSF е извършил втора междинна рекапитализация на банката в размер на 1 341 млн. евро („втора междинна рекапитализация“). На 21 декември 2012 г. HFSF е предоставил също така на банката писмо за поемане на ангажимент да участва в увеличението на акционерния капитал на банката и в конвертируеми капиталови инструменти, които е трябвало да бъдат емитирани, в общ размер на 528 млн. евро (8). Гръцките органи уведомиха Комисията за тези мерки на 27 декември 2012 г.
(9)
През май 2013 г. HFSF е участвал в увеличението на акционерния капитал на банката, одобрено през декември 2012 г. Той е преобразувал първата и втората междинни рекапитализации в собствен капитал и е направил допълнително вливане на капитал в банката в размер на 528 млн. евро („рекапитализация от пролетта на 2013 г.“).
(10)
На 19 декември 2013 г. гръцките органи представиха информация на Комисията по отношение на условията на рекапитализацията от пролетта на 2013 г.
(11)
На 31 март 2014 г. HFSF е предоставил на банката писмо за поемане на ангажимент да участва в планирано увеличение на акционерния капитал на банката.
(12)
На 16 април 2014 г. гръцките органи представиха на Комисията окончателен план за преструктуриране на банката („план за преструктуриране“). Те уведомиха Комисията също така за ангажимента на HFSF да поеме изцяло предстоящата рекапитализация на банката. На същата дата те предоставиха информация относно гарантирана от държавата СПОЛ. Те посочиха, че желаят да продължат да предоставят такава помощ за ликвидност на банката, както и държавни гаранции по дългови инструменти и държавни облигационни заеми в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки (9).
(13)
Комисията проведе множество срещи, телеконференции и обмен на електронна поща с представители на гръцките органи и на банката.
(14)
Гърция по изключение се съгласи настоящото решение да бъде прието само на английски език.
1.2. ПРОЦЕДУРА, СВЪРЗАНА С ПРИДОБИТИТЕ ПРЕДПРИЯТИЯ
1.2.1. Процедура, свързана с Nea Proton Bank
(15)
На 26 юли 2012 г. Комисията прие решение по отношение на държавна помощ SA.34488 (2012/C) Помощ в полза на Nea Proton Bank под формата на създаването и капитализацията на Nea Proton Bank (10) („решение за откриване по отношение на Nea Proton“). С това решение Комисията откри официална процедура по разследване по отношение на: i) финансирането от схемата за оздравяване на Hellenic Deposit and Investment Guarantee Fund (Гръцкия фонд за гарантиране на депозитите и инвестициите) (HDIGF) и HFSF за покриване на финансовия недостиг в размер на 1 121,6 млн. евро вследствие на разликата между стойността на активите и на пасивите на Proton Bank, които са били прехвърлени на Nea Proton Bank; ii) вливане на начален акционерен капитал в размер на 250 млн. евро от HFSF в Nea Proton Bank; както и iii) вливане на допълнителен акционерен капитал в размер на 300 млн. евро от HFSF в Nea Proton Bank, което е било очаквано към момента на приемане на решението за откриване по отношение на Nea Proton. Комисията покани гръцките органи да представят мненията си и да предоставят цялата информация, която би могла да ѝ е от полза при оценяването на мерките за помощ. В раздел 1 от решението за откриване по отношение на Nea Proton е описана подробно процедурата по отношение на Proton Bank, в това число оздравяването на Proton Bank, създаването на Nea Proton Bank, покриването на финансовия недостиг и вливането на начален акционерен капитал от HFSF в Nea Proton Bank.
(16)
На 1 август 2012 г. HFSF е записал допълнителен акционерен капитал в Nea Proton Bank - увеличение в размер на 230 млн. евро.
(17)
На 5 септември 2012 г. гръцките органи представиха мненията си относно решението за откриване по отношение на Nea Proton, изготвени от Банката на Гърция и HFSF.
(18)
На 31 декември 2012 г. HFSF е записал допълнителен акционерен капитал в Nea Proton Bank в размер на 35 млн. евро.
(19)
През май 2013 г. HFSF е стартирал процеса на продажба на Nea Proton Bank.
(20)
На 12 юли 2013 г. гръцките органи уведомиха Комисията за намерението на банката да придобие Nea Proton Bank. Комисията отговори на 15 юли 2013 г.
(21)
На 15 юли 2013 г. банката е подписала обвързващо споразумение с HFSF за придобиване на 100 % от акциите и правата на глас в Nea Proton Bank срещу покупна цена от 1 EUR, а HFSF е поел ангажимент да рекапитализира Nea Proton Bank преди продажбата ѝ с парични средства в размер на 395 млн. евро.
(22)
На 29 юли 2013 г. гръцките органи уведомиха Комисията за посоченото вливане на капитал в размер на 395 млн. евро в Nea Proton Bank.
1.2.2. Процедура, свързана с New TT Bank
(23)
На 6 май 2013 г. Комисията прие решение относно държавна помощ SA.31155 (2013/C) Държавна помощ за Hellenic Postbank S.A. чрез създаването и капитализацията на мостова банка New Hellenic Postbank S.A. („решение за откриване по отношение на New TT“) (11). С това решение Комисията откри официална процедура по разследване по отношение на: i) вливане на капитал в размер на 500 млн. евро от HFSF в New TT Hellenic Postbank S.A. („New TT Bank“); ii) покриване на недостиг от финансиране (12) в размер на 4,1 млрд. евро (13) в резултат на прехвърлянето на дейността на Hellenic Postbank S.A. („TT Bank“) към New TT Bank; iii) вливане на капитал в размер на 224,96 млн. евро от Гърция в TT Bank под формата на привилегировани акции по схемата за подпомагане на гръцките банки; както и iv) намеса в размер на 0,68 млрд. евро от страна на HDIGF в полза на активите на T Bank S.A. („T Bank“), които са били прехвърлени на TT Bank. Комисията покани гръцките органи да представят мненията си и да представят всякаква информация, която би могла да ѝ помогне за оценяването на помощта за преструктуриране. В раздел 1 от решението за откриване по отношение на New TT подробно са описани процедурите по отношение на оздравяването на T Bank чрез продажбата ѝ на TT Bank и оздравяването на TT Bank чрез създаването на New TT Bank.
(24)
През юни 2013 г. HFSF е стартирал процеса на продажба на New TT Bank.
(25)
На 15 юли 2013 г. гръцките органи уведомиха Комисията за решението на HFSF да продаде New TT Bank на банката и за причините за вземането на това решение.
(26)
На 15 юли 2013 г. банката е подписала обвързващо споразумение с HFSF да придобие 100 % от акциите и правата на глас в New TT Bank.
(27)
На 19 юли 2013 г. гръцките органи представиха мненията си във връзка с решението за откриване по отношение на New TT.
2. ОПИСАНИЕ
2.1. БАНКАТА И НЕЙНИТЕ ЗАТРУДНЕНИЯ
2.1.1. Общо положение на гръцкия банков сектор
(28)
Гръцкият реален темп на нарастване на брутния вътрешен продукт („БВП“) е намалял с 20 % за периода 2008-2012 г., както е показано в таблица 1. В резултат на това гръцките банки са се сблъскали с бързо повишаващ се процент на неизпълнение по кредитите на гръцките домакинства и дружества (14). Тези тенденции са оказали неблагоприятно въздействие върху изпълнението на активите на гръцките банки и са породили капиталови нужди.
Таблица 1
Реален темп на нарастване на БВП в Гърция, 2008-2013 г.
Гърция
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2013 г.
Реален темп на нарастване на БВП (%)
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-6,4
- 4 (прогнозен)
Източник:
Евростат, на разположение на: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(29)
Освен това през февруари 2012 г. Гърция е извършила обмяна на облигации, притежавани от частния сектор, известна като участие на частния сектор („програма за PSI“). Гръцките банки са били включени в програмата за PSI, в хода на което гръцкото правителство е предложило на съществуващите частни притежатели на облигации нови ценни книжа (включително нови гръцки държавни облигации (GGB), ценни книжа, свързани с БВП, и известия за плащане по PSI, емитирани от Европейския фонд за финансова стабилност (ЕФФС), срещу съществуващи GGB с номинална отстъпка от 53,5 % и по-късни падежи (15). На 9 март 2012 г. (16) гръцките органи обявиха резултатите от тази обмяна на облигации. Обмяната е довела до значителни загуби за притежателите на облигации (изчислени от Банката на Гърция средно на 78 % от номиналната стойност на старите GGB за гръцките банки) и капиталови нужди, които са били записани със задна дата във финансовите отчети на гръцките банки за 2011 г.
Таблица 2
Общи загуби на основните гръцки банки, свързани с програмата за PSI (млн. евро)
Банки
Номинална стойност на GGB
Номинална стойност на свързаните с държавата кредити
Обща номинална стойност
Загуба по GGB вследствие на PSI
Загуба по свързани с държавата кредити вследствие на PSI
Обща брутна загуба вследствие на PSI
Обща брутна загуба вследствие на PSI/основен капитал от първи ред (17) (%)
Обща брутна загуба вследствие на PSI/общи активи (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Postbank (TT Bank)
4 197
175
4 372
3 306
138
3 444
618,3
24,8
Nea Proton Bank
934
0
934
216
0
216
378,8
12,6
Източник:
Банка на Гърция, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector (Доклад относно рекапитализацията на гръцкия банков сектор), декември 2012 г., стр. 14.
(30)
Тъй като гръцките банки са се сблъскали със значителен недостиг на капитал в резултат на програмата за PSI и продължаващата рецесия, за рекапитализацията на тези банки са били предоставени средства по Меморандума за икономически и финансови политики (МИФП) в рамките на Втората програма за корекции за Гърция между гръцкото правителство, Европейския съюз, Международния валутен фонд (МВФ) и Европейската централна банка (ЕЦБ) от 11 март 2012 г. Гръцките органи са оценили общите нужди от рекапитализация на банките и разходите за оздравяване, които следва да бъдат финансирани по тази програма, на 50 млрд. евро (18). Тази сума е изчислена въз основа на стрес-тест, извършен от Банката на Гърция за периода декември 2011 г. - декември 2014 г. („стрес-тест от 2012 г.“), базиран на прогноза за загуби по кредити, направена от Blackrock (19). Средствата за рекапитализацията на гръцките банки са на разположение чрез HFSF. В таблица 3 е обобщено изчислението на капиталовите нужди за основните гръцки банки, направено в резултат на стрес-теста от 2012 г.
Таблица 3
Стрес-тест от 2012 г.: капиталови нужди на основните гръцки банки (млн. евро)
Банки
Референтен основен капитал от първи ред (дек. 2011 г.)
Обща брутна загуба вследствие на PSI
(дек. 2011 г.)
Провизии, свързани с PSI
юни 2011 г.)
Брутна кумулативна загуба
Прогнози за кредитен риск
Резерви за загуби от кредити
(дек. 2011 г.)
Вътрешно генериране на капитал
Целеви основен капитал от първи ред (дек. 2014 г.)
Капиталови нужди
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Nea Proton Bank
57
- 216
48
- 482
368
34
115
305
Източник:
Банка на Гърция, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector (Доклад относно рекапитализацията и преструктурирането на гръцкия банков сектор), декември 2012 г., стр. 8.
(31)
Според МИФП от март 2012 г. „на банките, които представят жизнеспособни планове за набиране на капитал, ще бъде дадена възможност да кандидатстват за публично подпомагане и да получат такова по начин, по който да бъдат запазени стимулите за частния сектор да влива капитал и следователно да бъде сведена до минимум тежестта за данъкоплатците“ (20). Банката на Гърция е определила за жизнеспособни само четирите най-големи банки (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank и Alpha Bank) (21). Те са получили от HFSF първа рекапитализация през май 2012 г.
(32)
Вътрешните депозити в банките в Гърция са намалели общо с 37 % между края на 2009 г. и юни 2012 г. вследствие на рецесията и политическата несигурност. Тези банки е трябвало да плащат по-високи лихвени проценти, за да се опитат да задържат депозитите. Разходите по депозитите са се увеличили, което е намалило нетния лихвен марж на банките. Тъй като гръцките банки не са имали достъп до пазарите за финансиране на едро, те са станали изцяло зависими от финансирането от Евросистемата (22), все по-голяма част от което е било под формата на спешна помощ за осигуряване на ликвидност (СПОЛ), предоставена от Банката на Гърция. Сумите, които тези банки са получили, са били особено големи през втората половина на 2012 г.
(33)
След провеждането на избори през юни 2012 г. депозитите отново са започнали да се увеличават. След 31 декември 2012 г. общото финансиране от Евросистемата за гръцките банки е намаляло.
(34)
На 3 декември 2012 г. Гърция е стартирала програма за обратно изкупуване на новите GGB, получени в рамките на програмата за PSI, по цени в диапазона 30,2 - 40,1 % от тяхната номинална стойност (23). Гръцките банки са участвали в тази програма за обратно изкупуване, вследствие на което са реализирани допълнителни загуби по техните счетоводни баланси, тъй като счетоводната загуба (т.е. разликата между пазарната стойност и номиналната стойност), записана по времето на програмата за PSI, е станала окончателна и необратима (24).
(35)
През декември 2012 г. четирите най-големи гръцки банки са получили втора рекапитализация от HFSF.
(36)
През есента на 2013 г. Банката на Гърция е извършила нов стрес-тест, за да прецени стабилността на капиталовата позиция на гръцките банки при базов и при неблагоприятен сценарий.
(37)
През юли 2013 г. Банката на Гърция е възложила на консултант да извърши диагностично проучване на кредитните портфейли на всички гръцки банки. Въпросният консултант е направил прогнози за загуби по кредити (ПЗК) по всички вътрешни кредитни портфейли на гръцките банки, както и по кредити, които носят гръцки риск в чуждестранни клонове и дъщерни дружества, за периода от над три и половина години и за целия срок на кредитите. След анализа са били направени ПЗК при два макроикономически сценария - базов и неблагоприятен. Банката на Гърция е направила ПЗК за чуждестранните кредитни портфейли въз основа на сведения от консултанта.
(38)
В съответствие с оценката на консултанта по ПЗК Банката на Гърция е извършила оценка на капиталовите нужди с техническата помощ на втори консултант.
(39)
Основните компоненти на оценката на капиталовите нужди по стрес-теста от 2013 г. са били: i) ПЗК (25) по кредитните портфейли на банките на консолидирана база за гръцки риск и чуждестранен риск, без съществуващи резерви за заеми; както и ii) прогнозната доходност от дейността на банките за периода от юни 2013 г. до декември 2016 г. въз основа на консервативна корекция на плановете за преструктуриране, които са били представени на Банката на Гърция през четвъртото тримесечие на 2013 г. В таблица 4 е обобщено изчислението на капиталовите нужди на основните гръцки банки на консолидирана база при базовия сценарий за въпросния стрес-тест от 2013 г.
Таблица 4
Стрес-тест от 2013 г.: капиталови нужди на гръцките банки на консолидирана база при базовия сценарий (млн. евро)
Банки
Референтен основен капитал от първи ред (юни 2013 г.) (1)
Резерви за загуби от кредити
(юни 2013 г.) (2)
ПЗК за гръцки риск (3)
ПЗК за чуждестранен риск (26) (4)
Вътрешно генериране на капитал (5)
Съотношение на основния капитал от първи ред при стрес-теста (дек. 2016 г.) (6)
Капиталови нужди
(7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (27)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (28)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Източник:
Банка на Гърция, 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector (Стрес-тест от 2013 г. на гръцкия банков сектор), март 2014 г., стр. 42.
(40)
На 6 март 2013 г. Банката на Гърция обяви резултатите от стрес-теста от 2013 г. и поиска от банките да представят своите планове за набиране на капитал до средата на април 2014 г. с оглед на покриването на капиталовите нужди при базовия сценарий.
2.1.2. Икономическа дейност на банката
(41)
Банката предоставя универсални банкови услуги главно в Гърция и Източна и Югоизточна Европа (Кипър, Румъния, България, Сърбия и Украйна). Тя предлага пълната гама от банкови и финансови продукти и услуги за домакинства и за фирми. Банката осъществява банкиране на дребно, корпоративно и частно банкиране, управление на активи, застраховане, трезор, капиталови пазари и други услуги. Банката е учредена в Гърция и акциите ѝ са допуснати до търговия на Атинската фондова борса. На 31 декември 2012 г. в банката са били наети 17 427 души, приблизително половината от които са били наети в Източна и Югоизточна Европа, а другата половина - в Гърция (29).
(42)
Банката е взела участие в програмата за PSI, като е обменила GGB и свързани с държавата кредити с номинална стойност от 7 336 млн. евро. Общата начислена сума, свързана с PSI, е била в размер на около 5 781 млн. евро преди данъчно облагане и е била изцяло записана в отчетите ѝ за 2011 г. (30) В рамките на програмата за обратно изкупуване от декември 2012 г. банката е продала новите GGB, които е получила по линия на програмата за PSI с голяма отстъпка от номиналната стойност. Вследствие на тази продажба са станали ясни загубите ѝ по новите GGB.
(43)
Основните цифри за банката към декември 2010 г., декември 2011 г., декември 2012 г. и декември 2013 г. (консолидирани данни) са представени в таблица 5.
Таблица 5
Основни цифри на Eurobank, 2010 г., 2011 г., 2012 г. и 2013 г.
Печалба и загуба
(млн. евро)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2013 г.
(включва New TT Bank и Nea Proton Bank от датата на тяхното придобиване)
Нетни приходи от лихви
2 103
2 965
1 461
1 294
Общо приходи от дейността
2 730
2 226
1 755
1 587
Общо разходи от дейността
-1 280
-1 123
-1 052
-1 071
Приходи преди провизии
1 450
1 103
703
516
Загуби от кредитен риск
-1 273
-1 328
-1 655
-1 920
Загуби вследствие на програмата за PSI
-6 012
- 363
Други загуби
- 737
- 373
- 522
Нетна печалба/загуба
84
-5 496
-1 440
-1 157
Селективни цифри за обемите (млн. евро)
31 декември 2010 г.
31 декември 2011 г.
31 декември 2012 г.
31 декември 2013 г. (включва New TT Bank и Nea Proton Bank)
Общо кредити и авансови плащания към клиенти
53 412
48 094
43 171
45 610
Общо депозити
41 173
32 459
30 752
41 535
Общо активи
87 188
76 822
67 653
77 586
Общ собствен капитал (31)
6 094
875
- 685
4 523
Източници:
2013 г.: Финансови резултати за 2013 г. - консолидирани финансови отчети, стр. 3 и 4, http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf; 2012 г. и 2011 г.: Финансови резултати за 2012 г. - консолидирани финансови отчети, стр. 3 и 4, http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf; 2010 г.: Съобщение до медиите на EFG Eurobank, Резултати за цялата 2011 г., стр. 5 и 6, http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf
(44)
От таблица 5 е видно, че, освен огромните загуби, които е записала през 2011 г. вследствие на програмата за PSI (5 781 млн. евро (32)), приходите на банката непрекъснато са се понижавали (наред с други причини така също вследствие на по-високите разходи по депозитите) и от високите и повишаващи се загуби от обезценка по нейните кредитни портфейли в Гърция и в чужбина. Позицията на ликвидност на банката е била сериозно засегната от отлива на депозити, като нейното съотношение на кредитите към депозитите е достигнало 148 % към 31 декември 2011 г., а 42 % от счетоводния ѝ баланс към тази дата е бил финансиран от Евросистемата.
(45)
Според стрес-теста от 2013 г., резултатите от който бяха обявени на 6 март 2014 г., Банката на Гърция е определила капиталовите нужди на банката в размер на 2 945 млн. евро при базовия сценарий. Тази сума не е включвала мерките за намаляване на въздействието, т.е. вече се е допускало, че банката ще предприеме мерки за намаляване на въздействието под формата на продажби, за които се е предполагало, че ще допринесат за намаляването на капиталовите нужди.
(46)
За покриване на установената капиталова нужда от 2 945 млн. евро банката е предложила подобрени мерки за намаляване на въздействието, вследствие на които обаче ще бъде генерирана съвсем малко по-висока сума от предвидената от Банката на Гърция при изчисляването на капиталовите нужди. Въпросните мерки за намаляване на въздействието включват продажбата на допълнителни активи (продажба на […] (33), продажба на […] % от застрахователното дъщерно предприятие и намаляване на участието в дейностите в областта на недвижимите имоти на 20 % до […]) (34).
(47)
Тъй като въпросните подобрени мерки за намаляване на въздействието са покрили само много малка част от установените капиталови нужди, на 12 април 2014 г. извънредното общо събрание на акционерните е приело решение за увеличаване на капитала с 2 864 млн. евро. Предвидено е било да се осъществи под формата на непреференциално предлагане на собствен капитал (т.е. увеличение на капитала с отменяне на правата на преференциално изкупуване) на международни инвеститори и публично предлагане в Гърция. Ако търсенето от страна на частни инвеститори не е било достатъчно за покриването на цялото увеличение на капитала, HFSF е щял да покрие разликата, като запише останалите нови акции, но преди това съществуващите подчинени капиталови инструменти на банката е трябвало да бъдат преобразувани в акции.
2.2. ПРИДОБИВАНИЯ ОТ БАНКАТА НА БАНКОВИ ДЕЙНОСТИ В ГЪРЦИЯ
(48)
На 15 юли 2013 г. банката е подписала две обвързващи споразумения с HFSF да придобие 100 % от акциите и правата на глас в Nea Proton Bank и New TT Bank.
2.2.1. Придобиване на Nea Proton Bank
Оздравяване на Proton Bank и Nea Proton Bank
(49)
На 9 октомври 2011 г. Банката на Гърция е започнала оздравяването на Proton Bank. Лицензът на Proton Bank е бил отнет от Банката на Гърция и е била открита процедура по ликвидация (35).
(50)
По предложение на Банката на Гърция и въз основа на решение на министъра на финансите (36) е била създадена Nea Proton Bank като междинна кредитна институция и всички депозити (на дребно, банкови и държавни), клоновата мрежа и избрани активи (портфейли от кредити и ценни книжа) на Proton Bank са били прехвърлени към нея. Вземанията под формата на собствен капитал, подчинен дълг и високорискови заеми са останали в Proton Bank. HFSF е влял в Nea Proton Bank начален акционерен капитал в размер на 250 млн. евро (37) и е бил единственият акционер в нея. Размерът на началния счетоводен баланс на Nea Proton Bank е бил приблизително 3 млрд. евро.
(51)
В края на 2011 г. претеглените спрямо риска активи (RWA (38)) на Nea Proton Bank са били в размер на 1,2 млрд. евро.
Придобиване на Nea Proton Bank от банката
(52)
Според Гръцкия закон за оздравяване на банките се изисква HFSF да се освободи от своите акции в междинна кредитна институция в срок до две години от датата на министерското решение за създаване на въпросната междинна кредитна институция (39). В съответствие с това задължение и според МИФП HFSF е започнал продажбата на своите акции в Nea Proton Bank. Финансовият консултант на HFSF се е свързал с широк диапазон от потенциални инвеститори (включително гръцки банки, чуждестранни банки и финансови спонсори), но само две страни - банката и един хедж фонд от САЩ - са представили окончателни оферти. Било е преценено, че единствено представената от банката оферта отговаря на писмото за участие на HFSF и следователно е валидна.
(53)
На 31 май 2013 г. RWA на Nea Proton Bank са били в размер на 811 млн. евро, а собственият ѝ капитал е бил - 203 млн. евро. Към същата дата Nea Proton Bank се е нуждаела от обща рекапитализация в размер на 276 млн. евро, за да достигне съотношение от 9 % на основния капитал от първи ред. Банката е платила парично възнаграждение от 1 EUR в замяна на 100 % от акциите и правата на глас в Nea Proton Bank. Банката е поискала от HFSF да рекапитализира Nea Proton Bank с 395 млн. евро, които, освен 276 млн. евро, които са били необходими за достигане на коефициент на капиталова адекватност на Nea Proton Bank от 9 %, биха осигурили допълнителни 119 млн. евро за провизии за покриване на допълнителните провизии за загуби по кредити и очакваните загуби преди данъчно облагане до 2016 г. Според условията на продажбата HFSF е поел задължение да покрива капиталовите нужди на Nea Proton Bank преди приключването на сделката чрез внасянето на 395 млн. евро в парични средства.
2.2.2. Придобиване на New TT Bank
Оздравяване на TT Bank и New TT Bank
(54)
На 18 януари 2013 г. гръцките органи са започнали оздравяването на TT Bank. Лицензът на TT Bank е бил отнет от Банката на Гърция и е била открита процедура по ликвидация (40).
(55)
По предложение на Банката на Гърция и въз основа на решение от министъра на финансите (41) е била създадена New TT Bank като междинна кредитна институция. На New TT Bank са били прехвърлени активи на стойност 10,8 млрд. евро (под формата на парични средства, съкровищни бонове, обслужвани кредити, депозити на дребно, централно финансиране и GGB (42)). Нетни активи в общ размер на 1,2 млрд. евро са останали в TT Bank „под формата на“ вземания под формата на собствен капитал, необслужвани кредити, данъчни активи и пасиви на TT, както и всякакви видове налози и мита. HFSF е влял в New TT Bank начален акционерен капитал в размер на 500 млн. евро и е бил единственият акционер в нея. Размерът на началния счетоводен баланс на New TT Bank след вливането на капитал е бил приблизително 15,1 млрд. евро.
Придобиване на New TT Bank от банката
(56)
В рамките на поетите задължения в съответствие с МИФП HFSF е започнал продажбата на своите акции в New TT Bank. По този начин той е изпълнил също така своето задължение да се освободи от акциите си във въпросната междинна кредитна институция в рамките на две години от създаването на последната. Неговият финансов консултант се е свързал с широк диапазон от потенциални инвеститори, в това число гръцки банки, чуждестранни банки и финансови спонсори. Окончателни оферти са представили само четирите най-големи гръцки банки, като от тях е била предпочетена офертата на банката.
(57)
За закупуването на New TT Bank банката се е съгласила да плати общо 681 млн. евро под формата на новоемитирани обикновени акции. Според споразумението за записване на акции първоначалното плащане, което банката е направила, е било обект на допълнителни корекции въз основа на оценка на нетната стойност на активите (43).
(58)
По тази причина на проведеното на 26 август 2013 г. извънредно общо събрание на акционерите на банката е било одобрено увеличението на акционерния капитал на банката с 425 625 000 EUR чрез емитиране на 1 418 750 000 нови обикновени акции (44) с номинална стойност от 0,3 EUR всяка и цена на предлагане от 0,48 EUR всяка. Цялото увеличение на капитала е било записано от HFSF чрез непарична вноска. Въпросната непарична вноска е била под формата на всички акции в New TT Bank, които HFSF е притежавал, на обща стойност 681 млн. евро. В резултат на тази сделка дяловото участие на HFSF в банката се е увеличило от 93,5 на 95,2 %.
2.3. МЕРКИ ЗА ПОМОЩ
(59)
Банката се е възползвала от мерки за капиталова подкрепа A, B1, B2, B3, B4 и C и мерки за помощ за ликвидност L1 и L2. Proton Bank и Nea Proton bank са се възползвали от следните мерки: Pr1, Pr2 Pr3, NP1, NP2 и NP3. T Bank, TT bank и New TT bank са се възползвали от мерки T, TT, NTT1 и NTT2.
2.3.1. Мерки за помощ, предоставени на банката по схемата за подпомагане на гръцките банки
(60)
Банката е получила помощ под няколко форми по схемата за подпомагане на гръцките банки, по мярката за рекапитализация, по мярката за гаранции и по мярката за държавни облигационни заеми.
2.3.1.1. Държавната помощ за ликвидност, предоставена по мярката за гаранции и по мярката за държавни облигационни заеми (мярка L1)
(61)
Банката е ползвала и продължава да ползва помощ по мярката за гаранции и по мярката за държавни облигационни заеми. Въпросната помощ ще бъде наричана в настоящото решение „мярка L1“. Към 30 ноември 2013 г. (45) предоставените на банката гаранции са били в размер на 13,9 млрд. евро. Към същата дата банката не е имала неизплатени заеми от държавни облигации. Към 15 април 2011 г. банката е била получила заеми от държавни облигации в размер на 1 737 млн. евро и се е възползвала от държавни гаранции на стойност 13,6 млрд. евро, предоставени по схемата за подпомагане на гръцките банки.
(62)
В плана за преструктуриране на банката, представен от гръцките органи на Комисията на 16 март 2014 г., гръцките органи съобщиха за намерението си през периода на преструктуриране да продължат да предоставят гаранции и заеми от държавни облигации по схемата.
2.3.1.2. Държавна рекапитализация, предоставена по мярката за рекапитализация по линия на схемата за подпомагане на гръцките банки (мярка A)
(63)
През май 2009 г. в банката е бил влят капитал в размер на 950 млн. евро (46) (мярка A) по мярката за рекапитализация по линия на схемата за подпомагане на гръцките банки. Това вливане на капитал е било равно приблизително на 2 % от RWA, които банката е притежавала към този момент.
(64)
Рекапитализацията е била извършена под формата на привилегировани акции, записани от Гърция, като купонът е бил 10 %, а падежът - пет години. През 2010 г. срокът на привилегированите акции е бил удължен, а възнаграждението по тях е било увеличено. От този момент нататък, ако привилегированите акции не бъдат изкупени в рамките на пет години, считано от емитирането им, и не бъде взето решение от общото събрание на акционерите относно съответното изкупуване на въпросните акции, гръцкият министър на финансите ще увеличава купона с 2 % годишно на кумулативна база (т.е. купон в размер на 12 % за шестата година, 14 % за седмата година и т.н.).
2.3.2. Гарантирана от държавата СПОЛ (мярка L2)
(65)
СПОЛ представлява извънредна мярка, която дава възможност на платежоспособна финансова институция, изправена пред временни проблеми с ликвидността, да получи финансиране от Евросистемата без въпросната операция да е включена в единната парична политика. Лихвеният процент, който въпросната финансова институция заплаща за СПОЛ, е […] базисни пункта по-висок, отколкото лихвата, която тя плаща за обичайното рефинансиране от Централната банка.
(66)
Банката на Гърция отговаря за програмата за СПОЛ, което означава, че всички разходи за предоставянето на СПОЛ и рисковете, които произтичат от това, са за сметка на Банката на Гърция (47). Гърция е предоставила на Банката на Гърция държавна гаранция, която важи за целия размер на СПОЛ, предоставена от Банката на Гърция. Приемането на член 50, параграф 7 от Закон 3943/2011, с който се изменя член 65, параграф 1 от Закон 2362/1995, е дало възможност на министъра на финансите да предоставя на Банката на Гърция гаранции от името на държавата, за да бъдат обезпечени вземанията на Банката на Гърция от кредитни институции. Банките, които се ползват от СПОЛ, трябва да заплащат на държавата такса за гаранцията в размер на […] базисни пункта.
(67)
Към 31 декември 2011 г. банката е ползвала гарантирана от държавата СПОЛ (48) в размер на 14,95 млрд. евро, докато към 31 декември 2012 г. банката е ползвала гарантирана от държавата СПОЛ в размер на 12 млрд. евро.
2.3.3. Мерки за помощ, предоставени на банката чрез HFSF
(68)
От 2012 г. насам банката се е възползвала от няколко мерки за капиталова подкрепа, предоставени от HFSF. В таблица 6 е представен преглед на споменатите мерки за помощ.
Таблица 6
Мерки за капиталова подкрепа, предоставени на банката чрез HFSF
1-ва междинна рекапитализация - май 2012 г. (млн. евро)
2-ра междинна рекапитализация - декември 2012 г. (млн. евро)
Писмо за поемане на ангажимент - декември 2012 г.
(млн. евро)
Рекапитализация от пролетта на 2013 г. до май 2013 г. (млн. евро)
Поемане на ангажимент за рекапитализация - април 2014 г. (млн. евро)
Мярка
B1
B2
B3
B4
C
Размер
(млн. евро)
3 970
1 341
528
5 839
2 864
2.3.3.1. Първата междинна рекапитализация (мярка B1)
(69)
В съображения 15-32 от решението за откриване по отношение на Eurobank е дадено подробно описание на първата междинна рекапитализация от май 2012 г. (мярка B1). В настоящия раздел са представени контекстът и основните характеристики на тази мярка.
(70)
На 20 април 2012 г. HFSF е изпратил писмо до банката, с което се е задължил да участва в планираното увеличение на капитала на банката в размер на до 4,2 млрд. евро.
(71)
По мярка B1 на 28 май 2012 г. HFSF е прехвърлил на банката 3,97 млрд. евро под формата на облигации на Европейския инструмент за финансова стабилност (EFSF) в съответствие с разпоредбите за междинни рекапитализации, определени в Закон 3864/2010 за създаването на HFSF (Закона за HFSF). Прехвърлените на банката облигации на EFSF са били известия с плаваща лихва на EFSF с падежи от шест и десет години и с дата на емисията 19 април 2012 г. В съображение 48 от решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията вече е определила, че „Междинната рекапитализация, която е била финализирана на 28 май 2012 г., е извършена в изпълнение на поетото задължение в писмото за поемане на ангажимент и следователно представлява продължение на същата помощ“. Както предвидените в писмото за поемане на ангажимент суми, така и тези в първата междинна рекапитализация са били изчислени от Банката на Гърция по такъв начин, че да се гарантира, че банката ще достигне капиталово съотношение от 8 % към 31 декември 2011 г. - датата на която междинната рекапитализация е записана със задна дата в отчетите на банката. Както е видно от таблица 3, мярка B1 е покрила само ограничена част от общите капиталови нужди, които са били установени от стрес-теста от 2012 г. Предвидено е било, че банката ще набере капитала чрез бъдещо увеличение на капитала и междинната рекапитализация е трябвало единствено да осигури допустимостта на банката за финансиране от ЕЦБ до извършването на въпросното увеличение на капитала.
(72)
За периода между датата на първата междинна рекапитализация и датата на превръщането на първата междинна рекапитализация в обикновени акции и други конвертируеми финансови инструменти, в сключеното между банката и HFSF споразумение преди записването е било предвидено, че банката е трябвало да плаща на HFSH годишна такса в размер на 1 % от номиналната стойност на известията на EFSF и че всички плащания на купони и начислени лихви по известията на EFSF за този период ще се считат за допълнителна вноска в капитала, направена от HFSF (49).
2.3.3.2. Втората междинна рекапитализация (мярка B2)
(73)
През есента на 2012 г. банката е записала допълнителни загуби. По тази причина капиталът ѝ отново е спаднал под минималните капиталови изисквания, за да продължи да е допустима за рефинансиране от ЕЦБ.
(74)
В резултат на това се е наложило да бъде извършена втората междинна рекапитализация. На 21 декември 2012 г. HFSF е извършил втората междинна рекапитализация в размер на 1 341 млн. евро (мярка B2), която отново е била платена посредством прехвърлянето на облигации на EFSF към банката.
2.3.3.3. Писмото за поемане на ангажимент от 21 декември 2012 г. (мярка B3)
(75)
В допълнение към втората междинна рекапитализация, на 21 декември 2012 г. HFSF е предоставил на банката писмо за поемане на ангажимент, че ще участва в увеличението на акционерния капитал на банката и в конвертируемите инструменти, които е трябвало да бъдат емитирани, в общ размер 528 млн. евро (мярка B3).
(76)
Общият размер на двете рекапитализации (мерки B1 и B2) и на допълнителната сума, за която е бил поет ангажимент през декември 2012 г. (мярка B3), е означавал, че HFSF е поел ангажимент за покриване на всички капиталови нужди, които са били установени от стрес-теста от 2012 г. (5 839 млн. евро (50)).
2.3.3.4. Рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (мярка B4)
(77)
На 30 април 2013 г. общото събрание на акционерите е одобрило увеличение на акционерния капитал на банката в размер на 5 839 млн. евро („рекапитализацията от пролетта на 2013 г.“). Банката съответно е емитирала 3 789 317 357 нови акции с номинална стойност 0,30 EUR при цена 1,54 EUR на акция.
(78)
На същата дата общото събрание на акционерите е взело решение също така целият размер на капитала да бъде предоставен от HFSF и платен чрез непарична вноска - под формата на облигации на EFSF.
(79)
В резултат на това през май 2013 г. HFSF е влял в банката общо 5 839 млн. евро под формата на обикновени акции (мярка B4). Тази сума е равна на стойността на мерки B1, B2 и B3.
(80)
Посредством рекапитализацията от пролетта на 2013 г. първата и втората междинни рекапитализации (мерки B1 и B2) са били преобразувани в постоянна рекапитализация и е бил изпълнен поетият ангажимент за предоставяне на допълнителна капиталова помощ (мярка B3).
(81)
Цената на новите акции е била определена на 50 % от средната цена, претеглена спрямо обема на акциите, през 50-те дни на търгуване преди определянето на цената на предлагане. В резултат на обратния сплит на акции, за който общото събрание на акционерите е взело решение на 30 април 2012 г. (51), цената на новите акции е била определена на 1,54 EUR на акция.
(82)
Непосредствено след рекапитализацията от пролетта на 2013 г. HFSF е станал основният акционер в банката с дял от 98,56 %. След като обаче банката е завършила друга операция за управление на пасивите, през юни 2013 г. този дял е намалял до 93,55 % (вж. раздел 2.4.5). През август 2013 г. банката е емитирала нови акции за HFSF, за да закупи New TT Bank, в резултат на което делът на HFSF се е увеличил до 95,23 % (52).
2.3.3.5. Ангажиментът за рекапитализация от 2014 г. (мярка C)
(83)
На 6 март 2014 г. Банката на Гърция отчете резултатите от извършения през втората половина на 2013 г. стрес-тест. Банката на Гърция отбеляза, че при базовия сценарий капиталовите нужди на банката за периода 2014-2016 г. ще достигнат 2 945 млн. евро.
(84)
На 31 март 2014 г. HFSF е изпратил писмо до банката, в което е посочил, че има намерение и възможност да подкрепи всяко евентуално увеличение на акционерния капитал, което бъде осъществено в съответствие със Закон 3864/2010 за HFSF с неговите изменения от 30 март 2014 г., ако въпросното увеличение е необходимо за покриване на установените от стрес-теста капиталови нужди. В Закона за HFSF е предвидено, че, ако в края на периода за записване не е достатъчно търсенето от частни инвеститори по цената, определена от Общия съвет на HFSF на база на две независими оценки, HFSF ще запише всички останали акции, като преди това съществуващият подчинен капиталов инструмент на банката бъде преобразуван в акции, както е посочено в член 6а.
(85)
На 12 април 2014 г. извънредното събрание на акционерите е одобрило увеличение на акционерния капитал в размер на 2 864 млн. евро по Закона за HFSF и е посочило, че цената на предлагане не може да бъде по-ниска от номиналната цена от 0,30 EUR на акция и минималната цена, която следва да бъде определена от HFSF (53).
(86)
HFSF, в съответствие със Закона за HFSF, е назначил двама независими консултанти, които да определят стойността на банката. На 10 април 2014 г. двамата консултанти са приключили своята работа, като всеки от тях е представил диапазон на стойността на банката. Двата диапазона се припокриват в значителна степен. Въз основа на тези оценки Общият съвет на HFSF на 14 април 2014 г. е определил цената, която съответства на минималната цена, на която могат да бъдат предлагани новите акции на банката на инвеститори, и цената, на която той ще подкрепи предлагането на собствения капитал, ако е необходимо (54). На 15 април 2014 г. фондът е одобрил офертата, направена от един консорциум от инвеститори, за записване на 1,3 млрд. евро нови акции при цена от 0,30 EUR на акция („ключов инвеститор“ (55) (56)).
(87)
На 24 април 2014 г. Eurobank е обявила началото на набирането на инвеститори при цена в диапазона 0,30 - 0,33 EUR (57). Ако търсенето е достатъчно, за да се покрие цялата сума от 2 864 млн. евро при цена над 0,30 EUR, ключовият инвеститор ще трябва да коригира своята цена спрямо по-високата цена или да отмени своите поръчки, като във втория случай ще получи компенсаторна такса. В случай на достатъчно търсене от частни инвеститори (включително търсенето от ключовия инвеститор), за да се покрие цялата сума от 2 864 млн. евро при цена от 0,30 EUR, ключовият инвеститор ще има предимство при разпределението на акциите. Ако търсенето не е достатъчно (включително търсенето от страна на ключовия инвеститор) при цена от 0,30 EUR, подчиненият дълг ще бъде преобразуван в нови акции. Както е предвидено от Закона за HFSF, всички незаписани акции след преобразуването на подчинения дълг ще бъдат записани от HFSF при същата цена, а именно 0,30 EUR на акция.
2.3.4. Мерки за помощ за придобитите предприятия
2.3.4.1. Мерки за помощ за Proton Bank и Nea Proton Bank
(88)
От 2008 г. насам Proton Bank и Nea Proton Bank са се възползвали от няколко мерки за помощ. В таблица 7 е представен преглед на тези мерки за помощ.
Таблица 7
Преглед на мерките за капиталова подкрепа за Proton и Nea Proton Bank
Получател на помощта
Мярка
Естество на помощта
Субект, предоставил помощта
Дата на предоставяне
Размер (в млн. евро)
Дейностите на Proton Bank
Pr1
Капитал по мярка за рекапитализация: привилегировани акции на Гръцката държава
Държавата
Май 2009 г.
80
Pr2
Отпускане на заем от гръцки държавни ценни книжа по гръцката мярка за облигационни заеми
Държавата
Април 2009 г.
78
Pr3
Държавна гаранция за емитирани облигации по гръцката мярка за гаранции
Държавата
Юли 2010 г.
149,4
Дейностите на Nea Proton Bank
NP1
Недостиг от финансиране от PB за NPB
Покриване на недостига от финансиране от PB за NPB (част 1)
HDIGF
9.10.2011 г.
862
След окончателното изчисляване на недостига от финансиране, покриване на разликата в недостига от финансиране от PB за NPB (част 2)
HFSF
14.5.2012 г.
259,6
Общ размер на NP1
1 121,6
NP2
Вливане на акционерен капитал в NPB през 2011 г. и 2012 г.
Начален акционерен капитал
HFSF
9.10.2011 г.
220
Начален акционерен капитал
HFSF
3.2.2012 г.
30
Общо начален акционерен капитал
250
Допълнителен акционерен капитал
HFSF
1.8.2012 г.
230
Допълнителен акционерен капитал
HFSF
31.12.2012 г.
35
Общо допълнителен акционерен капитал
265
Общ размер на NP2
515
NP3
Рекапитализация преди продажбата ѝ на Eurobank
Акционерен капитал
HFSF
28.8.2013 г.
395
2.3.4.1.1 Мерки за помощ за Proton Bank
i) Рекапитализация от държавата, получена от Proton Bank (мярка Pr1)
(89)
През май 2009 г. Гърция е вляла 80 млн. евро в Proton Bank, което е било равно на приблизително 4,6 % от нейните RWA по това време. Това вливане на капитал е било извършено в рамките на мярката за рекапитализация, която е била част от схемата за подпомагане на гръцките банки. Мярката за рекапитализация е била под формата на привилегировани акции.
ii) Държавна подкрепа за осигуряване на ликвидност, получена от Proton Bank (мерки Pr2 и Pr3)
(90)
Proton Bank също се е възползвала от мерки за помощ по мерките за гаранции и за държавни облигационни заеми, които са част от схемата за подпомагане на гръцките банки. През април 2009 г. Proton Bank е получила гръцки държавни ценни книжа в размер на 78 млн. евро (мярка Pr2), а през юли 2010 г. е получила държавна гаранция за емитирани облигации с номинална стойност 149,4 млн. евро (мярка Pr3). Гарантираните от държавата облигации са били прехвърлени на Nea Proton Bank в деня на оздравяването и са били анулирани на 5 януари 2012 г. Падежът на гръцките държавни ценни книжа е бил през декември 2011 г. и те не са били подновени.
2.3.4.1.2 Мерки за помощ за Nea Proton Bank
i) Покриване на недостига от финансиране на Nea Proton Bank в размер на 1 121,6 млн. евро (мярка NP1)
(91)
В контекста на оздравяването на Proton Bank гръцките органи установяват недостиг от финансиране на Nea Proton Bank. В съответствие с решение на Банката на Гърция от 9 октомври 2011 г. по схемата за оздравяване на HDIGF през декември 2011 г. на Nea Proton Bank са били платени 862 млн. евро. След окончателното изчисляване на недостига от финансиране от страна на Банката на Гърция на 19 януари 2012 г. в размер на 1 121,6 млн. евро в съответствие с решение на Банката на Гърция от 9 април 2012 г. (58), HFSF (59) е изплатил останалата сума в размер на 259,6 млн. евро на 14 май 2012 г. По този начин въпросният недостиг от финансиране е бил покрит от схемата за оздравяване на HDIGF и от HFSF.
ii) Вливания на капитал от HFSF в Nea Proton Bank през 2011 г. и 2012 г. (мярка NP2)
(92)
HFSF е предоставил на Nea Proton Bank държавна помощ под формата на начален акционерен капитал (обикновени акции) в размер на 250 млн. евро, платени на две вноски на 9 октомври 2011 г. и 3 февруари 2012 г.
(93)
Според актуализирания план за преструктуриране на Nea Proton Bank, представен на 16 юли 2012 г. и представляващ последният вариант на плана, за който Комисията е била уведомена към момента на приемане на решението за откриване по отношение на Nea Proton, Nea Proton Bank е имала нужда от допълнителен капитал в размер на 300 млн. евро. Отчасти този допълнителен капитал е бил необходим, защото Nea Proton Bank е претърпяла загуби в резултат на програмата за PSI (загубите от обезценка за 2011 г. са били в размер на 146,5 млн. евро във връзка с GGB, а в резултата от първото тримесечие на 2012 г. са били включени допълнителни обезценки в размер на 22 млн. евро). Nea Proton Bank е имала нужда също така от допълнителен капитал, защото тежестта на провизиите за 2011-2016 г. се е повишила спрямо предвидените равнища при създаването на Nea Proton Bank.
(94)
Според актуализирания план за преструктуриране на Nea Proton Bank, представен на 16 юли 2012 г., въпросните очаквани капиталови нужди са щели да бъдат под формата на очаквано вливане на капитал в размер на 285 млн. евро през 2012 г. и очаквано вливане на капитал в размер на 15 млн. евро през 2014 г. Всъщност в крайна сметка HFSF е вляло в Nea Proton Bank 230 млн. евро на 1 август 2012 г. и 35 млн. евро на 31 декември 2012 г.
iii) Вливане на капитал от HFSF в Nea Proton Bank преди продажбата ѝ на Eurobank (мярка NP3)
(95)
В съответствие с договора за продажба от 15 юли 2013 г. HFSF вече е бил поел ангажимент да влее в Nea Proton Bank сума в размер на 395 млн. евро (60). HFSF е изплатил сумата от 395 млн. евро на 28 август 2013 г.
2.3.4.2. Мерки за помощ за New TT Bank
(96)
T Bank, TT Bank и New TT Bank са се възползвали от няколко мерки за помощ след 2008 г. В таблица 8 е представен преглед на тези мерки за помощ.
Таблица 8
Преглед на мерките за помощ за T Bank и TT bank
Получател на помощта
Мярка
Описание
Субект, предоставил помощта
Дата
Размер на държавната помощ (в млн. евро)
Дейностите на T Bank, прехвърлени към TT Bank (61)
T
Покриване на недостиг от финансиране от T Bank за TT Bank (част 1)
HDIGF
Декември 2011 г.
450
След окончателно изчисляване на недостига от финансиране, покриване на разликата в недостига от финансиране от T Bank за TT Bank (част 2)
HFSF
14.2.2013 г.
227
Общ размер на T
677
TT Bank
TT
Вливане на капитал
Капитал по мярка за рекапитализация: привилегировани акции на Гръцката държава
Държавата
Май 2009 г.
224,96
New TT Bank (мостова банка)
NTT1
Недостиг от финансиране от TT за NTT
Покриване на недостига от финансиране от TT Bank за New TT Bank (част 1)
HFSF
29.1.2013 г.
2 730,8
След окончателно изчисляване на недостига от финансиране, покриване на разликата в недостига от финансиране от TT Bank за New TT Bank (част 2)
HFSF
14.6.2013 г.
1 001,7
Общ размер на NTT1
3 732,6
NTT2
Вливане на начален акционерен капитал
Начален акционерен капитал в New TT Bank
HFSF
29.1.2013 г.
500
2.3.4.2.1 Мярка за помощ за T Bank
Интервенция по линия на схемата за оздравяване на HDIGF в полза на T Bank в размер на 677 млн. евро (мярка T)
(97)
Схемата за оздравяване на HDIGF и HFSF са покрили недостига от финансиране в резултат на прехвърлянето на дейности от T Bank към TT Bank, което представлява разликата между справедливата стойност на прехвърлените от T Bank на TT Bank активи и справедливата стойност на прехвърлените пасиви. В съответствие с решението на Банката на Гърция от 17 декември 2011 г. по схемата за оздравяване на HDIGF е платена сума в размер на 450 млн. евро (62), съответстваща на около две трети от оценения недостиг от финансиране. След окончателното изчисляване на недостига от финансиране на около 677 млн. евро в съответствие с решение на Банката на Гърция от 9 април 2012 г. (63), на 14 февруари 2013 г. HFSF (64) е изплатил разликата в размер на 227 млн. евро (65) на New TT Bank.
2.3.4.2.2 Мярка за помощ за TT Bank
Рекапитализация от държавата, получена от TT Bank (мярка TT)
(98)
През май 2009 г. TT Bank е получила от Гърция вливане на капитал в размер на 224,96 млн. евро, равно на около 2,9 % от нейните RWA по това време. TT Bank е получила вливане на капитал по мярката за рекапитализация, която е част от схемата за подпомагане на гръцките банки. Вливането на капитал е било под формата на привилегирования акции.
2.3.4.2.3 Мерки за помощ за New TT Bank
i) Покриване на недостига от финансиране на New TT Bank в размер на 3 732,6 млн. евро (мярка NTT1)
(99)
HFSF е покрил недостига от финансиране в New TT Bank, който представлява разликата между стойността на прехвърлените от TT Bank на New TT Bank активи и номиналната стойност на прехвърлените пасиви. В съответствие с решението на Банката на Гърция от 18 януари 2013 г. HFSF е изплатил на 29 януари 2013 г. сума в размер на 2 730,8 млн. евро (66), която съответства на около две трети от оценения недостиг от финансиране. След окончателното изчисляване от Банката на Гърция на недостига от финансиране в размер на 3 732,6 млн. евро (67) в съответствие с решението на Банката на Гърция от 21 май 2013 г. HFSF е изплатил на 14 юни 2013 г. останалата сума от 1 001,7 млн. евро на New TT Bank.
ii) Вливания на капитал от HFSF в New TT Bank (мярка NTT2)
(100)
HFSF е бил единственият акционер в New TT Bank и ѝ е предоставил държавна помощ под формата на начален акционерен капитал (обикновени акции) в размер на 500 млн. евро.
2.4. ПЛАНЪТ ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ И НОВИЯТ БИЗНЕС МОДЕЛ
(101)
На 16 април 2014 г. Гърция представи план за преструктуриране на банката, в който е обяснено как банката - като комбиниран субект в резултат от придобиването на Nea Proton Bank и New TT Bank - възнамерява да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план.
2.4.1. Национални операции
(102)
Според плана за преструктуриране банката ще се съсредоточи върху своите основни банкови дейности в Гърция. Въпреки че около 26 % от заемите през 2010 г. (68) са били за международните ѝ дейности, към края на 2012 г. този дял вече е бил спаднал до 20 % и допълнително ще бъде намален до […] % към края на 2018 г. (69)
(103)
Основният приоритет на банката е да възстанови доходността и жизнеспособността на своите банкови дейности в Гърция до края на периода на преструктуриране (31 декември 2018 г.). За тази цел в плана за преструктуриране са включени редица мерки, целящи подобряването на оперативната ефективност и нетния лихвен марж на банката, както и мерки за подобряване на нейната капиталова позиция и структурата на счетоводния ѝ баланс.
(104)
Що се отнася до оперативната ефективност, доста преди придобиванията на New TT Bank и Nea Proton Bank банката вече е била започнала мащабна програма за рационализиране. От 2010 г. насам банката е намалила своето физическо присъствие в Гърция. Погледнато самостоятелно (без придобиванията на New TT Bank и Nea Proton Bank), тя е намалила своите клонове от 564 през юни 2008 г. на […] през 2014 г. и е съкратила също така своя персонал в Гърция (от 10 142 през 2008 г. на 9 037 през 2012 г.) (70).
(105)
До края на плана за преструктуриране банката планира допълнително да намали както броя на клоновете примерно от 645 към 31 декември 2012 г. на […] към 31 декември 2018 г., така и броя на служителите от 12 430 на […] на прогнозна база, т.е. като се вземат предвид Nea Proton Bank и New TT Bank (71).
(106)
Повишената ефективност от гледна точка на клонове и персонал ще допринесе за намаляването на общите разходи на комбинираните банкови дейности в Гърция с […] % от 913 млн. евро на годишна база през 2013 г. (72) на […] млн. евро през 2018 г. (73) В резултат на това очакваното съотношение на разходите към приходите на банковите дейности на банката в Гърция ще намалее до под […] % в края на периода на преструктуриране, започвайки от 60 % през 2012 г.
(107)
В плана за преструктуриране е описано също така как банката ще подобри своите разходи за финансиране, което е от съществено значение за възстановяването на жизнеспособността. Банката очаква да може да плаща по-ниски лихвени проценти по депозитите в нея благодарение на по-стабилната среда и по-специално предвиденото стабилизиране и възстановяване на гръцката икономика, която се очаква от 2014 г. нататък отново да бележи растеж. Спредовете по депозитите (средна стойност на процентите по срочните депозити, безсрочните депозити и спестовните влогове) се очаква да се понижат в Гърция от 223 базисни пункта през 2012 г. на […] базисни пункта през 2018 г. (74) Това намаление на спредовете ще бъде постигнато главно посредством плащането на много по-ниски проценти по срочните депозити. Аналогично също зависимостта на банката от спешна помощ за осигуряване на ликвидност и по-голямото финансиране от Евросистемата ще намалее от 42,9 % от общите ѝ активи на групово равнище през 2012 г. на […] % през 2018 г. (75).
(108)
Според плана за преструктуриране се очаква банката да укрепи също така своя счетоводен баланс. Нетното ѝ съотношение на заемите към депозитите в Гърция ще намалее до […] % през 2018 г. (започвайки от 160 % през 2012 г. и 115 % през 2013 г.) (76), а капиталовата ѝ адекватност ще се подобри със съотношение на основния капитал от първи ред от […] % на групово равнище през 2018 г. (77) (вместо отрицателния собствен капитал преди първата междинна рекапитализация).
(109)
Друг стратегически приоритет на банката е управлението на необслужваните кредити. Освен подобрените кредитни процеси от гледна точка както на предоставянето на заеми, така и на преструктурирането на необслужваните заеми, планът за преструктуриране е съсредоточен върху третирането на обезценените експозиции посредством създаването на ново звено за корективни действия. Това звено ще се занимава с преструктурирането на обезценените експозиции. То ще използва експертните познания и опит на 30-50 управителя по корективните отношения (78). През 2015 г. процентът на необслужваните кредити ще достигне […] % на групово равнище ([…] % през 2015 г. за националния гръцки пазар (79)) и след това ще започне да се понижава, като се очаква да достигне […] % в края на периода на преструктуриране (80) (30 % в Гърция преди опрощаването на дълговете). Обезценките на кредити на Банката на Гърция ще намалеят от 1 652 млн. евро през 2013 г. на […] млн. евро през 2018 г. (81) благодарение на възстановяването на гръцката икономика.
(110)
Повишаването на оперативната ефективност, понижаването на нетния лихвен марж и намаляващите разходи за риска ще дадат възможност на банката да възстанови своята доходност в Гърция от 2015 г. нататък. На консолидирано равнище банката очаква загубите ѝ да възлязат на […] млн. евро през 2014 г. и на […] млн. евро през 2015 г., а печалбите ѝ да бъдат […] млн. евро, […] млн. евро и […] млн. евро съответно през 2016 г., 2017 г. и 2018 г. (82) Консолидираната възвръщаемост на собствения ѝ капитал ще достигне […] % през 2018 г. (83) Основен фактор за това равнище на доходност ще бъде гръцкия пазар (с възвръщаемост на собствения капитал от […] % в края на периода на преструктуриране), докато […] и […] ще отчетат по-ниски равнища на доходност (съответно […] % и […] %).
2.4.2. Международни банкови дейности
(111)
Банката вече е започнала да намалява задлъжнялостта и да преструктурира своята международна мрежа. Тя вече е продала дъщерните предприятия в Турция (Eurobank Tefken) и Полша (EFG Poland). Търговският недостиг, т.е. разликата между неизплатения размер на депозитите и неизплатения размер на кредитите за дадено дъщерно предприятие от останалата международна мрежа, е намалял от 1,7 млрд. евро през 2010 г. на 0,8 млрд. евро, а разходите за дейността са били съкратени с 9 % за периода 2010-2012 г. (84)
(112)
Банката ще продължи да преструктурира и да намалява задлъжнялостта на своята международна мрежа. По-специално банката е поела задължение да намали размера на своя портфейл от международни активи до 8,77 млрд. евро към 30 юни 2017 г. Банката е поела задължение също така допълнително да намали размера на този портфейл на 3,5 млрд. евро, ако HFSF трябва да влее повече от 1 милиард евро при предстоящото увеличение на акционерния капитал.
(113)
Един от разгледаните от банката в плана за преструктуриране варианти за постигането на тази цел е да продаде своите активи в […] (85).
(114)
Тези продажби представляват […] % от чуждестранните активи на банката към 31 декември 2012 г. Следователно към 31 декември 2018 г. чуждестранните активи биха възлизали на […] млрд. евро, като международната мрежа ще е съсредоточена в […] и […].
(115)
В плана за преструктуриране е подчертана необходимостта да се намали зависимостта на чуждестранните дъщерни предприятия от тяхното гръцко дружество майка, що се касае до техните нужди от финансиране, и да се продължи поддържането на капиталовата позиция на банката.
(116)
За тази цел банката планира да осъществи програма за значително намаляване на разходите в международната мрежа, […]. Например в […] ще бъдат закрити […] клона, а персоналът ще бъде намален с […] служителя от 31 декември 2012 г. до продажбата на дъщерното предприятие в […] (86).
(117)
Банката ще намали своето общо финансиране на чуждестранните си дъщерни предприятия от 2 млрд. евро през 2012 г. на […] през 2018 г. (87), а възвръщаемостта на собствения капитал ще достигне […] % и […] % съответно през […] и […].
2.4.3. Небанкови дейности: продажба на застрахователно предприятие и дейности в областта на недвижимите имоти
(118)
Банката е намалила дела си в своето дъщерно предприятие за недвижими имоти Eurobank Properties под 35 % посредством увеличение на собствения капитал, което е оказало положително въздействие върху съотношението на основния капитал от първи ред на банката (88). До 31 декември 2018 г. банката ще продаде изцяло това дъщерно предприятие.
(119)
Банката планира също така да продаде своите застрахователни дъщерни предприятия до […].
2.4.4. Набиране на частен капитал и вноски от съществуващите акционери и подчинени кредитори
(120)
Банката е успяла да набере капитал на пазара и по този начин е намалила размера на държавната помощ, от която е имала нужда.
(121)
Стойността на дяловите участия е била силно намалена вследствие на рекапитализацията от пролетта на 2013 г., тъй като HFSF е получил 98,56 % от акциите на банката, което означава, че дяловото участие на старите акционери е станало едва 1,44 %. Следователно през юни 2013 г. HFSF е поел пълен контрол върху банката. От 2008 г. насам не са плащани никакви дивиденти в парични средства.
(122)
През февруари 2012 г. банката е предложила да изкупи обратно хибридни инструменти от частни инвеститори при цена между 40 и 50 % от номиналната им стойност. Тази цена на обратно изкупуване е била определена въз основа на пазарната цена на инструментите и е включвала премия от най-много десет процентни пункта, която е била добавена, за да бъдат насърчени инвеститорите да участват в обратното изкупуване. Офертата е била приета за почти 50 % от общата номинална стойност на инструментите, вследствие на което, след като са били взети предвид разходите по сделката, банката е отчела печалба от 248 млн. евро (89).
(123)
През май 2013 г. банката обявява друга операция за управление на пасивите. Банката предлага на притежателите на дълг възможността да преобразуват техните ценни книжа в обръщение от по-долен първи ред и по-долен втори ред в размер на 662 млн. евро в обикновени акции по номинална стойност. Цената на преобразуването е била определена по такъв начин, че да е равна на цената на записването, която е била платена от HFSF при рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (90) Процентът на приемане е бил 48 %. Тъй като притежателите на облигации от по-долен първи ред и по-долен втори ред са преобразували своите ценни книжа в по-долни подчинени инструменти без парична вноска, набраният капитал е достигнал 317 млн. евро.
(124)
В резултат на двете операции по обратно изкупуване размерът на подчинения и на хибридния дълг е намалял от 1 045 млн. евро към 31 декември 2011 г. на 283 млн. евро към 31 декември 2013 г. (91)
2.5. ПОЕТИ ЗАДЪЛЖЕНИЯ ОТ ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ
(125)
Гърция е поела задължение банката и нейните филиали да изпълнят плана за преструктуриране, представен на 16 април 2014 г., и е поела допълнителни задължения по отношение на изпълнението на плана за преструктуриране („поети задължения“). В настоящия раздел са обобщени задълженията, които са посочени в приложението.
(126)
Първо, гръцките органи са поели задължение банката да преструктурира своите търговски операции в Гърция, като е определен максимален брой клонове и служители, както и максимален размер на общите разходи, които трябва да бъдат спазени до 31 декември 2017 г. (92)
(127)
Гръцките органи са поели задължение също така банката да намали разходите за депозити, събирани в Гърция, и да постигне определено максимално съотношение на нетните кредити към депозитите до 31 декември 2017 г. (93)
(128)
Що се отнася до чуждестранните дъщерни предприятия на банката, гръцките органи са поели задължение банката да не предоставя допълнителна капиталова подкрепа, освен ако са изпълнени предварително определени условия. Гръцките органи са поели задължение също така, че банката значително ще намали задлъжнялостта на своите международни активи до 30 юни 2018 г. (94)
(129)
Гръцките органи са поели задължение банката да продаде своите застрахователни дейности, своето дъщерно предприятие в областта на недвижимите имоти и множество ценни книжа и да намали размера на своя портфейл с частен собствен капитал. Освен това банката няма да купува неинвестиционни ценни книжа с някои ограничени изключения (95).
(130)
Гръцките органи са поели редица задължения, свързани с корпоративното управление на банката. Те са се задължили да ограничат възнаграждението на служителите и управителите на банката, да приведат банката в съответствие с гръцките закони за корпоративното управление и да създадат ефективна и адекватна организационна структура (96).
(131)
Гръцките органи са поели задължение също така банката да подобри своята кредитна политика, за да се избегне каквато и да било дискриминация на всеки етап от кредитния процес и да се гарантира, че решенията за отпускането и преструктурирането на кредити целят увеличаване до максимум на доходността на банката. Гръцките органи са поели задължение банката да подобри наблюдението на кредитния риск, както и преструктурирането на кредитите (97).
(132)
Поети са няколко задължения по отношение на операциите на банката със свързани кредитополучатели. Целта на тези задължения е да се гарантира, че банката няма да се отклони от благоразумните банкови практики при отпускането или преструктурирането на кредити на своите служители, управители и акционери, както и за публични субекти, политически партии и медийни дружества (98).
(133)
Накрая, гръцките органи са поели задължение да наложат допълнителни ограничения на банката, като забрана за изплащане на купони и дивиденти, забрана за придобивания и забрана за рекламиране (99).
(134)
Изпълнението на тези задължения ще се следи до 31 декември 2018 г. от контролиращо доверено лице.
(135)
Отделно, в рамките на настоящото увеличение на капитала на банката, тъй като HFSF подкрепя увеличението на капитала, гръцките органи са поели задължение, че фондът ще приложи мерките, които са предвидени в член 6а от изменения на 30 март 2014 г. Закон за HFSF - разпоредба, с която се цели останалата сума от капиталовия недостиг на дадена кредитна институция да бъде разпределена между притежателите на нейните капиталови инструменти и други подчинени пасиви, ако е необходимо, преди каквото и да било вливане на капитал от HFSF.
3. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНИТЕ ПРОЦЕДУРИ ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
3.1. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МЕЖДИННА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
(136)
На 27 юли 2012 г. Комисията откри официална процедура по разследване, за да провери дали са изпълнени условията на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. (100) по отношение на целесъобразността, необходимостта и пропорционалността на първата междинна рекапитализация, предоставена от HFSF в полза на банката (мярка B1).
(137)
Що се отнася до целесъобразността на мярката, предвид факта, че помощта е предоставена след предходна рекапитализация и помощ за осигуряване на ликвидност, и предвид продължителния период на оздравяване, Комисията изрази съмнения относно това дали банката е предприела всички възможни действия, за да избегне необходимостта от помощ в бъдеще (101). Освен това за Комисията не е ясно кой ще контролира банката, след като първата междинна рекапитализация бъде заменена от постоянна рекапитализация (102), тъй като банката може да попадне под контрола или на държавата, или на миноритарни частни собственици. Комисията отбеляза, че и в двата случая би желала да се гарантира, че качеството на управлението на банката и по-специално дейността по отпускане на заеми няма да се влоши.
(138)
Що се отнася до необходимостта от първата междинна рекапитализация, в съображение 66 от решението за откриване по отношение на Eurobank, Комисията постави под въпрос дали са били взети всички възможни мерки, за да се избегне възможността банката отново да има нужда от помощ в бъдеше. Освен това, тъй като продължителността на периода на междинната рекапитализация не беше ясен, Комисията не можеше да стигне до заключение дали е бил достатъчен и дали е отговарял на принципите за възнаграждение и споделяне на тежестта в съответствие с правилата за държавна помощ. Освен това, тъй като условията на преобразуването на първата междинна рекапитализация в постоянна рекапитализация не са били известни към момента на вземане на решението за откриване по отношение на Eurobank, Комисията не можеше да ги оцени.
(139)
Що се отнася до пропорционалността на мярката, Комисията изрази съмнения относно това дали предпазните мерки (забрана за рекламиране, забрана за изплащане на купони и дивиденти, забрана за кол опция и забрана за обратно изкупуване, както са описани в съображение 71 от решението за откриване по отношение на Eurobank) са били достатъчни по отношение на първата междинна рекапитализация. Освен това в съображение 72 от решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията посочи, че е възможно да бъдат предизвикани нарушения на конкуренцията вследствие на липсата на правила, които да възпират HFSF от координиране и на четирите най-големи гръцки банки (а именно банката, Alpha Bank, NBG и Piraeus), и отсъствието на адекватни предпазни мерки, с които да не се допуска споделянето на търговски чувствителна информация между тях. Следователно Комисията предложи да бъде назначено контролиращо доверено лице, което физически да присъства в банката.
3.2. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА NEA PROTON BANK
(140)
На 26 юли 2012 г. Комисията откри официална процедура по разследване, за да провери дали намесата чрез схемата за оздравяване на HDIGF в размер на 1 122 млн. евро (мярка NP1), както и вливането на капитал в размер на 250 млн. евро от страна на HFSF и вливанията на капитали от HFSF на обща стойност 300 млн. евро (мярка NP2) в полза на Nea Proton Bank отговарят на общите критерии за съвместимост и на изискванията на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията (103) и Съобщението относно преструктурирането (104) (възстановяване на дългосрочната жизнеспособност, споделяне на тежестта и ограничаване на помощта до необходимия минимум, както и ограничаване на нарушенията на конкуренцията).
(141)
Що се отнася до целесъобразността на мерките, Комисията посочи, че тези мерки са целесъобразни като помощ за оздравяване.
(142)
По отношение на необходимостта на мерките Комисията отбеляза, че намесата чрез схемата за оздравяване на HDIGF е била необходима както от гледна точка на нейния размер, така и на нейната форма, докато вливанията на капитал от HFSF са били необходими само от гледна точка на тяхната форма. Що се отнася обаче до размера на вливанията на капитал от HFSF, в съображение 59 от решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията изрази съмнения относно това дали Nea Proton Bank би могла да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план като самостоятелен субект и дали преструктурирането като самостоятелен субект е било най-евтиният възможен вариант. Освен това в съображения 60 и 61 от решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията посочи, че неспособността на Nea Proton Bank да предостави достатъчно възнаграждение за рекапитализацията от HFSF е породила съмнения относно това дали тя е била като цяло стабилна банка, което съответно е наложило мащабно преструктуриране.
(143)
Що се отнася до пропорционалността на мерките, Комисията счете, че те са пропорционални като помощ за оздравяване.
(144)
По отношение на възстановяването на жизнеспособността на Nea Proton Bank в дългосрочен план в съображение 65 от решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията изрази съмнения относно това дали банката би могла да стане жизнеспособна като самостоятелен субект.
(145)
Комисията изрази съмнения, че предложеното преструктуриране е достатъчно с оглед на мащаба на необходимото преструктуриране предвид отсъствието на достатъчно възнаграждение.
3.3. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА NEW TT BANK
(146)
На 6 май 2013 г. Комисията откри официална процедура по разследване, за да провери дали покриването на недостига от финансиране в размер на 4,1 млрд. евро във връзка с прехвърлените дейности от TT Bank на New TT Bank (мярка NTT1), вливането на капитал в размер на 500 млн. евро от HFSF в New TT Bank (мярка NTT2), вливането на капитал в размер на 224,96 млн. евро под формата на привилегировани акции по схемата за подпомагане на гръцките банки за TT Bank (мярка TT) и намесата в размер на 0,68 млрд. евро от схемата за оздравяване на HDIGF в полза на активите на T Bank, които са били прехвърлени на TT Bank (мярка T), отговарят на общите критерии за съвместимост и на изискванията на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно преструктурирането (възстановяване на жизнеспособността в дългосрочен план, споделяне на тежестта и ограничаване на помощта до необходимия минимум, както и ограничаване на нарушенията на конкуренцията).
(147)
Комисията счете, че и двете мерки NTT2 и NTT1 са целесъобразни и необходими от гледна точка на тяхната форма като помощ за оздравяване. Що се отнася до необходимостта на мярка NTT2 от гледна точка на нейния размер, Комисията, съмнявайки се в жизнеспособността в дългосрочен план на New TT Bank като самостоятелен субект, счете, че преструктурирането като самостоятелен субект може да не е единственият и най-евтиният възможен вариант (105). Що се отнася до възнаграждението и по двете мерки, Комисията посочи, че покриването на недостига от финансиране е било окончателен разход без приспадане на бъдещите приходи, което е наложило мащабното преструктуриране (106).
(148)
Що се отнася до пропорционалността на двете мерки, Комисията счете, че мерки NTT2 и NTT1 са били пропорционални като помощ за оздравяване в краткосрочен план, но в съображение 79 от решението за откриване по отношение на New TT тя изиска бързото въвеждане на мерки, които да ограничат разпространението на отрицателни последици.
(149)
Що се отнася до съвместимостта на мярка T, Комисията вече временно я е одобрила като помощ за оздравяване на 16 май 2012 г. в своето решение относно оздравяването на T Bank („решение относно T Bank“) (107), но не можеше да даде окончателно одобрение за помощта за дейностите на T Bank, които са били прехвърлени на TT Bank. В решението за откриване по отношение на New TT (108) Комисията удължи разрешението на мярката като помощ за оздравяване до приемането на окончателното ѝ решение относно актуализирания вариант на плана за преструктуриране за TT Bank.
(150)
По отношение на съвместимостта на тези мерки със Съобщението относно преструктурирането Комисията изрази съмнения дали New TT Bank би могла да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план като самостоятелен субект. Този скептицизъм е основан на ограничения брой на предложените мерки, които New TT Bank да предприеме за генериране на печалби в бъдеще, несигурността на доброволната схема за пенсиониране по отношение на сроковете и процента на приемане от страна на служителите, отсъствието на допълнителни мерки за съкращаване на разходите за персонал, липсата на мерки за рационализиране на клоновата мрежа след придобиването на T Bank и съпътстващото пропускане на възможностите за възползване от потенциалните синергии (109).
(151)
В съображения 90 и 91 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията изрази загриженост относно това дали амбициозното намаление на лихвените маржове по съществуващите депозити и увеличение на кредитните маржове по новоотпуснатите кредити действително могат да бъдат приложени без New TT Bank да изгуби значителна част от своите клиенти и без да отпуска рискови кредити. Освен това Комисията изрази съмнения дали New TT Bank ще удвои своя портфейл от корпоративни кредити в съответствие с плановете и дали, предвид липсата на експертни познания и опит, тя би могла да постигне планирания стабилен темп на растеж на нетните приходи от лихви.
(152)
Следователно в съображение 95 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията изрази мнение, че реинтеграцията на TT Bank в по-голямо жизнеспособно финансово дружество би увеличила изгледите New TT Bank да стане жизнеспособно, тъй като тя би дала възможност за рационализиране на разходите, коригиране на цените на депозитите и новите кредити и предлагане на по-широка гама продукти.
(153)
Тъй като New TT Bank е поела икономическите дейности, които преди това са извършвани в TT Bank, включително тези на T Bank, Комисията откри официална процедура по разследване по отношение на това дали мерки T и TT са осигурили дългосрочно решение за жизнеспособността на New TT Bank и покани заинтересованите страни да представят мненията си.
(154)
Що се отнася до споделянето на тежестта, Комисията счете, че преструктурирането като самостоятелен субект е повишило разходите за преструктуриране и по тази причина изрази съмнение, че държавната помощ е била ограничена до минимума. Освен това Комисията отбеляза, че, въпреки факта, че е било постигнато достатъчно споделяне на тежестта от акционерите и притежателите на подчинен дълг, което вероятно е било осъществимият максимум, липсата на възнаграждение е наложила мащабно преструктуриране както от гледна точка на мерките за жизнеспособност, така и от гледна точка на мерките за ограничаване на нарушенията на конкуренцията. Комисията отбеляза също така, че фактът, че голяма част от реализираните загуби се дължи на отменянето на дългове в полза на държавата, е обусловил по-ниско възнаграждение (110).
(155)
Що се отнася до нарушенията на конкуренцията, Комисията отбеляза, че огромният размер на помощта, която е получена от TT Bank, и прехвърлените дейности на T Bank, както и липсата на възнаграждение, са наложили мащабно преструктуриране и намаляване на пазарното присъствие на New TT Bank. Освен това, въпреки че загубите са били резултат главно от притежаването на GGB, Комисията отбеляза, че TT Bank е притежавала повече GGB спрямо своята големина, отколкото другите гръцки банки, и счете, че това е отразявало неподходящо поемане на рискове (111). Накрая тя отбеляза, че, макар че New TT Bank е запазила пазарен дял почти като на TT Bank преди това, нарушенията на конкуренцията биха били ограничени предвид относително малкия размер на първата и отсъствието на чуждестранни дейности. Комисията обаче изрази съмнения дали са били предприети достатъчни мерки за ограничаване на неоправдани нарушения на конкуренцията и заяви, че може да са необходими забрана за заемане на лидерска позиция по отношение на цените и други мерки за поведение (112).
4. МНЕНИЯ ОТ ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МЕЖДИННА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
МНЕНИЯ ОТ ЕДНА ГРЪЦКА БАНКА
(156)
На 3 януари 2013 г. Комисията получи мнения от една гръцка банка във връзка с решението за откриване по отношение на Eurobank. Въпросната гръцка банка посочва, че рекапитализацията на гръцки банки от HFSF по принцип представлява желана стъпка в посока на една по-здрава и по-жизнеспособна банкова система и не изразява възражения по отношение на рекапитализацията на Eurobank.
(157)
Въпреки че изразява пълната си подкрепа за принципната рекапитализация на гръцките банки от HFSF, въпросната банката обаче обясни, че, за да се сведат до минимум нарушенията на конкуренцията и да се избегне дискриминация, тя е очаквала рекапитализацията от HFSF да бъде на разположение на всички банки, които осъществяват дейност в Гърция, при еднакви условия.
5. МНЕНИЯ НА ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНИТЕ ПРОЦЕДУРИ ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
5.1. МНЕНИЯ НА ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МЕЖДИННА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
(158)
На 5 септември 2012 г. гръцките органи представиха мненията си, изготвени от Банката на Гърция и от HFSF, във връзка с решението за откриване по отношение на Eurobank.
5.1.1. Мнения, изготвени от Банката на Гърция
(159)
Що се отнася до целесъобразността на първата междинна рекапитализация, Банката на Гърция отбелязва, че сумата в размер на 18 млрд. евро капитал, с която HFSF е рекапитализирал четирите най-големи гръцки банки през май 2012 г., е била по-малка от окончателната сума, която е била необходима, за да могат тези банки бавно да постигнат и поддържат съотношението на основния капитал от първи ред, което през юни 2012 г. е било определено на 10 %, и съотношението на основния капитал от първи ред, определено на 7 % при тригодишен неблагоприятен сценарий. Тя отбелязва също така, че първата междинна рекапитализация е била временна предвид факта, че процесът на рекапитализация ще приключи с увеличения на акционерния капитал на тези четири банки.
(160)
Банката на Гърция отбелязва също така, че рекапитализацията на най-големите гръцки банки е част от по-дългосрочното преструктуриране на гръцкия банков сектор. Тя отбелязва, че, ако банката остане в частни ръце, най-вероятно ще се запази същото ръководство, докато, ако банката стане държавна собственост (т.е. притежавана от HFSF), HFSF може да назначи ново ръководство, което при всички случаи ще бъде оценявано от Банката на Гърция. Банката на Гърция отбелязва, че редовно оценява рамката за корпоративна отговорност, адекватността на управлението и рисковия профил на всяка банка, за да се увери, че не се поемат прекомерни рискове. Тя отбелязва също така, че HFSF вече е назначил представители в съвета на директорите на рекапитализираните банки.
(161)
Що се отнася до необходимостта на първата междинна рекапитализация, Банката на Гърция отбелязва, че рекапитализацията на банката е била ограничена, за да се гарантира покриването на приложимите към въпросния момент минимални капиталови изисквания (8 %). Тя посочва също така, че продължителният период от време преди рекапитализациите се е дължал на бързото влошаване на работната среда в Гърция и на въздействието на програмата за PSI, на сложността на целия проект и на необходимостта от увеличаване до максимум на участието на частните инвеститори в увеличенията на акционерния капитал.
(162)
Що се отнася до пропорционалността на първата междинна рекапитализация, Банката на Гърция посочва, че пълното изпълнение на плана за преструктуриране, които е трябвало да бъде представен на Комисията, е било обезпечено от факта, че спирането на правата на глас на HFSF ще бъде отменено, ако, inter alia, бъдат установени съществени нарушения на плана за преструктуриране. Банката на Гърция отбелязва също така, че затрудненията на банката не са били вследствие нито на подценяване на рискове от страна на ръководството на банката, нито на агресивни търговски действия.
5.1.2. Мнения, изготвени от HFSF
(163)
Що се отнася до целесъобразността на първата междинна рекапитализация, с цел да се избегне потенциална намеса от държавата, ако държавата предостави държавна помощ в голям размер чрез HFSF и HFSF притежава пълните права на глас, HFSF заявява, че финансираните от него банки не се считат за публични субекти или за такива под държавен контрол и че те не биха били контролирани от държавата, след като бъдат рекапитализирани за постоянно от HFSF. HFSF отбеляза, че той е напълно независимо частноправно юридическо лице, което има автономност на вземане на решения. Фондът не е обект на държавен контрол в съответствие с член 16С, параграф 2 от Закона за HFSF, според който кредитните институции, на които HFSF е предоставил капиталова подкрепа, не са част от по-широкия публичен сектор. Той се позовава също така на структурата на управление на HFSF.
(164)
Що се отнася до намесата на HFSF в управлението на банката, HFSF отбеляза, че той ще съблюдава автономността на банката и няма да се намесва в ежедневното ѝ управление, като се има предвид, че функциите му са ограничени до предвиденото в Закона за HFSF. Фондът посочва, че няма да има каквато и да било държавна намеса или координиране и че решенията на банката по отношение на кредитния процес (inter alia по отношение на обезпечения, ценообразуване и платежоспособност на кредитополучателите) ще се вземат на базата на търговски критерии.
(165)
HFSF отбелязва, че в Закона за HFSF и в споразумението преди записването са предвидени целесъобразни предпазни мерки, за да се предотврати поемането на прекомерни рискове от старите частни акционери. Той посочва елементи като: i) назначаването на представители на HFSF като независими неизпълнителни членове на съвета на директорите на банката и присъствието им в комитетите; ii) извършването от HFSF на надлежна проверка на банката; както и iii) факта, че след последната рекапитализация неговите права на глас ще бъдат ограничени само ако банката спазва условията на плана за преструктуриране.
(166)
Що се отнася до необходимостта на първата междинна рекапитализация и по-специално по отношение на равнището на възнаграждението за помощта, HFSF посочва, че възнаграждението е било съгласувано с представителите на Комисията, ЕЦБ и МВФ. При съгласуването на това равнище е било взето предвид, че първата междинна рекапитализация е щяла да бъде преобразувана в постоянна рекапитализация преди 30 септември 2012 г. - срок, който е бил определен през март 2012 г. в МИФП между Комисията, ЕЦБ, МВФ и Гърция.
(167)
Що се отнася до пропорционалността на първата междинна рекапитализация, HFSF отбелязва, че мерките, които е предприел, като например описаните в съображение 165 от настоящото решение, представляват достатъчни предпазни мерки с оглед на големите суми на получената помощ и продължителния период на оздравяване. Освен това HFSF заявява, че са предвидени подходящи мерки, за да се гарантира, че банките, в които участва HFSF, няма да споделят помежду си чувствителна от търговска гледна точка информация. Тези мерки включват назначаването на различни представители на HFSF във въпросните банки, предоставянето на мандати на тези представители, с които категорично да не се допусне изтичане на информация от един представител на друг, и ясни вътрешни инструкции за тези служители да не предават чувствителна от търговска гледна точка информация на банките. Освен това HFSF заявява, че не упражнява правата си във връзка с банките по начин, по който би могло да се възпре, ограничи, наруши или значително намали или предотврати действителната конкуренция. На последно място HFSF посочва, че членовете на неговия съвет на директорите и неговите служители са задължени да спазват строги правила за поверителност и задължения, свързани с доверителните отношения, и са обвързани от разпоредби за професионална тайна по отношение на делата на фонда.
5.2. МНЕНИЯ НА ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА NEA PROTON BANK
(168)
На 5 септември 2012 г. гръцките органи представиха мненията си, изготвени от Банката на Гърция и от HFSF, във връзка с решението за откриване по отношение на Nea Proton.
5.2.1. Мнения, изготвени от Банката на Гърция
(169)
Банката на Гърция отбелязва, че Nea Proton Bank, като междинна кредитна институция, притежавана от HFSF, не би могла да представи по-дългосрочен бизнес план като самостоятелен субект. Освен това Банката на Гърция отбелязва, че тя следи отблизо изпълнението на бизнес плана, изготвен от HFSF за Nea Proton Bank и представен на Комисията, за да се увери, че Nea Proton Bank ще може да бъде продадена в рамките на законоустановения период.
(170)
Що се отнася до процента на растеж на доходността, Банката на Гърция отбелязва, че най-големият растеж, който се очаква през 2013 г. (когато се очаква нетните приходи от лихви да се повишат до 55,3 млн. евро спрямо 22,7 млн. евро за 2012 г.), ще бъде главно вследствие на намаляването на общите разходи за лихви и ще е резултат от два фактора: предоговаряне на срочните депозити, по които е изплащана висока доходност при по-добри условия, и намаляване с 30 % на общия неизплатен размер на депозитите през първата половина на 2012 г. Освен това Банката на Гърция подчертава факта, че от 2013 г. нататък числата на нетните приходи от лихви ще се променят съвсем плавно и няма да има никакви съмнения относно способността на Nea Proton Bank да изпълни целта.
5.2.2. Мнения, изготвени от HFSF
(171)
Що се отнася до необходимостта на мерките в полза на Nea Proton Bank, HFSF отбелязва, че Банката на Гърция е органът, който е компетентен да решава относно всяка мярка за оздравяване, и че HFSF е влял минималния капитал, който е необходим за регулаторни цели.
(172)
Що се отнася до възстановяването на жизнеспособността на Nea Proton Bank в дългосрочен план, HFSF се позовава на рамката за оздравяване, в съответствие с която HFSF е трябвало да продаде Nea Proton Bank в срок от две години, и се съгласи с Комисията, че Nea Proton Bank би могла да стане част от по-голямо и жизнеспособно дружество. Въпреки че планът за преструктуриране на Nea Proton Bank е бил базиран на модел на „самостоятелен субект“, HFSF обясни, че неговата цел е била да се улесни продажбата на банката чрез повишаването на нейната привлекателност за инвеститорите и подобряването на нейните финансови резултати. HFSF изразява мнението, че вливанията на капитал не само са дали възможност на Nea Proton Bank да спази минималния коефициент на капиталова адекватност, но също така са подобрили нейното финансово положение и нейната привлекателност за всяко едно бъдещо сливане с други малки банки. HFSF отбелязва също така, че допълнителното вливане на капитал се е наложило с цел да се покрият загубите от обезценка, свързани с програмата за PSI, и по-голямата тежест на провизиите за кредити.
(173)
HFSF отбелязва, че Nea Proton Bank е подобрила стойността на финансирането си и лоялността на вложителите. През 2012 г. е намаляла зависимостта на Nea Proton Bank от Евросистемата, като банката е подобрила своята позиция на ликвидност. Допълнителното вливане на капитал е спомогнало да се понижат лихвените проценти по депозитите и да се повишат лихвените маржове. Nea Proton Bank вече е променила цените по част от своя кредитен портфейл посредством основано на риска ценообразуване, като лихвените проценти са доста над стойността на финансирането. Освен това планираният процент на растеж на нетните приходи от лихви би бил постигнат при консервативно увеличаване на корпоративния пазарен сегмент и чрез подобряване на качеството на портфейла.
(174)
HFSF отбелязва, че през 2012 г. Nea Proton Bank значително е намалила своите разходи за дейността, че единствените ѝ две дъщерни предприятия са щели да преустановят своята дейност, че участието ѝ в застрахователни брокери е било обект на значително намаление и че търговията ѝ за собствена сметка е щяла да бъде преустановена.
(175)
Накрая HFSF отбелязва, че нарушенията на конкуренцията са щели да бъдат ограничени, предвид малкия дял на Nea Proton Bank от общите банкови активи в Гърция и факта, че банката не е възнамерявала да прилага тактика на агресивно привличане на депозити.
5.3. МНЕНИЯ НА ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА NEW TT BANK
(176)
На 19 юли 2013 г. Министерството на финансите представи мнения относно решението за откриване по отношение на New TT.
(177)
Що се отнася до необходимостта на мярка NTT1, Министерството на финансите добави, че точната стойност на активите и пасивите, които са били прехвърлени на New TT Bank, е била определена въз основа на доклад на външни одитори в съответствие с член 63Е, параграф 6 от Закон 3601/2007.
(178)
Що се отнася до необходимостта на мярка NTT2, Министерството на финансите посочи, че по Втората програма за икономически корекции за Гърция (втори преглед от май 2013 г.) е трябвало New TT Bank да бъде продадена на трета страна до 15 юли 2013 г.
(179)
Що се отнася до възнаграждението за мерки NTT1 и NTT2, Министерството на финансите отбеляза, че HFSF, който покрива недостига от финансиране до 31 декември 2013 г. вместо HDIGF, притежава привилегировани права спрямо другите необезпечени кредитори в случай на ликвидация на активите, които са останали собственост на TT Bank, и че единствено правата на служителите да получат 50 % от възнагражденията си се нареждат преди тези на HFSF. Следователно Министерството отбелязва, че главно HFSF ще се ползва от резултата от ликвидацията на тези активи и по този начин ще бъдат намалени направените от държавата разходи.
(180)
Що се отнася до възстановяването на жизнеспособността на New TT Bank в дългосрочен план, Министерството на финансите отбелязва, че като междинна кредитна институция New TT Bank е трябвало да бъде продадена в рамките на две години от своето създаване в съответствие с член 63Е от Закон 3601/2007. В съответствие с МИФП от май 2013 г. продажбата на New TT Bank е трябвало да приключи на 15 юли 2013 г., като по този начин се гарантира жизнеспособността на нейната дейност в дългосрочен план.
6. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, СВЪРЗАНА С ПРИДОБИТИТЕ ПРЕДПРИЯТИЯ
6.1. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, СВЪРЗАНА С NEA PROTON BANK
6.1.1. Наличие и размер на помощта
(181)
Комисията трябва да установи наличието на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Според споменатата разпоредба държавна помощ е всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки.
6.1.1.1. Наличие на помощ в мерките, предоставени по схемата за подпомагане на гръцките банки (мерки Pr1, Pr2 и Pr3)
(182)
Вливането на капитал в размер на 80 млн. евро от Гръцката държава в Proton Bank през май 2009 г. (мярка Pr1), гръцките държавни ценни книжа в размер на 78 млн. евро, получени от Proton Bank през април 2009 г. (мярка Pr2), и държавната гаранция, предоставена на Proton Bank, за емитирани облигации с номинална стойност 149,4 млн. евро през юли 2010 г. (мярка Pr3) са били предоставени по схемата за подпомагане на гръцките банки (113). В решението за одобряване на въпросната схема Комисията стигна до заключението, че предоставените по тази схема мерки биха представлявали държавна помощ.
(183)
Както е определено в съображение 38 от решението за откриване по отношение на Nea Proton, Nea Proton Bank поема икономическите дейности на Proton Bank. Мерки Pr1, Pr2 и Pr3 са облагодетелствали Nea Proton Bank, тъй като са допринесли за стабилизирането и продължаването на икономическите дейности, които са ѝ били прехвърлени и в противен случай повече не биха съществували. Следователно Комисията счита, че чрез тях са облагодетелствани прехвърлените на Nea Proton Bank икономически дейности.
6.1.1.2. Наличие на помощ в покриването на недостига от финансиране на Nea Proton Bank (мярка NP1)
(184)
В съображения 31-37 от решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията вече е установила, че мярка NP1 - намесата от схемата за оздравяване на HDIGF и HFSF за покриване на недостига от финансиране - представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. В съображение 38 от същото решение Комисията определи, че Nea Proton Bank е икономическият получател на тази мярка, тъй като Nea Proton Bank поема икономическата дейност на Proton Bank, която продължава да съществува благодарение на получената помощ.
6.1.1.3. Наличие на помощ във вливането на начален акционерен капитал от HFSF и допълнително вливане на акционерен капитал от HFSF през 2012 г. (мярка NP2)
(185)
В съображения 41-43 от решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията вече е установила, че вливането на капитал от HFSF в размер на 250 млн. евро и допълнителните вливания на капитал, които са били очаквани към момента на приемане на споменатото решение, в общ размер на 300 млн. евро, са държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Както е посочено в съображение 93 от настоящото решение, от евентуалния допълнителен капитал в размер на 300 млн. евро, HFSF в крайна сметка е внесъл допълнителни 265 млн. евро през 2012 г., което означава, че общата помощ за рекапитализация през 2011 г. и 2012 г. е 515 млн. евро (мярка NP2).
6.1.1.4. Наличие на помощ във вливането на капитал от HFSF в Nea Proton Bank преди продажбата ѝ на банката (NP3)
(186)
Комисията счита, че вливането на капитал в размер на 395 млн. евро от HFSF в Nea Proton Bank преди продажбата ѝ на банката представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(187)
Вливането на капитал е било предоставено от HFSF, който е създаден и се финансира от Гърция за подкрепа на банките, и следователно е осъществено с държавни ресурси. Освен това мярката е селективна по своя характер, тъй като от вливането на капитал се облагодетелства единствено Nea Proton Bank.
(188)
Освен това намесата осигурява категорично предимство за Nea Proton Bank, тъй като ѝ дава възможност да продължи да осъществява своите банкови дейности. Без вливането на капитал Nea Proton Bank, която е изпитвала сериозен недостиг на капитал, би фалирала. При такива обстоятелства не би било възможно Nea Proton Bank да бъде продадена и интегрирана в по-голямо дружество. Освен това въпросната рекапитализация не отговаря на принципа на пазарния инвеститор. Обратно, рекапитализацията в размер на 395 млн. евро е дала възможност Nea Proton Bank да бъде продадена на цена от едно евро. Частният инвеститор би избрал да не извърши рекапитализация и да остави Nea Proton Bank да фалира, като по този начин би спестил 395 млн. евро.
(189)
Nea Proton Bank се конкурира с други банки, включително дъщерни предприятия на чуждестранни банки, които осъществяват дейност в Гърция или евентуално са заинтересовани от навлизане на гръцкия пазар. Следователно вливането на капитал оказва въздействие върху търговията между държавите членки и би могло да наруши конкуренцията.
(190)
По тази причина Комисията стига до заключението, че вливането на капитал в размер на 395 млн. евро в Nea Proton Bank представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
Получател на мярка NP3
(191)
Както вече беше обяснено в съображение 188, Комисията счита Nea Proton Bank за получател на вливането на капитал в размер на 395 млн. евро в Nea Proton Bank, тъй като помощта е дала възможност за продължаване на нейните икономически дейности в рамките на банката.
(192)
Що се отнася до това дали с продажбата на Nea Proton Bank се предоставя държавна помощ на банката, в съответствие с точка 49 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. Комисията трябва да прецени дали са изпълнени определени изисквания. По-специално тя трябва да разгледа дали: i) процесът на продажба е бил открит и недискриминационен; ii) продажбата е извършена при пазарни условия; както и iii) финансовата институция или правителството са повишили до възможно най-високото равнище продажната цена на съответните активи и пасиви.
(193)
Банката е придобила акциите в Nea Proton Bank, защото е представила единствената валидна оферта в рамките на недискриминационна тръжна процедура, която е била открита за други банки и финансови институции. Финансов консултант на HFSF е осъществил контакт с редица банки, финансови институции и спонсори, като само четири са изразили своя интерес от придобиването на Nea Proton Bank, от които само две - банката и един хедж фонд (114) - са представили окончателни оферти. Офертата на банката е била единствената, съответстваща на писмото за участие на HFSF.
(194)
Тъй като финансовият консултант е осъществил контакт с голям брой банки и предварително е определил изискванията и сроковете, в които трябва да се вместят офертите, за да бъдат валидни, Комисията счита, че търгът е бил открит и недискриминационен. По тази причина Комисията стига до заключението, че тръжната процедура ѝ позволява да изключи наличието на помощ за купувача.
(195)
Банката е заплатила едно евро и HFSF е поел ангажимент да рекапитализира Nea Proton Bank преди продажбата ѝ. Тази отрицателна цена (т.е. като се вземе предвид рекапитализацията на Nea Proton Bank точно преди продажбата) не изключва възможността продажната цена да отразява пазарната стойност на предприятието (115), тъй като нетният собствен капитал на Nea Proton Bank определено е бил отрицателен и се е очаквало да продължи да отчита загуби. Комисията няма причина да счита, че направената оферта и платената цена не отразяват пазарната цена на предприятието. Следователно, в съответствие с точка 49 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., точка 20 от Съобщението относно преструктурирането и своята собствена практика на вземане на решения (116), Комисията стига до заключението, че продажната цена е била пазарната цена и че може да се изключи наличието на помощ за банката.
6.1.1.5. Заключение относно наличието и общия размер на получената помощ
(196)
Въз основа на съображения 182-190 Комисията счита, че всички мерки - Pr1, Pr2 и Pr3, NP1, NP2 и NP3 - отговарят на заложените в член 107, параграф 1 от Договора условия и представляват държавна помощ. Що се отнася до мерки Pr1, Pr2 и Pr3, Комисията стига до заключението, че, тъй като са допринесли за запазването на дейностите на Proton Bank, които по-късно са били прехвърлени на Nea Proton Bank, може да се счита, че те облагодетелстват така също Nea Proton Bank, която е поела въпросните дейности. Както вече беше посочено в съображение 184, получателят на помощта по мярка NP1 е Nea Proton Bank, която е поела прехвърлените дейности на Proton Bank. Освен това Nea Proton Bank е получател също така на помощта по мерки NP2 и NP3.
(197)
Следователно Комисията стига до заключението, че дейностите на Nea Proton Bank са получили държавна помощ под формата на капиталова подкрепа в размер на 2 111,6 млн. евро (мерки Pr1, NP1, NP2 и NP3) в допълнение към държавните гаранции в размер на 149,4 млн. евро (мярка Pr3) и гръцките държавни ценни книжа в размер на 78 млн. евро (мярка Pr2), както е обобщено в таблица 9.
Таблица 9
Преглед на общата помощ, получена от Proton Bank и Nea Proton Bank
Получател на помощта
Мярка
Естество на помощта
Размер на помощта (в млн. евро)
Дейностите на Proton Bank
Pr1
Рекапитализация
80
Дейностите на Nea Proton Bank
NP1
Покриване на недостиг от финансиране от PB за NPB
1 121,6
NP2
Рекапитализация
515
NP3
Рекапитализация
395
Общо предоставена капиталова помощ
2 111,6
Получател на помощта
Мярка
Естество на помощта
Дейностите на Proton Bank
Pr2
Облигационен заем
78
Pr3
Гаранция
149,4
Общо предоставена помощ за осигуряване на ликвидност
227,4
6.1.2. Правно основание на оценката на съвместимостта
(198)
С член 107, параграф 3, буква б) от Договора Комисията се оправомощава да определи помощта за съвместима с вътрешния пазар, ако тя е предназначена „за преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на държава членка“.
(199)
Комисията е признала, че световната финансова криза може да създаде сериозни затруднения в икономиката на дадена държава членка и че с мерките за подпомагане на банките тези затруднения могат да се преодолеят. Това е потвърдено в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно преструктурирането. Комисията поддържа мнението си, че изискванията за одобряване на държавната помощ в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от Договора са изпълнени с оглед на повторната поява на напрежение на финансовите пазари. Комисията потвърди това становище, като прие Съобщението относно удължаването от 2011 г. (117) и Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. (118)
(200)
Що се отнася до гръцката икономика, в решенията си за одобряване и удължаване на схемата за подпомагане на гръцките банки, както и в своите разрешения за мерките за държавна помощ, предоставени от Гърция на отделни банки (119), Комисията е потвърдила, че е налице заплаха от сериозни затруднения в гръцката икономика и че чрез държавната подкрепа за банките тези затруднения биха могли да бъдат преодолени. Следователно правното основание за оценката на мерките за помощ следва да бъде член 107, параграф 3, буква б) от Договора.
(201)
Помощта е съвместима с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост:
а) целесъобразност: помощта трябва да бъде целенасочена, за да може ефективно да постигне целта за преодоляване на сериозно затруднение в икономиката; случаят не би бил такъв, ако мярката не е целесъобразна за преодоляване на затруднението;: the aid has to be well-targeted in order to be able to effectively achieve the objective of remedying a serious disturbance in the economy; it would not be the case if the measure were not appropriate to remedy the disturbance;
б) необходимост: както от гледна точка на своя размер, така и на своята форма, мярката трябва да бъде необходима за постигането на целта; следователно размерът ѝ трябва да бъде минималният необходим за постигането на целта и да е под най-целесъобразната форма за преодоляване на затруднението;: the aid measure must, in both its amount and form, be necessary to achieve the objective; therefore it must be of the minimum amount necessary to achieve the objective, and take the form most appropriate to remedy the disturbance.
в) пропорционалност: положителните въздействия от мярката трябва да бъдат балансирани по подходящ начин с нарушенията на конкуренцията, за да могат да бъдат ограничени нарушенията до необходимия минимум за постигането на целите на мярката.: the positive effects of the measure must be properly balanced against the distortions of competition, in order for the distortions to be limited to the minimum necessary to achieve the measure’s objectives.
(202)
По време на финансовата криза Комисията е разработила критерии за съвместимост на различните видове мерки за помощ. Принципите за оценка на мерките за помощ за пръв път са били посочени в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(203)
В Съобщението относно рекапитализацията (120) са дадени допълнителни насоки относно равнището на възнаграждението, което се изисква при вливания на капитал от държавата.
(204)
Накрая, в Съобщението относно преструктурирането (121) Комисията е обяснила как ще оценява плановете за преструктуриране. В оценката си на плана за преструктуриране на банката в съответствие със Съобщението относно преструктурирането Комисията ще вземе предвид всички мерки, посочени в таблица 7.
6.1.3. Оценка на съвместимостта на мерките за помощ според Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
6.1.3.1. Съвместимост на мерки Pr1, Pr2 и Pr3 със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(205)
Мерки Pr1, Pr2 и Pr3 са били предоставени по схемата за подпомагане на гръцките банки. Включените в тази схема мерки вече са били определени за съвместими с вътрешния пазар в Решението на Комисията от 19 ноември 2008 г.
6.1.3.2. Съвместимост на мерки NP1 и NP2 със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
(206)
В решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията одобри мерки NP1 и NP2 като помощ за оздравяване. Както обаче е посочено в съображение 142, Комисията изрази загриженост по отношение на необходимостта от сумата по мярка NP2, а именно дали Nea Proton Bank ще може да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план като самостоятелен субект и следователно постави под съмнение дали самостоятелният вариант е възможно най-евтиният. Изразената загриженост е била разсеяна посредством продажбата на Nea Proton Bank на банката на 15 юли 2013 г. Тъй като Nea Proton Bank е била продадена на банката в рамките на открит, прозрачен и недискриминационен процес, платеното от банката възнаграждение се счита за пазарна цена. В резултат на това вленият собствен капитал от държавата преди продажбата е бил необходим за успешното извършване на продажбата. Интегрирането на Nea Proton Bank в дейностите на банката ще разреши проблемите с жизнеспособността на Nea Proton Bank в дългосрочен план с оглед на плана за преструктуриране, представен на Комисията от страна на банката.
6.1.3.3. Съвместимост на мярка NP3 със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
6.1.3.3.1. Целесъобразност
(207)
Що се отнася до целесъобразността на мярка NP3 - вливане на капитал в Nea Proton Bank в размер на 395 млн. евро от страна на HFSF преди продажбата ѝ на банката - Комисията счита, че мярката е целесъобразна, защото е спомогнала да се запазят дейностите на Nea Proton Bank. Осъществяването на тези дейности не е можело да продължи без помощта от HFSF, тъй като Nea Proton Bank е имала отрицателен собствен капитал към момента на продажбата ѝ на банката и е продължавала да отчита загуби. Никоя банка не би купила Nea Proton Bank без предварителна рекапитализация. Следователно мярката гарантира запазването на финансовата стабилност в Гърция. На тази база Комисията счита, че мярката е целесъобразна като помощ за оздравяване.
6.1.3.3.2. Необходимост
(208)
В съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., от гледна точка на своя размер и форма мярката за помощ трябва да е необходима за постигането на целта на мярката. Това предполага, че вливането на капитал трябва да е в минималния необходим размер за постигането на въпросната цел.
(209)
Както Банката на Гърция посочи в писмото си от 19 юли 2013 г., ако Nea Proton Bank е била ликвидирана, това е можело да доведе до ефекта на доминото и да породи нова системна криза, като засегне наскоро възстановеното доверие в банковата система след приключването на процеса на рекапитализация. Комисията счита, че тези елементи за финансова стабилност подкрепят необходимостта от мярка NP3.
(210)
Що се отнася до мащаба на намесата, сумата от 395 млн. евро е била определена в открит и недискриминационен тръжен процес. Банката е извършила надлежна проверка на Nea Proton Bank. Офертата на банката, в която е изискана рекапитализацията в размер на 395 млн. евро преди закупуването от нейна страна на Nea Proton Bank, е била изчислена по такъв начин, че да бъде спазен минималния коефициент на капиталовата адекватност от 9 % и да бъдат предвидени провизии в размер на допълнителни 119 млн. евро вследствие на очаквани допълнителни загуби по кредити и очаквани загуби преди данъчно облагане до 2016 г. Комисията стига до заключението, че помощта в размер на 395 млн. евро е била необходима.
(211)
Що се отнася до възнаграждението за помощта, предвид това, че продажната цена е определена на едно евро, HFSF няма да си възстанови никакви средства. Неговата вноска е аналогична на безвъзмездни средства. Както е посочено в точка 44 от Съобщението относно рекапитализацията, рекапитализация с недостатъчно възнаграждение може да бъде приета само в случай на банки в затруднение, които не могат да платят никакво възнаграждение. Комисията счита, че случаят с Nea Proton Bank е такъв. Липсата на възнаграждение поражда необходимостта от мащабно преструктуриране в съответствие със Съобщението относно рекапитализацията.
(212)
В заключение, мярката е съвместима като помощ за оздравяване както от гледна точка на своя размер, така и на своята форма, за да бъде постигната целта за ограничаване на затрудненията в гръцката банкова система и икономиката като цяло.
6.1.3.3.3. Пропорционалност
(213)
Комисията отбелязва, че след сливането чрез поглъщане на Nea Proton Bank с банката икономическите дейности на Nea Proton Bank са били прехвърлени на банката. Тъй като помощта се използва за оздравяването на тези икономически дейности, теоретично тя би могла да създаде нарушения на конкуренцията. Комисията обаче отбелязва малкия размер на Nea Proton Bank и процеса на продажба, в рамките на който конкурентите са имали възможност да наддават за Nea Proton Bank. Освен това непосредствено след тяхното прехвърляне икономическите дейности на Nea Proton Bank ще бъдат напълно интегрирани в рамките на банката и ще преустановят съществуването си като отделна икономическа дейност или конкурент. Следователно Комисията стига до заключението, че помощта не създава ненужни нарушения на конкуренцията.
6.1.3.3.4 Заключение относно съответствието на мярка NP3 със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията.
(214)
Така Комисията стига до заключението, че мярка NP3 е целесъобразна, необходима и - изхождайки от предвиденото мащабно преструктуриране на банката, в която сега са включени икономическите дейности на Nea Proton Bank - пропорционална на заложената цел.
6.1.4. Съвместимост на мерките за помощ със Съобщението относно преструктурирането
(215)
В съображения 60, 61, 78 и 79 от решението за откриване по отношение на Nea Proton във връзка с мерки NP1 и NP2 Комисията отбеляза, че Nea Proton Bank вероятно не би могла да предостави възнаграждение за държавната помощ, която е получила, и подчерта, че липсата на възнаграждение е наложила мащабното преструктуриране. В съображение 211 във връзка с възнаграждението по мярка NP3 Комисията отбеляза, че, като се има предвид, че продажната цена на Nea Proton е определена на едно евро, HFSF няма да си възстанови каквато и да било част от влетия капитал в размер на 395 млн. евро непосредствено преди продажбата (мярка NP3). Освен това Гърция няма да си възстанови нищо от привилегированите акции, емитирани за нея през май 2009 г., тъй като свързаните с тях вземания под формата на собствен капитал са останали в ликвидираната Proton Bank. По тази причина Комисията стига до заключението, че отсъствието на възнаграждение налага мащабно преструктуриране както от гледна точка на мерки за жизнеспособност, така и от гледна точка на мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията.
6.1.4.1. Жизнеспособност в дългосрочен план на дейността на Nea Proton Bank чрез продажба
(216)
В точка 21 от Съобщението относно преструктурирането е предвидено, че, когато не е вероятно кредитната институция в затруднение да може да възвърне жизнеспособността си в дългосрочен план, следва да се разгледат възможностите за организираното ѝ ликвидиране или разпродажба чрез търг. Следователно държавите членки могат да насърчават оттеглянето на нежизнеспособните участници на пазара, като същевременно осигуряват процесът на оттегляне да се извърши в подходящ график, запазващ финансовата стабилност.
(217)
В решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията изрази сериозни съмнения относно това дали Nea Proton Bank би могла да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план като самостоятелен субект и посочи синергиите, които биха могли да бъдат реализирани посредством нейното интегриране в по-голяма финансова организация.
(218)
В тази връзка в точка 17 от Съобщението относно преструктурирането е пояснено, че продажбата на банка в затруднение на друга финансова институция може да допринесе за възстановяването на жизнеспособността в дългосрочен план и да спомогне за възвръщането на доверието на пазара, ако купувачът е жизнеспособен и способен да поеме трансфера на банката в затруднение. Освен това, в съответствие с МИФП, банковият сектор е трябвало да бъде допълнително консолидиран и HFSF е трябвало да продаде Nea Proton Bank до 15 юли 2013 г.
(219)
Както е посочено в раздел 7.5.2, според нейния план за преструктуриране банката може да се счита за жизнеспособен субект. Следователно фактът, че дейностите на Nea Proton Bank са били прехвърлени на банката, дава възможност за възстановяването на тяхната жизнеспособност в дългосрочен план. Освен това фактът, че Nea Proton Bank е напълно интегрирана в банката и повече не функционира като самостоятелен конкурент, представлява мащабно преструктуриране, наложено от недостатъчното възнаграждение за държавната помощ.
6.1.4.2. Собствен принос и споделяне на тежестта
(220)
В решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията изрази съмнения относно това дали разходите за преструктуриране са били ограничени до минимум. Тези съмнения произтичаха от наблюдението, че Nea Proton Bank не би могла да възвърне своята жизнеспособност в дългосрочен план като самостоятелен субект без да бъдат направени значителни разходи за това. Тази загриженост се разсейва благодарение на интегрирането на Nea Proton Bank в банката - по-голям субект, притежаващ ИТ инфраструктура и структура за управление на риска. Продажбата на банката представлява намаляване до минимум на разходите за преструктуриране.
(221)
Що се отнася до приноса на акционерите и притежателите на подчинен дълг към разходите за преструктуриране, Комисията вече е установила в съображение 77 от решението за откриване по отношение на Nea Proton, че акционерите и притежателите на подчинен дълг не са били прехвърлени на Nea Proton Bank, а са останали в Proton Bank, т.е. дружеството в ликвидация. Следователно Комисията е приела, че е постигнато достатъчно споделяне на тежестта от страна на акционерите и притежателите на подчинен дълг.
6.1.4.3. Мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията
(222)
Що се отнася до мерките за ограничаване на нарушенията на конкуренцията, в точка 30 от Съобщението относно преструктурирането е предвидено, че „[п]ри оценката си на нуждата от такива мерки Комисията взема за отправна точка размера, мащаба и обхвата на дейностите, които въпросната банка би имала след прилагане на надежден план за преструктуриране. […] Естеството и формата на тези мерки ще зависят от два критерия: първо, от размера на помощта и от условията и обстоятелствата, при които е предоставена, и второ, от характеристиките на пазара или пазарите, на които извършва дейност банката бенефициер.“
(223)
Що се отнася до размера на получената помощ, Комисията отбелязва общата получена помощ под формата на капитал в размер на 2 111,6 млн. евро (Pr1, NP1, NP2, NP3), в допълнение към държавното подпомагане за осигуряване на ликвидност в размер на 149,4 млн. евро (Pr3) и гръцките държавни ценни книжа в размер на 78 млн. евро (Pr2). Мярка Pr1 е съответствала на 4,6 % от RWA на Proton Bank по това време. Мярка NP1 - покриването на недостига от финансиране вследствие на прехвърлянето на дейностите от Proton Bank на Nea Proton Bank - е съответствала на приблизително 36 % от RWA на Proton Bank към края на 2010 г. или 84 % от RWA на Nea Proton Bank към момента на създаването ѝ. Вливането на начален акционерен капитал от HFSF в Nea Proton Bank, което е било част от мярка NP2, е съответствало на приблизително 18,8 % от RWA на последната към момента на създаването ѝ. Допълнителните вливания на акционерен капитал, които са били част от мярка NP2, са съответствали на приблизително 34,2 % от RWA на Nea Proton Bank (по данни към 31 декември 2012 г. (122)). Както е посочено в съображение 80 от решението за откриване по отношение на New Proton, мерки NP1 и NP2 са представлявали над 50 % от RWA на Proton Bank или над 130 % от RWA на Nea Proton Bank. Вливането на акционерен капитал преди продажбата на банката, т.е. мярка NP3, е представлявало около 48,7 % от RWA на Nea Proton Bank (по данни към 31 май 2013 г.). Тези размери на помощта, съчетани с липсата на възнаграждение, налагат значително намаляване на пазарното присъствие на получателя на помощта.
(224)
Що се отнася до пазара, на който е осъществявала дейност Nea Proton Bank, в съображение 82 от решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията посочи, че Proton Bank е много малка банка (приблизително 1 % пазарен дял от общите активи на гръцките банки) и следователно активите и пасивите на Proton Bank, които са били прехвърлени в Nea Proton Bank, са били относително малко на фона на големината на гръцката банкова система. Следователно Комисията стигна до заключението, че, въпреки изключително големия размер на помощта, нарушенията на конкуренцията, причинени от помощта за Nea Proton Bank, могат да бъдат считани за ограничени.
(225)
Освен това дейностите на Nea Proton Bank са били предложени на конкурентите чрез открит търг. След продажба ѝ Nea Proton Bank е преустановила съществуването си като самостоятелен субект, тъй като е била напълно интегрирана в банката.
(226)
Комисията стига до заключението, че, предвид малкия размер на Nea Proton Bank, открития процес на продажба и факта, че Nea Proton Bank няма да продължи да съществува като самостоятелен конкурент, не са налице ненужни нарушения на конкуренцията, въпреки много големия размер на помощта и липсата на възнаграждение.
6.1.4.4. Заключение относно съвместимостта със Съобщението относно преструктурирането
(227)
Въз основа на анализа в съображения 216-226 по-горе Комисията стига до заключението, че продажбата на Nea Proton Bank и интегрирането ѝ в банката гарантират жизнеспособността на Nea Proton Bank в дългосрочен план, така също че помощта е ограничена до необходимия минимум и че не е налице ненужно нарушаване на конкуренцията.
(228)
Следователно всички мерки за помощ, посочени в таблица 7, следва да бъдат определени за съвместими с вътрешния пазар.
6.2. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, СВЪРЗАНА С NEW TT BANK
6.2.1. Наличие и размер на помощта
(229)
Комисията трябва да прецени дали мерките представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
6.2.1.1. Наличие на помощ в покриването на недостига от финансиране на прехвърлените активи и пасиви на T Bank (мярка T)
(230)
В съображения 26-32 от решението по отношение на T Bank Комисията вече е установила, че мярка T - намесата от страна на схемата за оздравяване на HDIGF и HFSF за покриване на недостига от финансиране на активите и пасивите, които са прехвърлени на TT Bank - представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. В съображение 33 от споменатото решение Комисията определи, че икономическите дейности на T Bank, които са били прехвърлени на TT Bank, всъщност са получателят на държавата помощ, тъй като те са продължили да съществуват благодарение на получената помощ.
6.2.1.2. Наличие на помощ в рекапитализацията, предоставена на TT Bank по мярката за рекапитализация (мярка TT)
(231)
Вливането на капитал в размер на 224,96 млн. евро от Гръцката държава в TT Bank (мярка TT) е било извършено в рамките на мярката за рекапитализация, която е била част от схемата за подпомагане на гръцките банки (123). В решението си за одобряването на тази схема Комисията стигна до заключението, че мерките, предоставени по тази схема, биха представлявали държавна помощ. Следователно мярка TT представлява помощ за TT Bank.
(232)
В съображение 98 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията отбеляза, че New TT Bank е поела икономическите дейности, които преди това са осъществявани в рамките на TT Bank, в това число T Bank.
6.2.1.3. Наличие на помощ в покриването на недостига от финансиране на New TT Bank (мярка NTT1)
(233)
В съображения 53-57 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията вече е установила, че мярка NTT1 - намесата от HFSF за покриване на недостига от финансиране на New TT Bank - представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. В съображение 54 от споменатото решение Комисията е определила, че New TT Bank е икономическият получател на помощта, тъй като New TT Bank е поела икономическите дейности на TT Bank, които са продължили да съществуват благодарение на получената помощ.
6.2.1.4. Наличие на помощ във вливането на начален акционерен капитал (мярка NTT2)
(234)
В съображения 49-52 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията вече е установила, че мярка NTT2 - вливането на начален акционерен капитал от HFSF в размер на 500 млн. евро в полза на New TT Bank - представлява държавна помощ за New TT Bank по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
6.2.1.5. Наличие на помощ за банката вследствие на придобиването на New TT Bank
(235)
Банката е придобила акциите в New TT Bank в рамките на открит и недискриминационен тръжен процес. В съответствие с получената от гръцките органи информация на 15 юли 2013 г. финансов консултант е осъществил контакт с голям брой чуждестранни и гръцки банки и инвеститори, но окончателни оферти са подали само четирите най-големи гръцки банки. Фактът, че финансовият консултант се е свързал с голям брой банки, позволява на Комисията да заключи, че тръжният процес е бил открит и недискриминационен. Офертата на банката е била определена за най-добрата, като се имат предвид размерът и видът на предложеното възнаграждение.
(236)
По-точно банката се е съгласила да плати на HFSF общо 681 млн. евро под формата на новоемитирани обикновени акции. Втората оферта според размера на предложеното възнаграждение е била оферта за 500 млн. евро в парични средства. Следователно тя е била с 26,58 % по-ниска от офертата на банката. Според писмото от Банката на Гърция от 8 юли 2013 г. не е можело да се разглежда нито една оферта за заплащане в парични средства от гръцка банка, доколкото тя още е разчитала на финансиране от Евросистемата, и по-специално ако въпросната банка е получавала спешна помощ за осигуряване на ликвидност. Следователно втората оферта според размера на предложеното възнаграждение не е отговаряла на изискванията на Банката на Гърция.
(237)
Следва да се отбележи също така, че според договора за продажба HFSF е получил 1 418,75 милиона нови обикновени акции в банката по цена на предлагане от 0,48 EUR всяка (124). Дяловото участие на HFSF в банката се е увеличило от 93,55 на 95,23 %.
(238)
Следователно Комисията стига до заключението, че придобиването не представлява помощ за купувача.
6.2.1.6. Заключение относно наличието на помощ
(239)
Въз основа на горното Комисията счита, че всички мерки T, TT, NTT1 и NTT2 представляват държавна помощ. Що се отнася до мярка T, Комисията стига до заключението, че помощта е облагодетелствала дейностите на T Bank, които са били прехвърлени на TT Bank и по-късно на New TT Bank. Що се отнася до мярка TT, Комисията стига до заключението, че тя е облагодетелствала дейностите на TT Bank, които са били прехвърлени на New TT Bank. Получателят на мерки NTT1 и NTT2 е New TT Bank.
(240)
Следователно Комисията стига до заключението, че икономическите дейности на T Bank, които са били прехвърлени на TT Bank и по-късно на New TT Bank, са се възползвали от помощ за рекапитализация в размер на 677 млн. евро, докато дейностите, осъществявани от TT Bank и поети от New TT Bank, са се облагодетелствали от държавна помощ под формата на капиталова подкрепа в размер на 4 457,96 млн. евро (мерки TT, NTT1 и NTT2).
Таблица 10
Преглед на общата помощ, получена от T Bank, TT Bank и New TT Bank
Получател на помощта
Мярка
Описание
Размер на помощта (в млн. евро)
Дейностите на T Bank
T
Покриване на недостиг от финансиране от T за TT
677
Дейностите на TT Bank
TT
Рекапитализация
224,96
Дейностите на New TT Bank
NTT1
Покриване на недостиг от финансиране от TT Bank за New TT Bank
3 732,6
NTT2
Начален акционерен капитал
500
6.2.2. Правно основание на оценката на съвместимостта
(241)
С член 107, параграф 3, буква б) от Договора Комисията се оправомощава да определи помощта за съвместима с вътрешния пазар, ако тя е предназначена „за преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на държава членка“.
(242)
Както е обяснено в съображения 199 и 200, понастоящем правното основание на оценката на мерките за помощ за гръцките банки следва да бъде член 107, параграф 3, буква б) от Договора.
(243)
Както е обяснено в съображение 201, помощта е съвместима съгласно член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост: целесъобразност, необходимост и пропорционалност.
(244)
За пръв път принципите за оценка на мерките за помощ са определени в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(245)
В Съобщението относно рекапитализацията (125) са дадени допълнителни насоки относно равнището на възнаграждението, което се изисква при вливания на капитал от държавата.
(246)
Накрая, в Съобщението относно преструктурирането (126) Комисията обяснява как ще оценява плановете за преструктуриране. В своята оценка на плана за преструктуриране на банката в съответствие със Съобщението относно преструктурирането, Комисията ще вземе предвид всички мерки, които са посочени в таблица 8.
6.2.3. Съвместимост на мерките за помощ със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
6.2.3.1. Съвместимост на мярка T със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
(247)
По отношение на мярка T в решението по отношение на T Bank Комисията установи, че намесата отговаря на изискванията на член 107, параграф 3, буква б) от Договора и реши, че е съвместима с вътрешния пазар поради съображения за финансова стабилност за период от шест месеца от датата на приемането на въпросното решение. Гръцките органи не представиха актуализиран план за преструктуриране на TT Bank, в който да е взето предвид интегрирането на дейностите на T Bank в TT Bank преди края на въпросния шестмесечен период. В съображение 83 от решението за откриване по отношение на New TT обаче Комисията определи, че този пропуск е разбираем, тъй като междувременно е било взето решение TT Bank да бъде оздравена. След като гръцките органи представиха план за преструктуриране на New TT Bank през януари 2013 г. и актуализиран план през март 2013 г., като и двата касаят дейностите, прехвърлени от T Bank на TT Bank, в решението за откриване по отношение на New TT Комисията временно одобри мярка T като помощ за оздравяване до приемането на окончателно решение относно мерки T, TT, NTT1 и NTT2.
6.2.3.2. Съвместимост на мярка TT със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(248)
В решението си от 19 ноември 2008 г. (127) Комисията вече стигна до заключението, че мярка TT, която е била предоставена през май 2009 г. по мярката за рекапитализация в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки, е съвместима като помощ за оздравяване в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. В решението от 19 ноември 2008 г. не се прави препратка към Съобщението относно рекапитализацията, което не е било прието по това време.
6.2.3.3. Съвместимост на мерки NTT1 и NTT2 със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
(249)
Комисията вече временно е одобрила мерки NTT1 и NTT2 като помощ за оздравяване в решението за откриване по отношение на New TT.
6.2.4. Съвместимост на мерки за помощ T, TT, NTT1 и NTT2 със Съобщението относно преструктурирането
6.2.4.1. Отсъствието на подходящо възнаграждение за помощта следва да се вземе предвид при оценката в съответствие със Съобщението относно преструктурирането
(250)
В съображение 45 от решението по отношение на T Bank Комисията отбеляза, че HDIGF и HFSF вероятно няма да си възстановят никакви средства и че следователно покриването на недостига от финансиране от T Bank за TT Bank е аналогично на безвъзмездни средства. Освен това, както е посочено в съображение 101 от решението за откриване по отношение на New TT, HFSF би могъл да очаква да си възстанови само част от извършеното от него вливане на начален акционерен капитал в размер на 500 млн. евро (мярка NTT2). Комисията отбеляза също така, че няма да има възнаграждение за покриването от страна на HFSF на недостига от финансиране от TT Bank за New TT Bank (мярка NTT1) и че има много малка вероятност HFSF да си възстанови голяма част от сумата в размер на 3,7 млрд. евро. Накрая Комисията отбелязва, че държавата най-вероятно няма да си възстанови нищо, що се отнася до мярка TT, тъй като нейните вземания под формата на собствен капитал, свързани с привилегированите акции, емитирани през май 2009 г., са останали в TT Bank, която е била ликвидирана.
(251)
Както е посочено в съображения 77 и 102 от решението за откриване по отношение на New TT, отсъствието на възнаграждение налага мащабно преструктуриране както от гледна точка на мерки за осигуряване на жизнеспособност, така и от гледна точка на мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията.
6.2.4.2. Жизнеспособност в дългосрочен план на дейността на New TT Bank чрез продажба
(252)
В точка 21 от Съобщението относно преструктурирането е предвидено, че, когато не е вероятно кредитната институция в затруднение да може да възвърне жизнеспособността си в дългосрочен план, следва да се разгледат възможностите за организираното ѝ ликвидиране или разпродажба чрез търг.
(253)
В раздел 3.2.4.1 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията изрази сериозни съмнения относно това дали New TT Bank би могла да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план като самостоятелен субект и дали New TT Bank би могла да постигне планирания растеж на приходите. Освен това Комисията отбеляза, че New TT Bank е предприела само ограничен брой мерки за генериране на печалби и че от страна на New TT Bank не са предприети никакви мерки за намаляване на разходите за персонал и за рационализиране на клоновата мрежа. Комисията се позовава също така на синергиите, които биха могли да бъдат постигнати чрез интегрирането на New TT Bank в голяма финансова организация.
(254)
В тази връзка в точка 17 от Съобщението относно преструктурирането е пояснено, че продажбата на банка в затруднение на друга финансова институция може да допринесе за възстановяването на жизнеспособността в дългосрочен план и да спомогне за възстановяването на доверието в пазара, ако купувачът е жизнеспособен и способен да поеме трансфера на банката в затруднение. Освен това, в съответствие с МИФП, продажбата на New TT Bank е била приоритетна дейност, като се вземе предвид общественият интерес и финансовата стабилност, както и защитата на активите на HFSF.
(255)
Както е посочено в раздел 7.5.2, въз основа на своя план за преструктуриране банката може да се счита за жизнеспособен субект. Следователно фактът, че дейностите на New TT Bank вече се осъществяват в рамките на банката, дава възможност за възстановяването на жизнеспособността им в дългосрочен план. New TT Bank престава да съществува като самостоятелен конкурент. Сливането на дейностите на New TT Bank и банката е приключило на 14 април 2014 г. Клоновата мрежа с марката „Hellenic Postbank“ ще бъде намалена (банката възнамерява да запази марката „Hellenic Postbank“ за определени клонове, докато марката „T bank“ няма да бъде запазена и клоновата мрежа на „T bank“ почти изцяло ще бъде закрита) заедно с пълното интегриране в банката на дейността на бек-офиса и други функции на централата. Комисията стига до заключението, че планът за преструктуриране гарантира извършването на мащабното преструктуриране, наложено от недостатъчното възнаграждение.
6.2.4.3. Собствен принос и споделяне на тежестта
(256)
Изразените от Комисията опасения в съображение 99 от решението за откриване по отношение на New TT дали разходите за преструктуриране са били завишени вследствие на преструктурирането на New TT Bank като самостоятелен субект са били разсеяни благодарение на схемата за доброволно оттегляне (128), която е била приложена самостоятелно от New TT Bank през юли 2013 г., и на продажбата на New TT Bank на банката. По-специално рационализирането на клоновата мрежа, пълното интегриране на T Bank и пълното интегриране на дейностите на New TT Bank в банката ограничават до минимум разходите за преструктуриране.
(257)
Що се отнася до споделянето на тежестта от страна на акционерите и притежателите на подчинен дълг, Комисията вече е установила в съображение 100 от решението за откриване по отношение на New TT, че акционерите и притежателите на подчинен дълг не са били прехвърлени на New TT Bank, а са останали в TT Bank, т.е. дружеството в ликвидация. Следователно Комисията определи, че е постигнато достатъчно споделяне на тежестта от страна на акционерите и притежателите на подчинен дълг.
(258)
По тази причина Комисията счита, че разходите за преструктуриране са ограничени до минимум и че е налице достатъчно споделяне на тежестта. Както обаче вече беше заключено в съображение 251, отсъствието на възнаграждение налага мащабно преструктуриране както от гледна точка на мерки за осигуряване на жизнеспособност, така и от гледна точка на мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията.
6.2.4.4. Мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията
(259)
Що се отнася до мерките за ограничаване на нарушенията на конкуренцията, в точка 30 от Съобщението относно преструктурирането е предвидено, че „[п]ри оценката си на нуждата от такива мерки Комисията взема за отправна точка размера, мащаба и обхвата на дейностите, които въпросната банка би имала след прилагане на надежден план за преструктуриране. […] Естеството и формата на тези мерки ще зависят от два критерия: първо, от размера на помощта и от условията и обстоятелствата, при които е предоставена, и второ, от характеристиките на пазара или пазарите, на които извършва дейност банката бенефициер.“
(260)
Що се отнася до размера на получената помощ, Комисията напомня, че в съображение 104 от решението за откриване по отношение на New TT е отбелязала, че New TT Bank е получила 4,6 млрд. евро помощ (мерки NTT1 и NTT2), което представлява повече от 70 % от RWA на TT Bank и повече от 90 % от RWA на New TT Bank. Освен това Комисията отбеляза, че TT Bank (която е юридическото лице, извършвало преди това поетите от New TT Bank дейности) е получила преди това помощ по схемата за подпомагане на гръцките банки (129). TT Bank е получила първо вливане на капитал в размер на 224,96 млн. евро под формата на привилегировани акции (мярка TT), съответстващ на 2,9 % от нейните RWA към дадения момент. Наред с това при оздравяването на T Bank нейните дейности, които са прехвърлени на TT Bank, са получили помощ за оздравяване от приблизително 678 млн. евро (мярка T), съответстваща на 37,7 % от RWA на T Bank към референтната дата на сливането (31 март 2011 г.). Тези размери на помощта, в съчетание с отсъствието на възнаграждение, налагат мащабно преструктуриране.
(261)
От друга страна, в съображение 104 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията посочи обстоятелствата, при които е била предоставена помощта. По-точно значителна част от загубите, които е реализирала TT Bank през последните години, не изглежда да произтичат от дейности, свързани с поемането на рискове, а от притежаването на GGB. Комисията отбеляза също така, че големите загуби по кредитирането на домакинства и предприятия са следствие главно на извънредно дълбоката и продължителна рецесия, а не на рисково кредитиране. Следователно не изглежда помощта да създава големи нарушения на конкуренцията. Комисията обаче отбеляза, че TT Bank - пропорционално на своя размер - е притежавала много повече GGB, отколкото останалите банки в Гърция - фактор, който отразява известно нецелесъобразно поемане на рискове.
(262)
Както вече беше отбелязано, New TT Bank престава да съществува като независим конкурент, който определя своята политика като самостоятелен субект. Планът за преструктуриране на банката се базира на допускането за пълно интегриране на New TT Bank дори ако банката ще продължи да използва марката „Hellenic Postbank“ за някои клонове и продукти.
(263)
Що се отнася до пазара, на който е осъществявала своята дейност New TT Bank, в съображение 106 от решението за откриване по отношение на New TT, Комисията отбеляза, че TT Bank е била средна по размерите си банка в Гърция (приблизително 6 % от гледна точка на депозити) и че активите и пасивите на TT Bank, които са били прехвърлени на New TT Bank, са били относително малко спрямо големината на гръцката банкова система. Следователно Комисията заключи, че, въпреки изключително големия размер на помощта, може да се счита, че нарушенията на конкуренцията, причинени от помощта за New TT Bank, са относително ограничени.
(264)
Планираното намаляване на големината на клоновата мрежа с марката „Hellenic Postbank“ чрез съкращаване на приблизително 50 клона (130) от общо 196, допълнително потвърждава оценката от съображение 263, че предизвиканите от помощта за New TT Bank нарушения на конкуренцията могат да бъдат считани за по-скоро ограничени.
(265)
Освен това дейностите на New TT Bank са били предложени на конкурентите чрез открит и недискриминационен търг.
(266)
Значителна част от мерките за помощ NTT1 и NTT2 е била необходима поради опрощаването на дългове в полза на държавата (под формата на програма за PSI) и поради изключително продължителната рецесия, а не вследствие на нецелесъобразни практики на кредитиране. Освен това дейностите на New TT Bank не са били в голям мащаб, процесът на продажба е бил открит, прозрачен и недискриминационен и New TT Bank няма да продължи да съществува като независим конкурент. Следователно Комисията стига до заключението, че, въпреки големия размер на помощта и отсъствието на подходящо възнаграждение за предоставената държавна помощ, не е налице ненужно нарушаване на конкуренцията.
6.2.4.5. Заключение относно съвместимостта на мерки за помощ T, TT, NTT1 и NTT2 със Съобщението относно преструктурирането.
(267)
Комисията стига до заключението, че продажбата на New TT Bank на банката и свързаното преструктуриране осигуряват жизнеспособността на New TT Bank в дългосрочен план, ограничаването на помощта до необходимия минимум и отсъствието на ненужни нарушения на конкуренцията.
(268)
Всички мерки за помощ, посочени в таблица 8, следва да бъдат обявени за съвместими с вътрешния пазар.
7. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, ПРЕДОСТАВЕНА НА БАНКАТА
7.1. НАЛИЧИЕ И РАЗМЕР НА ПОМОЩТА
(269)
Комисията трябва да установи наличието на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
7.1.1. Наличие на помощ в мерките, предоставени по схемата за подпомагане на гръцките банки
7.1.1.1. Държавно подпомагане за осигуряване на ликвидност, предоставено по мерките за гаранции и за държавни облигационни заеми (мярка L1)
(270)
В своите решения за одобряване и удължаване на схемата за подпомагане на гръцките банки (131) Комисията вече е определила, че предоставеното по схемата подпомагане за осигуряване на ликвидност представлява помощ. Неизплатеният размер на гаранциите към 15 април 2011 г. е бил 13 600 млн. евро, а към 30 ноември 2013 г. е достигнал 13 932 млн. евро. Бъдещото подпомагане за осигуряване на ликвидност, предоставено по тази схема, също би представлявало помощ.
7.1.1.2. Държавна рекапитализация, предоставена по схемата за рекапитализация (мярка A)
(271)
В решението си от 19 ноември 2008 г. относно схемата за подпомагане на гръцките банки Комисията вече е установила, че рекапитализациите, които ще се предоставят по включената в схемата мярка за рекапитализация, ще представляват помощ. Банката е получила 950 млн. евро под формата на привилегировани акции, което представлява 2 % от RWA на банката (132).
(272)
През 2010 г. гръцките органи са направили няколко промени в техническите параметри на тези привилегировани акции. Предвид факта, че промените повишават възнаграждението за държавата с автоматичното увеличение на купона с 2 % всяка година, ако привилегированите акции не бъдат изкупени обратно в рамките на пет години, Комисията стига до заключението, че измененията на техническите параметри не предоставят каквото и да било предимство на банката и следователно не включват допълнителна държавна помощ.
7.1.2. Наличие на помощ в гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2)
(273)
В точка 51 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. Комисията пояснява, че предоставянето на средства от централните банки за финансови институции не представлява помощ, ако са изпълнени четири кумулативни условия, свързани с платежоспособността на финансовата институция, обезпечеността на механизма, лихвения процент, начислен на финансовата институция, както и липсата на насрещна гаранция от държавата. Тъй като гарантираната от държавата СПОЛ за банката не отговаря на тези четири кумулативни условия, най-вече защото тя е гарантирана от държавата и е предоставена заедно с други мерки за подпомагане, тя представлява помощ.
(274)
Гарантираната от държавата СПОЛ отговаря на условията, определени в член 107, параграф 1 от Договора. Първо, тъй като тази мярка включва държавна гаранция в полза на Банката на Гърция, всяка евентуална загуба ще е за сметка на държавата. Следователно мярката включва държавни ресурси. СПОЛ дава възможност на банките да получат финансиране в момент, в който нямат достъп до пазар за финансиране на едро и до редовни операции за рефинансиране от Евросистемата. Следователно гарантираната от държавата СПОЛ за банката ѝ предоставя предимство. Мярката е селективна, тъй като СПОЛ е ограничена до банковия сектор. А поради това, че гарантираната от държавата СПОЛ дава възможност на банката да продължи да осъществява своята дейност на пазара и да избегне неизпълнение и необходимостта да напусне пазара, тя нарушава конкуренцията. Банката осъществява дейност в други държави членки и финансови институции от други държави членки осъществяват дейност или потенциално биха били заинтересовани от осъществяването на дейност в Гърция, което означава, че предоставеното на банката предимство засяга търговията между държавите членки.
(275)
Гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2) представлява държавна помощ. Размерът на гарантираната от държавата СПОЛ се е променял с течение на времето. Към 31 декември 2012 г. нейният размер е бил около 12 млрд. евро.
7.1.3. Наличие на помощ в мерките, предоставени чрез HFSF
7.1.3.1. Първата междинна рекапитализация (мярка B1)
(276)
В раздел 5.1 от решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията вече е определила, че първата междинна рекапитализация представлява държавна помощ. Полученият капитал е бил в размер на 3 970 млн. евро.
7.1.3.2. Втората междинна рекапитализация (мярка B2)
(277)
Мярка B2 е била осъществена с ресурси на HFSF, което, както е обяснено в съображение 47 от решението за откриване по отношение на Eurobank, включва държавни ресурси.
(278)
Що се отнася до наличието на предимство, мярка B2 е довела до увеличаване на капиталовото съотношение на банката до равнище, което ѝ е дало възможност да продължи да функционира на пазара и да има достъп до финансиране от Евросистемата. Освен това възнаграждението за мярка B2 се състои от начислените лихви по известията на EFSF и допълнителна такса от 1 %. Тъй като посоченото възнаграждение очевидно е по-ниско от възнаграждението по сходни капиталови инструменти на пазара, банката определено не би могла да набере този капитал при същите условия на пазара. Следователно мярка B2 е предоставила предимство с държавни ресурси на банката. Тъй като мярката е била предоставена само на банката, по своя характер тя е селективна.
(279)
В резултат на мярка B2 позицията на банката е била укрепена, тъй като са ѝ били предоставени необходимите финансови средства, за да продължи да отговаря на капиталовите изисквания, което е довело до нарушения на конкуренцията. Тъй като банката осъществява дейност на други европейски банкови пазари и финансови институции от други държави членки осъществяват дейност в Гърция, по-специално на застрахователния пазар, следователно мярка B2 би могла да засегне също така търговията между държавите членки.
(280)
Комисията счита, че мярка B2 представлява държавна помощ. Националните органи са изпратили уведомление за нея като помощ. Полученият капитал е бил в размер на 1 341 млн. евро.
7.1.3.3. Писмо за поемане на ангажимент (мярка B3)
(281)
С мярка B3 HFSF е поел ангажимент да предостави допълнителния капитал, необходим за завършването на рекапитализацията на банката до размера, изискван от Банката на Гърция в рамките на стрес-теста от 2012 г. HFSF получава своите средства от държавата. Следователно Комисията стига до заключението, че с писмото се поема ангажимент за предоставяне на държавни ресурси. Обстоятелствата, при които HFSF може да предоставя подпомагане на финансови институции, са точно определени и ограничени от закона. Съответно използването на тези държавни ресурси е относимо към държавата. HFSF е поел ангажимент да предостави допълнителен капитал в размер до 528 млн. евро.
(282)
Писмото за поемане на ангажимент е предоставило предимство на банката, тъй като чрез него вложителите са получили увереност, че банката ще може да набере цялата сума на необходимия ѝ капитал, т.е. HFSF е щял да предостави капитала, ако банката не успее да го набере на пазара. Този ангажимент улеснява така също набирането на частен капитал на пазара, тъй като инвеститорите се уверяват, че, ако банката не може да намери част от капитала на пазара, HFSF ще го предостави. Никой частен инвеститор не би се съгласил да поеме ангажимент преди да са известни условията на рекапитализацията, а към въпросния момент банката не е имала достъп до капиталов пазар.
(283)
Тъй като банката осъществява дейност на други европейски банкови пазари и финансови институции от други държави членки осъществяват дейност в Гърция, по-специално на застрахователния пазар, мярка B3 също би могла да засегне търговията между държавите членки и да наруши конкуренцията.
(284)
Следователно мярка B3 представлява помощ и гръцките органи са изпратили уведомление за нея като държавна помощ на 27 декември 2012 г.
7.1.3.4. Рекапитализация от пролетта на 2013 г. (мярка B4)
(285)
Рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (мярка B4) представлява преобразуването на първата и втората междинни рекапитализации (мерки B1 и B2) и на писмото за поемане на ангажимент (мярка B3) в постоянна рекапитализация в размер на 5 839 млн. евро под формата на обикновени акции. Тъй като мярка B4 представлява преобразуване на вече предоставена помощ, тя отново включва държавни ресурси, но не увеличава номиналния размер на помощта. Тя увеличава обаче предимството за банката (а оттам и нарушенията на конкуренцията), тъй като тя представлява постоянна рекапитализация, а не временна рекапитализация като в случая на мерки B1 и B2. В сравнение с мярка B3, която представлява само ангажимент, а не действителна рекапитализация, мярка B4 е повишила капиталовата адекватност на банката и следователно е предоставила по-голямо предимство.
(286)
Комисията отбелязва, че такова подпомагане не е било предоставено на всички банки, осъществяващи дейност в Гърция. Що се отнася до нарушенията на конкуренцията и засягането на търговията, Комисията отбелязва например, че помощта е дала възможност на банката да продължи да осъществява своята дейност в други държави членки като Румъния или България. Ликвидацията на банката би довела до прекратяване на нейните дейности в чужбина чрез ликвидиране на въпросните дейности или продажбата на предприятията. Освен това застрахователните дейности на банката в Гърция се конкурират с дъщерните предприятия на застрахователни дружества от други държави членки. Следователно мярката нарушава конкуренцията и засяга търговията между държавите членки. Това означава, че мярка B4 представлява държавна помощ.
7.1.3.5. Заключение относно мерки B1, B2, B3 и B4
(287)
Мерки B1, B2, B3 и B4 представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Размерът на включената в мерки B1, B2, B3 и B4 държавна помощ е 5 839 млн. евро, което е равно също така на размера на държавното подпомагане, действително предоставено от HFSF на банката.
(288)
В точка 31 от Съобщението относно преструктурирането е указано, че, освен абсолютния размер на помощта, Комисията трябва да вземе предвид помощта „във връзка с активите на банката, претеглени спрямо риска“. Мерки B1, B2, B3 и B4 са били предоставени в рамките на период от една година - от април 2012 г. до май 2013 г. През този период RWA на банката са се променили. Оттам възниква въпросът кое равнище на RWA трябва да се използва, т.е. равнището в началото на периода или в края на периода. Целта на мерки B1, B2, B3 и B4 е да бъде покрита капиталова нужда, която е била установена от Банката на Гърция през март 2012 г. (стрес-теста от 2012 г.). С други думи, капиталовите нужди, които тези мерки са покрили, вече са съществували през март 2012 г. Следователно Комисията счита, че размерът на помощта, включена в мерки B1, B2, B3 и B4, следва да бъде съпоставен с RWA на банката към 31 март 2012 г. Комисията напомня също така, че след март 2012 г. и до рекапитализацията от пролетта на 2013 г. Банката на Гърция не е взела предвид придобиванията, извършени от гръцки банки, за да коригира, било то в посока нагоре или надолу, техните капиталови нужди. Този фактор допълнително показва, че мерки B1, B2, B3 и B4 са били мерки за помощ, свързани с периметъра на банката във вида му към 31 март 2012 г.
(289)
Първата и втората междинни рекапитализации и писмото за поемане на ангажимент заедно са възлезли на 5 839 млн. евро. Тази сума представлява 13,8 % от RWA на банката към 31 март 2012 г.
7.1.3.6. Ангажимент за рекапитализация от 2014 г. (мярка C)
(290)
На 31 март 2014 г. банката е получила писмото за поемане на ангажимент от HFSF, с което HFSF е поел ангажимент да участва в увеличението на акционерния капитал на банката в размер до 2 864 млн. евро (мярка C). Поради обяснените в съображение 277 причини тази мярка включва използването на държавни ресурси. Тази мярка дава предимство на банката, тъй като гарантира, че банката ще намери необходимия ѝ капитал, което ще засили доверието на вложителите и ще я улесни при набирането на капитал от частни инвеститори.
(291)
Ако частните инвеститори не запишат цялата сума на увеличението на капитала, HFSF трябва всъщност да влее капитал в банката в изпълнение на писмото за поемане на ангажимент. В сравнение с писмото за поемане на ангажимент такова вливане на капитал би осигурило по-голямо предимство на банката. За разлика от писмото за поемане на ангажимент действителното вливане на капитал повишава капиталовата адекватност на банката.
(292)
Както писмото за поемане на ангажимент, така и потенциалното му изпълнение под формата на действително вливане на капитал не отговарят на принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика. Въпреки че HFSF е трябвало да закупи новите акции при същата цена като частните инвеститори, обстоятелствата по участието на HFSF са съвсем различни от тези на частните инвеститори, които ще запишат новите акции. HFSF е поел ангажимент да запише, ако се наложи, цялото увеличение на акционерния капитал, преди някой частен инвеститор официално да се задължи да купи акции. Частните инвеститори, които купуват нови акции, ще са сигурни, че при всички случаи банката ще набере цялата сума на необходимия капитал, тъй като HFSF ще окаже подкрепа и ще закупи всички акции, които не са записани от частните инвеститори. Второ, HFSF ще се включи само ако търсенето от частни инвеститори не е достатъчно и то на долната граница на обявения ценови диапазон. Това означава, че HFSF ще предостави капитал, който банката не може да намери на пазара при същата цена на акция. Следователно HFSF осигурява капитал в размер или на цена, които пазарът не е готов да предостави.
(293)
Поради факта, че е била предоставена само на банката, мярка C е селективна. Позицията на банката е била засилена, тъй като са ѝ били предоставени необходимите финансови ресурси, за да продължи да изпълнява определите от Банката на Гърция регулаторни капиталови изисквания. Следователно тази мярка предоставя предимство, което нарушава конкуренцията. Тъй като банката осъществява дейност и на други европейски банкови пазари и финансови институции от други държави членки осъществяват дейност в Гърция, по-специално на застрахователния пазар, мярка C би могла също така да засегне търговията между държавите членки.
(294)
Ангажиментът за рекапитализация от 2014 г. представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Размерът на включената в тази мярка помощ е 2 864 млн. евро, което представлява 7,5 % от RWA на банката към 31 декември 2013 г. (133)
(295)
Ако HFSF действително влее допълнителен капитал в банката в изпълнение на този ангажимент, това ще увеличи предимството за банката и нарушенията на конкуренцията, но няма да повиши номиналния размер на помощта (134).
7.1.4. Заключение относно наличието и общия размер на получената помощ
(296)
Мерки A, B1, B2, B3, B4 и C представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
Таблица 11
Преглед на общата помощ, получена от банката
Реф.
Мярка
Вид на мярката
Размер на помощта
Помощ/RWA
A
Привилегировани акции
Капиталова подкрепа
950 млн. евро
2 %
B1 B2 B3 B4
Първа междинна рекапитализация
Втора междинна рекапитализация
Писмо за поемане на ангажимент
Рекапитализация от пролетта на 2013 г.
Капиталова подкрепа
5 839 млн. евро
13,8 %
C
Ангажимент за рекапитализация от 2014 г.
Ангажимент за предоставяне на капиталова подкрепа
2 864 млн. евро
7,5 %
Обща капиталова помощ, предоставена на банката
9 653 млн. евро
15,8 %
Общ размер на капитала, платен на банката
6 789 млн. евро [може да достигне 9 653 млн. евро, ако се наложи HFSF да предостави цялата сума на увеличението на капитала от април 2014 г.]
23,7 %
Реф.
Мярка
Вид на мярката
Номинален размер на помощта
L1
Подпомагане за осигуряване на ликвидност
Гаранция
13 932 млн. евро
Към 30 ноември 2013 г.
L2
Гарантирана от държавата СПОЛ
Финансиране и гаранция
12 000 млн. евро
Към 31 декември 2012 г.
Обща помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на банката
25 932 млн. евро
7.2. ПРАВНО ОСНОВАНИЕ НА ОЦЕНКАТА НА СЪВМЕСТИМОСТТА
(297)
Както е посочено в съображение 200, правното основание за оценката на мерките за помощ следва да бъде член 107, параграф 3, буква б) от Договора (135).
(298)
По време на финансовата криза Комисията е разработила критерии за съвместимост за различните видове мерки за помощ. За пръв път принципите за оценка на мерките за помощ са определени в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(299)
Насоки относно мерките за рекапитализация са дадени в Съобщението относно рекапитализацията и в Съобщението относно удължаването от 2011 г.
(300)
В Съобщението относно преструктурирането е определен възприетият от Комисията подход по отношение на оценката на планове за преструктуриране, по-специално необходимостта да се възвърне жизнеспособността, да се гарантира надлежното участие на получателя на помощта и да се ограничат нарушенията на конкуренцията.
(301)
Тази рамка е била допълнена от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., което се прилага за мерки за помощ, за които е изпратено уведомление след 1 август 2013 г.
7.2.1. Правно основание на оценката на съвместимостта на помощта за осигуряване на ликвидност на банката (мярка L1)
(302)
Помощта за осигуряване на ликвидност, която вече е била получена от банката, е била одобрена окончателно чрез поредица от решения за разрешаване на мерките по схемата за подпомагане на гръцките банки и измененията и удълженията на схемата (136). Всяка една бъдеща помощ за осигуряване на ликвидност за банката ще трябва да бъде предоставена по надлежно разрешена от Комисията схема. Комисията ще трябва да одобри условията на въпросната помощ преди предоставянето ѝ и следователно тя не е необходимо да се оценява по-нататък в настоящото решение.
7.2.2. Правно основание на оценката на съвместимостта на привилегированите акции (мярка A)
(303)
Предоставената през 2009 г. рекапитализация под формата на привилегировани акции (мярка A), е била осигурена по мярката за рекапитализация, одобрена през 2008 г. в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. Следователно не е необходимо да ѝ се прави нова оценка по Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и трябва да бъде оценена единствено в съответствие със Съобщението относно преструктурирането.
7.2.3. Правно основание на оценката на съвместимостта на гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2)
(304)
Съвместимостта на гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2) първо следва да бъде оценена въз основа на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и на Съобщението относно удължаването от 2011 г. Всяка гарантирана от държавата СПОЛ, предоставена след 1 август 2013 г., се оценява в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
7.2.4. Правно основание на оценката на съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4)
(305)
Съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4), по-специално по отношение на възнаграждението, първо следва да бъде оценена в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г. В решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията изрази съмнения относно съвместимостта на мярка B1 със споменатите съобщения. Тъй като тези мерки са били осъществени преди 1 август 2013 г., те не попадат в приложното поле на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. Съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) следва да бъде оценена така също в съответствие със Съобщението относно преструктурирането.
7.2.5. Правно основание на оценката на съвместимостта на ангажимента за рекапитализация от 2014 г. (мярка C)
(306)
Съвместимостта на ангажимента за рекапитализация от 2014 г. (мярка C) следва да бъде оценена в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., в което са определени нови изисквания по отношение на приноса на подчинените кредитори и на възнаграждението на управителите, и в съответствие със Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г. Съвместимостта на мярка C следва да бъде оценена също така въз основа на Съобщението относно преструктурирането.
7.3. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЯРКА L2 СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2008 Г., СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО УДЪЛЖАВАНЕТО ОТ 2011 Г. И СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2013 Г.
(307)
Помощта е съвместима в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост: целесъобразност, необходимост и пропорционалност.
(308)
Тъй като гръцките банки не са имали достъп до пазарите на едро и са станали изцяло зависими от финансирането от централната банка, както е посочено в съображение 32, и тъй като банката не е можела да заеме достатъчно средства посредством редовни операции за рефинансиране, банката е имала нужда от гарантирана от държавата СПОЛ, за да получи достатъчна ликвидност, което да я предпази от неизпълнение. Комисията счита, че мярка L2 представлява целесъобразен механизъм за преодоляване на сериозно затруднение, което би било причинено от неизпълнението на банката.
(309)
Тъй като гарантираната от държавата СПОЛ води до относително високи разходи за финансирането за банката, тя е стимулирана в достатъчна степен с цел да избягва да разчита на този източник на финансиране за развитието на своите дейности. Банката трябва да заплаща лихва с […] базисни пункта по-висока от редовните операции за рефинансиране в рамките на Евросистемата. Освен това банката трябва да плати на държавата гаранционна такса в размер на […] базисни пункта. В резултат на това общите разходи за гарантираната от държавата СПОЛ за банката са много по-високи от нормалните разходи за рефинансиране от ЕЦБ. По-специално разликата между първите и вторите е по-голяма от гаранционната такса, която се изисква в съответствие със Съобщението относно удължаването от 2011 г. Това означава, че общото възнаграждение, което се изисква от държавата, може да се счита за достатъчно. Що се отнася до размера на гарантираната от държавата СПОЛ, той редовно се преразглежда от Банката на Гърция и от ЕЦБ въз основа на действителните нужди на банката. Те следят отблизо нейното използване, за да гарантират ограничаването ѝ до необходимия минимум. Следователно мярка L2 не осигурява на банката прекомерно голяма ликвидност, която би могла да се използва от банката за финансирането на дейности, нарушаващи конкуренцията. Помощта е ограничена до минималния необходим размер.
(310)
Подобно следене отблизо на използването на гарантираната от държавата СПОЛ и редовната проверка дали използването ѝ е ограничено до минимум, гарантират също така, че ликвидността е пропорционална и не води до ненужно нарушаване на конкуренцията. Комисията отбелязва също така, че гръцките органи са поели задължение да осъществят редица мерки, целящи намаляване на разпространението на отрицателни последици, както е посочено в анализа в раздел 7.6, което допълнително гарантира, че зависимостта от помощ за осигуряване на ликвидност ще спре възможно най-скоро и че въпросната помощ е пропорционална.
(311)
Следователно мярка L2 съответства на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и на Съобщението относно удължаването от 2011 г. Тъй като със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. не са въведени допълнителни изисквания по отношение на гаранциите, мярка L2 отговаря също така на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
7.4. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЕРКИ B1, B2, B3 И B4 СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2008 Г., СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯТА И СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО УДЪЛЖАВАНЕТО ОТ 2011 Г.
(312)
Както е посочено в съображение 201, помощта е съвместима в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост (137): целесъобразност, необходимост и пропорционалност.
(313)
В Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г. са определени допълнителни насоки относно равнището на изискваното възнаграждение за вливания на капитал от държавата.
7.4.1. Целесъобразност на мерките
(314)
Комисията счита, че рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) са целесъобразни, защото чрез тях се избягва фалита на банката. Без тях банката не би могла да продължи да извършва своите дейности, тъй като към края на 2012 г. (138) собственият ѝ капитал е бил отрицателен.
(315)
В това отношение в решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията отбеляза, че банката е една от най-големите банкови институции в Гърция както от гледна точка на отпускането на кредити, така и на приемането на депозити. В това си качество банката е от системна важност за Гърция. Следователно неизпълнението на банката би създало сериозни затруднения в гръцката икономика. Предвид преобладаващите по това време обстоятелства, финансовите институции в Гърция са имали затруднения в достъпа до финансиране. Липсата на финансиране е ограничила тяхната възможност да предоставят заеми на гръцката икономика. В този контекст затрудненията на икономиката биха били допълнително влошени от неизпълнението на банката. Освен това мерки B1, B2, B3, и B4 са били наложени главно поради програмата за PSI - едно крайно извънредно и непредвидимо обстоятелство - а не в резултат на погрешно управление или прекомерно поемане на рискове от банката. Следователно мерките са насочени главно към справянето с последиците от програмата за PSI и допринасят за поддържането на финансовата стабилност в Гърция.
(316)
В решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията изрази съмнения относно това дали непосредствено са били предприети всички възможни мерки, за да се избегне вероятността в бъдеще банката отново да има нужда от помощ. Както е посочено в съображения 130-132 от настоящото решение, гръцките органи са поели задължение да осъществят редица дейности, свързани с корпоративното управление и търговските дейности на банката. Както е описано в съображения 102-104 и в съображение 111, банката е извършила мащабно преструктуриране на своите дейности, като вече са реализирани големи съкращения на разходите и продажби. Следователно съмненията на Комисията са били разсеяни.
(317)
В решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията е изразила съмнения също така относно това дали са били предвидени достатъчни предпазни мерки, в случай че банката попадне под контрола на държавата или в случай че частните акционери запазят контрола си, докато по-голямата част от акциите са собственост на държавата. Комисията отбелязва, че описаните в съображения 131 и 132 поети задължения гарантират, че кредитните дейности на банката ще се осъществяват на търговска база и ежедневните ѝ дела ще бъдат предпазени от държавна намеса. Договорената между HFSF и банката рамка на взаимоотношенията също гарантира защитата на интересите на държавата като основен акционер от прекомерно поемане на рискове от страна на ръководството на банката.
(318)
Следователно мерки B1, B2, B3 и B4 гарантират запазването на финансовата стабилност в Гърция. Предприети са били важни действия, за да бъдат сведени до минимум бъдещите загуби и за да се гарантира, че дейностите на банката няма да бъдат застрашени вследствие на неудачно управление. На тази база Комисията определя, че мерки B1, B2, B3 и B4 са целесъобразни.
7.4.2. Необходимост - ограничаване на помощта до минимум
(319)
Според Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. мярката за помощ трябва да е необходима - от гледна точка на своя размер и форма - за постигането на целта. Това означава, че вливането на капитал трябва да бъде в минималния необходим размер за постигането на целта.
(320)
Размерът на капиталовата подкрепа е бил изчислен от Банката на Гърция в рамките на стрес-тест, за да се гарантира, че основният капитал от първи ред ще остане над определено равнище през периода 2012-2014 г., което е отразено в таблица 3. Следователно на банката не е бил предоставен прекомерно висок капитал. Както е обяснено в съображение 316, били са предприети действия за намаляване на риска, че банката може да се нуждае от допълнителна помощ в бъдеще.
(321)
Що се отнася до възнаграждението за първата и втората междинни рекапитализации (мерки B1 и B2), Комисията напомня, че те са били предоставени през май 2012 г. и през декември 2012 г. и са били осъществени чрез непарични вноски под формата на известия на EFSF. От датата на изплащането на тези известия на EFSF до датата на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. HFSF е получило като възнаграждение начислените лихви по известията на EFSF плюс такса 1 % (139). Както е подчертано в решението за откриване по отношение на Eurobank, това възнаграждение е по-ниско от диапазона 7 - 9 %, посочен в Съобщението относно рекапитализацията. Периодът с ниско възнаграждение обаче е бил ограничен до една година за мярка B1 и пет месеца за мярка B2 (т.е. до преобразуването на междинната рекапитализация в стандартна рекапитализацията в обикновени акции, именно мярка B4). Макар че първата и втората междинни рекапитализации не са довели до намаляване на дяловото участие на съществуващите акционери, рекапитализацията от пролетта на 2013 г., която се е изразявала в преобразуването на първата и втората междинни рекапитализации, сериозно е намалила дяловото участие на въпросните акционери, тъй като делът им в собствения капитал на банката е намалял до 1,4 %. Това е сложило край на противоестествената ситуация, настъпила на датата на първата междинна рекапитализация. Следователно изразените в решението за откриване по отношение на Eurobank съмнения са били разсеяни.
(322)
Освен това, предвид необичайния източник на затрудненията на банката, където загубите са следствие главно на опрощаване на дългове в полза на държавата (програмата за PSI и обратното изкупуване на дългове, което осигурява значително предимство за държавата, т.е намаляване на дълговете) и от последиците от продължителната рецесия на националния ѝ пазар, Комисията може да приеме подобно временно отклонение от стандартните изисквания за възнаграждение, определени в Съобщението относно рекапитализацията (140).
(323)
Мярка B3 представлява ангажимент за предоставяне на капитал. Този ангажимент, поет през декември 2012 г., е бил изпълнен посредством действителното вливане на капитал през май - юни 2013 г. - само пет месеца по-късно. Поради тази причина и поради посочените в съображение 322 причини е приемливо за въпросния ангажимент да не е изплатено възнаграждение.
(324)
Що се отнася до мярка B4, в съответствие с точка 8 от Съобщението относно удължаването от 2011 г. вливанията на капитал следва да се впишат при достатъчна отстъпка от цената на акция (след корекция по отношение на „ефекта на разреждане“), за да се даде разумна гаранция за подходящо възнаграждение за държавата. Въпреки че в тази рекапитализация не е била предвидена значителна отстъпка от цената на акция, коригирана по отношение на ефекта на разреждане, всъщност не е било възможно да се постигне значителна отстъпка от теоретичната цена на минали права (141). Преди рекапитализацията от пролетта на 2013 г. капиталът на банката е бил отрицателен и пазарната ѝ капитализация е била едва няколкостотин милиона евро. При такива обстоятелства възниква въпросът дали съществуващите акционери е трябвало да бъдат напълно отстранени. Комисията отбелязва, че емисионната цена е била определена с 50 % отстъпка от средната пазарна цена през петдесетте дни, предшестващи определянето на емисионната цена. Комисията отбелязва също така, че е било налице значително намаляване на дяловото участие на старите акционери, тъй като след тази рекапитализация те са притежавали едва 1,4 % дялово участие в банката. Следователно, прилагането на допълнителна отстъпка от пазарната цена би оказало само незначително въздействие върху възнаграждението на HFSF. С оглед на специфичната ситуация на гръцките банки, обяснена в съображение 322, и предвид факта, че необходимостта от помощ произтича от опрощаването на дългове в полза на държавата, Комисията намира емисионната цена за достатъчно ниска.
(325)
В заключение мерки B1, B2, B3 и B4 са необходими като помощ за оздравяване както от гледна точка на техния размер, така и на тяхната форма.
7.4.3. Пропорционалност - мерки за ограничаване на разпространението на отрицателните последици
(326)
Банката е получила държавна помощ в много голям размер. Поради това тази ситуация може да доведе до сериозни нарушения на конкуренцията. Гръцките органи обаче са поели задължение да осъществят редица мерки, целящи намаляването на разпространението на отрицателните последици. По-специално поето е задължение да продължи осъществяването на дейностите на банката на търговска база, както е обяснено в съображения 131 и 132. Гръцките органи са поели задължение така също за забрана на придобиванията, както и по отношение на редица продажби в чужбина и на небанкови дейности в Гърция, посочени в съображение 133. Ограниченията на нарушенията на конкуренцията ще бъдат оценени допълнително в раздел 7.6.
(327)
В банката е било назначено така също контролиращо доверено лице, което да следи за правилното изпълнение на поетите задължения във връзка с корпоративното управление и търговските дейности. С това ще се избегнат каквито и да било вредни промени в търговската практика на банката и ще бъде намалено потенциалното разпространение на отрицателните последици.
(328)
Накрая, на 16 април 2014 г. на Комисията беше представен нов подробен план за преструктуриране. Този план за преструктуриране ще бъде оценен в раздел 7.6.
(329)
В заключение може да се каже, че изразените в решението за откриване по отношение на Eurobank съмнения са били разсеяни. Мерки B1, B2, B3 и B4 са пропорционални с оглед на точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
7.4.4. Заключение относно съответствието на рекапитализациите от HFSF със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г.
(330)
Следователно Комисията стига до заключението, че рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) са целесъобразни, необходими и пропорционални предвид точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г.
7.5. СЪОТВЕТСТВИЕ НА ЗАКУПУВАНЕТО НА NEW TT BANK И NEA PROTON BANK ОТ СТРАНА НА БАНКАТА СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО ПРЕСТРУКТУРИРАНЕТО
(331)
В точки 23 и 40 от Съобщението относно преструктурирането е обяснено, че придобиванията на предприятия от подпомогнати банки обикновено са в разрез със задълженията за ограничаване на разходите за преструктуриране и за ограничаване на нарушенията на конкуренцията. Освен това те могат да застрашат или да усложнят възстановяването на жизнеспособността. Следователно Комисията трябва да прецени дали извършените от банката придобивания могат да бъдат определени за съответстващи на Съобщението относно преструктурирането.
7.5.1. Съответствие на придобиването на New TT Bank със Съобщението относно преструктурирането
7.5.1.1. Въздействие на придобиването на New TT Bank върху жизнеспособността на банката в дългосрочен план
(332)
От гледна точка на доходността на дейностите, извършените от банката придобивания ще подобрят възвръщането на жизнеспособността на банката в дългосрочен план, тъй като сливането на две банки на един и същ географски пазар дава възможност за осъществяването на значителни синергии, например под формата на намаляване на персонала, закриване на клонове и по-ниски режийни разноски. Банката ще придобие клиентите и вложителите, като в същото време значително ще намали разходите за своята издръжка. Освен рационализирането на функциите на централата тя ще закрие повече от клоновете с марката „T Bank“ и някои от клоновете с марката „Hellenic Postbank“.
(333)
От гледна точка на позиции на ликвидност сделката оказва благоприятно въздействие така също върху съотношението на кредитите към депозитите на банката, като значително го понижава от прекомерно високото равнище, тъй като New TT Bank е имала значително повече депозити, отколкото кредити. По-специално в писмото си до HFSF от 8 юли 2013 г. Банката на Гърция е отбелязала, че банката е била изложена на голям натиск през двете години преди сделката. Банката на Гърция е отбелязала, че банката е изгубила пазарни дялове в Гърция и че в значителна степен е разчитала на финансиране от Евросистемата и на спешна помощ за осигуряване на ликвидност. В писмото си Банката на Гърция се позовава на големия недостиг от финансиране, консолидираното съотношение на кредитите към депозитите от 132 % и влошеното мнение на клиентите по отношение на банката. В това писмо Банката на Гърция е отбелязала, че придобиването на New TT Bank от страна на банката би довело до „значително увеличение на депозитите на [банката], което ще подобри общия ѝ финансов профил, мнението на вложителите и способността ѝ да привлича нови депозити при по-привлекателни условия, отколкото понастоящем“.
(334)
Следователно придобиването допринася за подобряването на позицията на ликвидност на банката, която е от съществено значение за възстановяването на жизнеспособността в дългосрочен план. В писмо от службите на Комисията до HFSF от 8 юли 2013 г. Комисията признава положителното въздействие на придобиването. В същото писмо Комисията отбелязва, че проектът на плана за преструктуриране на банката, предоставен от гръцките органи преди придобиването на New TT Bank, не е отговарял на изискването за възстановяване на жизнеспособността в дългосрочен план поради уязвимостта на счетоводния баланс на банката в края на периода на преструктуриране. В същото писмо Комисията посочва, че „придобиването на притежаващата много депозити [New TT Bank] би било от ключово значение за възстановяването на счетоводния баланс на [банката], а оттам и за възстановяването на нейната жизнеспособност в дългосрочен план“. Тази оценка е била обоснована предвид въздействието на едно подобно придобиване върху позицията на ликвидност на банката: „Въз основа на данните към края на 2012 г. придобиването незабавно би понижило съотношението на кредитите към депозитите от 155 на 123 % и следователно ще е възможно да бъде изпълнено изискването [на Комисията] [в] края на 2017 г.“
(335)
Следователно Комисията счита, че придобиването е оказало положително въздействие за възстановяването на жизнеспособността на банката в дългосрочен план.
7.5.1.2. Въздействие на придобиването върху размера на помощта, от която банката е имала нужда
(336)
В съответствие с точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не трябва да се използва за придобиването на други дружества, а само за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността на банката.
(337)
Банката е заплатила покупната цена в нови акции, затова придобиването не е било финансирано с държавна помощ. В резултат на това капиталовата нужда, която е била създадена от плащането на покупната цена, незабавно е била покрита от емитирането на нови акции и затова плащането на покупната цена не е създало нетно увеличение на капиталовите нужди на банката. Нещо повече, HFSF е притежавал 100 % от New TT Bank, което предполага, че всички нови акции, емитирани от банката, са били предоставени на HFSF, т.е. на държавата.
(338)
Придобиването като такова няма да доведе до допълнителна държавна помощ, тъй като New TT Bank е била изпълнила своите регулаторни капиталови изисквания. Освен това тази междинна кредитна институция е била създадена само няколко месеца преди придобиването ѝ. Тъй като активите на банката в затруднение са били оценени и остойностени по справедлива стойност преди да бъдат прехвърлени на междинната кредитна институция, може да се приеме, че кредитният портфейл на New TT Bank не е съдържал никакви загуби, които да са били скрити или да не са били покрити по подходящ начин с провизии.
(339)
В заключение, предвид специфичните обстоятелства в настоящия случай, придобиването на New TT Bank по изключение не противоречи на принципа, че помощта трябва да бъде ограничена до необходимия минимум.
7.5.1.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиването
(340)
В съответствие с точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането държавната помощ не трябва да бъде използвана в ущърб на конкуренти, които не получават подкрепа, за придобиването на конкурентни дружества. В точка 41 от Съобщението относно преструктурирането също така е посочено, че придобиванията могат да бъдат разрешени, когато те са част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност или за осигуряване на ефективна конкуренция, че процесът на придобиване трябва да бъде справедлив и че придобиването следва да гарантира условия на ефективна конкуренция на съответния пазар.
(341)
New TT Bank не е била жизнеспособна банка като самостоятелен субект. Консолидирането на тази банка е било поискано в МИФП от 15 май 2013 г. Следователно сделката може да се счита за част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност, като описания в точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
(342)
Нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил валидна оферта за придобиването на New TT Bank, а процесът на продажба е бил открит, прозрачен и недискриминационен. Следователно банката не е изместила участник в търга, който не е получил подкрепа. Тъй като въпросното придобиване е било разрешено от Гръцкия орган за защита на конкуренцията (142), Комисията приема, че резултатът от процеса на продажба гарантира условия на ефективна конкуренция в Гърция.
(343)
На този фон може да се заключи, че придобиването на New TT Bank е съвместимо с раздел 4 от Съобщението относно преструктурирането.
7.5.1.4. Заключение относно придобиването на New TT Bank
(344)
Комисията стига до заключението, че, с оглед на уникалната по рода си ситуация, в която са изпаднали гръцките банки (143), и специфичните особености, свързани с придобиването на New TT Bank, въпросното придобиване е съвместимо с изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.5.2. Съответствие на придобиването на Nea Proton Bank със Съобщението относно преструктурирането
7.5.2.1. Въздействие на придобиването на Nea Proton Bank върху жизнеспособността на банката в дългосрочен план
(345)
От гледна точка на доходността на дейностите, извършените от банката придобивания ще подобрят възвръщането на жизнеспособността на банката в дългосрочен план, тъй като сливането на две банки на един и същ географски пазар дава възможност за осъществяването на значителни синергии, например под формата на намаляване на персонала, закриване на клонове и по-ниски режийни разноски.
(346)
Придобиването на Nea Proton Bank дава възможност на банката да се възползва от синергии. Банката ще придобие клиентите и вложителите, като в същото време ще закрие повечето клонове и ще рационализира информационната система и функциите на централата. В резултат на сделката е понижено също така съотношението на кредитите към депозитите на банката, тъй като Nea Proton Bank е имала по-ниско съотношение на кредитите към депозитите. Към края на юни 2013 г. съотношение на нетните кредити към депозитите на банката е било около 135,79 %, докато съотношението на нетните кредити към депозитите на Nea Proton Bank е било приблизително 52,68 %.
(347)
В заключение може да се каже, че придобиването е оказало положително въздействие върху жизнеспособността на банката.
7.5.2.2. Въздействие на придобиването на Nea Proton Bank върху размера на помощта, от която банката е имала нужда
(348)
В съответствие с точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не трябва да се използва за придобиване на други дружества, а единствено за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността.
(349)
Банката е платила символична цена за закупуването на Nea Proton Bank (едно евро), макар че придобитото дружество е било адекватно рекапитализирано преди продажбата. Тази рекапитализация е включвала провизии за бъдещи загуби по заеми и загуби от дейността (144). В резултат на това придобиването за едно евро на адекватно капитализираната банка не е увеличило капиталовите нужди на банката.
(350)
В заключение може да се каже, че придобиването на Nea Proton Bank не противоречи на принципа, че помощта следва да бъде ограничена до необходимия минимум.
7.5.2.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиването на Nea Proton Bank
(351)
В съответствие с точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането държавната помощ не трябва да бъде използвана в ущърб на конкуренти, които не получават подкрепа, за придобиването на конкурентни дружества.
(352)
Nea Proton Bank не е била жизнеспособна банка като самостоятелен субект. Консолидирането на тази банка е било поискано в МИФП от 15 май 2013 г. Следователно сделката може да се счита за част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност, като описания в точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
(353)
Комисията отбелязва също така, че нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил валидна оферта за придобиването на Nea Proton Bank и че процесът на продажба е бил открит, прозрачен и недискриминационен. Следователно банката не е изместила участник в търга, който не е получил подкрепа. Тъй като въпросното придобиване е било разрешено от Гръцкия орган за защита на конкуренцията (145), Комисията приема, че резултатът от процеса на продажба гарантира условия на ефективна конкуренция в Гърция.
(354)
На този фон може да се заключи, че придобиването на New Proton Bank е съвместимо с раздел 4 от Съобщението относно преструктурирането.
7.5.2.4. Заключение относно придобиването на Nea Proton Bank
(355)
Комисията стига до заключението, че, с оглед на специфичните особености на придобиването на Nea Proton Bank, въпросното придобиване отговаря на изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.6. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЕРКИ A, B1, B2, B3, B4 И C СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО ПРЕСТРУКТУРИРАНЕТО И НА МЯРКА C СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2013 Г.
7.6.1. Източници на затруднения и последици във връзка с оценката според Съобщението относно преструктурирането
(356)
Както е посочено в раздели 2.1.1 и 2.1.2, затрудненията, пред които се е изправила банка, са следствие главно на кризата с гръцкия държавен дълг и дълбоката рецесия в Гърция и Южна Европа. Що се отнася до първия фактор, гръцкото правителство е изгубило своя достъп до финансовите пазари и в крайна сметка е трябвало да договори споразумение със своите вътрешни и международни кредитори (програма за PSI), което е довело до процентното намаление на вземанията от държавата с 53,3 %. Освен това 31,5 % от вземанията са били обменени за нови GGB с по-ниски лихвени проценти и по-далечни падежи. Държавата е изкупила обратно тези нови GGB от гръцките банки през декември 2012 г. на цена между 30,2 и 40,1 % от тяхната номинална стойност, което е довело до реализирането на допълнителна загуба за гръцките банки. Освен въздействието върху нейната капиталова позиция, оказано от програмата за PSI и обратното изкупуване на дълга, банката е претърпяла също така значителен отлив на депозити между 2010 г. и средата на 2012 г. поради риска, че Гърция може да излезе от еврозоната вследствие на неустойчивия си публичен дълг и на рецесията в икономиката.
(357)
Мерки B1, B2, B3 и B4 са в размер на 5 839 млн. евро, което е приблизително равно на размера на загубата, която е била записана в резултат на програмата за PSI (5 781 млн. евро). В такъв случай и ако трудностите не произтичат главно от практики, свързани с прекомерно поемане на рискове, в точка 14 от Съобщението относно удължаването от 2011 г. е предвидено, че Комисията може да смекчи своите изисквания.
(358)
Комисията признава, че част от капиталовите нужди произтичат от редовна експозиция на финансова институция на държавния риск на собствената ѝ държава. Този факт е отбелязан също така в съображения 58 и 69 от решението за откриване по отношение на Eurobank. В резултат на това не е имало толкова голяма нужда банката да разглежда въпроси, свързани с моралния риск, в своя план за преструктуриране, колкото при други подпомагани финансови институции, които са поемали прекомерно големи рискове. Тъй като мерките за помощ не са толкова нарушаващи, предприетите мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията съответно следва да бъдат смекчени пропорционално. Тъй като програмата за PSI и обратното изкупуване на дългове представляват опрощаване на дългове в полза на държавата, възнаграждението на държавата за рекапитализирането на банките може да е по-ниско.
(359)
Тъй като обаче гръцката икономика се е свила с около 25 % след 2008 г., банката трябва да приспособи своята организация, структура на разходите и търговска мрежа към тази нова среда, за да успее да възстанови доходността си. Следователно, въпреки отсъствието на съображения, свързани с моралния риск, банката трябва да преструктурира своята дейност в Гърция, за да осигури своята жизнеспособност в дългосрочен план.
(360)
Комисията отбелязва също така, че експозицията на банката на гръцкия държавен риск е била по-голяма, отколкото тази да някои други банки в Гърция. В резултат на това не всички загуби, свързани с GGB (загуби вследствие на програмата за PSI), могат да бъдат отдадени на редовната експозиция на финансова институция на държавния риск на собствената ѝ държава.
(361)
Вторият източник на загуби за банката са загубите по нейните кредити за гръцките домакинства и фирми. Комисията счита, че тези загуби се дължат главно на изключително сериозното и продължително свиване на БВП с приблизително 25 % за период от пет години, а не на практики на банката, свързани с рисково кредитиране. В резултат на това предоставената помощ за покриването на тези загуби не създава морален риск, какъвто е случаят, когато помощта предпазва банката от последиците от нейните рискови практики в миналото. Следователно помощта предизвиква по-малки нарушения (146).
(362)
Част от капиталовите нужди и загубите от кредити на банката обаче са реализирани от някои международни дъщерни предприятия (Румъния, България, Полша и Украйна). Например през 2012 г. банката е записала загуби в Румъния, България и Украйна, докато тези дъщерни предприятия са се възползвали от вътрешногрупово финансиране в размер на 1,8 млрд. евро.
(363)
Извършените през 2012 г. стрес-тестове за определяне на капиталовите нужди на банката са показали също така, че част от капиталовите нужди е резултат от загуби по чуждестранни кредити. Прогнозите за загуби от въпросните кредити са били в размер на 1 228 млн. евро при базовия сценарий и 1 622 млн. евро при неблагоприятния сценарий.
(364)
В заключение, според точка 14 от Съобщението относно удължаването от 2011 г. се покрива значителна част от загубите и свързаната с тях нужда от помощ, което дава възможност на Комисията да облекчи своите изисквания. Част от нуждата от помощ произтича от загубите от гръцки заеми вследствие на изключително дълбоката и продължителна рецесия, а не от рисково кредитиране. Предоставената при такива обстоятелства помощ не създава морален риск и следователно не води до толкова големи нарушения.
(365)
Накрая, част от необходимостта от помощ идва от поемането на рискове от самата банка, по-специално по отношение на нейните чуждестранни дъщерни предприятия, и от по-големия брой на притежаваните от нея GGB.
7.6.2. Жизнеспособност
(366)
Планът за преструктуриране трябва да гарантира, че финансовата институция може да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план до края на периода на преструктуриране (раздел 2 от Съобщението относно преструктурирането). В разглеждания случай периодът на преструктуриране е определен като периода между датата на приемане на настоящото решение и 31 декември 2018 г.
(367)
В съответствие с точки 9-11 от Съобщението относно преструктурирането гръцките органи са представили цялостен и подробен план за преструктуриране, който дава пълна информация за бизнес модела на банката. В плана са посочени също така причините за затрудненията, с които се е сблъскала банката, както и предприетите мерки за справяне с всички срещнати от нея проблеми, свързани с жизнеспособността. По-специално в плана за преструктуриране е описана избраната стратегия за запазване на оперативната ефективност на банката и за справяне с високото равнище на необслужваните кредити, ниската оперативна ефективност, нейната уязвима ликвидност и капиталовите позиции, както и чуждестранните ѝ предприятия, които са разчитали на своето дружество майка за финансирането и капитала си.
7.6.2.1. Гръцки банкови дейности
(368)
Що се отнася до ликвидността и зависимостта на банката от финансиране от Евросистемата, в плана за преструктуриране е предвиден ограничен растеж на счетоводния баланс в Гърция, докато базата на депозитите отново следва да започне да се разраства. Зависимостта от СПОЛ, която вече е намаляла, ще продължи да се понижава, което ще помогне на банката така също да намали разходите за своето финансиране.
(369)
С описаното в съображение 127 поето задължение, свързано със съотношението на кредитите към депозитите, се гарантира, че структурата на счетоводния баланс на банката ще бъде устойчива до края на периода на преструктуриране. Продажбата на ценни книжа и други странични дейности ще укрепи също така позицията на ликвидност на банката и ще гарантира, че тя няма да е зависима от пазари на едро. Поради все още затруднената позиция на ликвидност на банката Комисията може да приеме искането на гръцките органи да им бъде разрешено да предоставят средства за осигуряване на ликвидност на банката по мерките за гаранции и за държавни облигационни заеми в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки.
(370)
С оглед на намаляването на нейните разходи за финансиране банката също е поела задължение да продължи да намалява лихвените проценти, които плаща по депозити, както е описано в съображение 127. Комисията отбелязва, че подобно намаляване на разходите по депозити ще изиграе ключова роля за подобряване на доходността на банката преди включването на провизии.
(371)
От началото на кризата до момента банката значително е рационализирала своята търговска мрежа в Гърция посредством намаляване на броя на клоновете и на служителите. До 2018 г. общите разходи на банката ще се понижат с още […] % спрямо 2013 г. (147) За постигането на тази цел банката е поела задължение да намали броя на своите клонове и служители в Гърция до максимум съответно […] и […] към 31 декември 2017 г. с максимални общи разходи в Гърция в размер на 800 млн. евро. Очакваното съотношение на разходите към приходите ще бъде под […] % в края на периода на преструктуриране. Комисията счита, че с плана за преструктуриране се запазва ефективността на банката в новата пазарна среда.
(372)
Една от най-важните области е управлението на необслужваните кредити, тъй като те са били в размер на 29,4 % от портфейла към 31 декември 2013 г. (148) Банката планира да създаде специален отдел, който да се занимава с управлението на необслужваните кредити. Тя е поела задължение също така да изпълни високите стандарти по отношение на своята кредитна политика, за да се увеличи до максимум стойността за банката на всеки етап от кредитния процес, както е описано в съображения 131 и 132.
7.6.2.2. Корпоративно управление
(373)
Друг аспект, който заслужава внимание, е управлението на банката, като се има предвид, че HFSF притежава 95,23 % от акциите на банката към 31 декември 2013 г. Предвид опита на притежаваните от държавата банки в Гърция през 2013 г. е била договорена специална рамка за отношенията между банката и HFSF. С това споразумение се защитават ежедневните дела на банката от прекомерна намеса от страна на основния ѝ акционер, като в същото време се гарантира, че HFSF ще може да следи изпълнението на плана за преструктуриране и да възпира поемането на прекомерни рискове от страна на ръководството на банката посредством подходящи процедури за консултиране. Банката е поела задължение също така да следи отблизо своята експозиция на свързани кредитополучатели.
(374)
В изменения през 2014 г. Закон за HFSF е предвидено, че записаните от HFSF акции в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. ще станат без право на глас, ако най-малко 50 % от увеличението на капитала от 2014 г. бъдат записани от частни инвеститори. Що се отнася до възстановяването на жизнеспособността на банката в дългосрочен план, Комисията няма да изрази отрицателно становище по отношение на предоставения на частни акционери контрол, ако те инвестират в банката собствени средства в значителен размер. Комисията отбелязва, че ограничаването на правата на глас на HFSF няма да важи за гласувания, свързани с устава на банката или с корпоративни дела или други стратегически решения. Комисията отбелязва с одобрение факта, че HFSF автоматично ще възстанови всички свои права на глас, ако банката не изпълни своя план за преструктуриране. Тези разпоредби гарантират, че, макар че HFSF няма да се меси в ежедневните дейности на банката, той ще може да защитава своите интереси като акционер и като орган, отговарящ за осигуряването на правилното изпълнение на плана за преструктуриране.
7.6.2.3. Международни дейности
(375)
В миналото някои от международните дейности на банката са довели до постепенното намаляване на нейния капитал, ликвидност и доходност, както е обяснено в съображения 362 и 363.
(376)
В плана за преструктуриране е предвидена промяна на бизнес модела на банката в посока на превръщането ѝ в банка, която в по-голяма степен е съсредоточена върху […]. Банката вече е продала своето непечелившо дъщерно предприятие в Полша - EFG Poland. Тя е започнала също така да рационализира другите дъщерни предприятия, да укрепва процеса на отпускане на кредити и да намалява недостига от финансиране на дъщерните си предприятия. Банката планира да продаде […] дъщерното предприятие […] (149). Освен това тя допълнително ще преструктурира дейностите на […] и […] дъщерни предприятия преди потенциалната им продажба на по-късен етап, както е посочено в съображение 116.
(377)
Общата доходност на чуждестранните дейности ще бъде възстановена, считано от […] нататък. Към същата дата финансирането, което е предоставено на чуждестранните дъщерни предприятия, ще е намалено с […] спрямо равнището от 31 декември 2012 г.
(378)
Следователно Комисията вярва, че банката ще успее в достатъчна степен да преструктурира и намали размера на тези чуждестранни дъщерни предприятия, за да се избегне излагането ѝ в бъдеще на допълнителни капиталови нужди и недостиг на ликвидност. Описаното в съображение 128 задължение да се въздържа от вливането на капитал в големи размери в международните дъщерни предприятия на банката гарантира също така, че чуждестранните дъщерни предприятия няма да представляват заплаха за капитала или ликвидността.
7.6.2.4. Заключение относно жизнеспособността
(379)
Описаният в раздел 2.4 базов сценарий показва, че в края на периода на преструктуриране банката ще може да реализира възвръщаемост, даваща ѝ възможност да покрива всички свои разходи и да осигури подходяща възвръщаемост на собствения капитал, като се вземе предвид нейния рисков профил. Всъщност възвръщаемостта на собствения капитал на банката ще възлезе на […] % през 2018 г. според базовия сценарий. В същото време се предвижда капиталовата позиция на банката да остане на задоволително ниво, тъй като съотношението на капиталовата адекватност няма да спада под […] % от 2014 г. нататък.
(380)
Накрая, Комисията отбелязва също така неблагоприятния сценарий, описан в представения от гръцките органи план за преструктуриране на банката. Неблагоприятният сценарий е базиран на набор от допускания, които са били съгласувани с HFSF. При него е отчетена по-продължителна и по-дълбока рецесия, както и по-голяма дефлация на цените на недвижимите имоти (150). Планът за преструктуриране показва, че банката може да устои на разумно напрежение, тъй като - дори според неблагоприятния сценарий - банката ще запази своята доходност в края на периода на преструктуриране, като през 2018 г. възвръщаемостта на собствения капитал ще бъде […] %, а съотношението на основния капитал от първи ред - […] %.
(381)
Извършените от Банката на Гърция стрес-тестове от 2013 г. потвърждават, че размерът на допълнителния капитал, който ще бъде набран през 2014 г., а именно 2 864 млн. евро, е достатъчен за покриване на базовия сценарий през периода на преструктуриране. Банката ще представи на Банката на Гърция също така план за условен капитал, съдържащ мерки, които ще бъдат осъществени, ако икономическата среда допълнително се влоши. Комисията напомня, че в оценката на капиталовите нужди при базовия сценарий Банката на Гърция вече е направила някои корекции, които са довели до увеличаване на прогнозните капиталови нужди в сравнение с изчислените от банката капиталови нужди в собствения ѝ базов сценарий. Следователно изчислените от Банката на Гърция базови капиталови нужди могат да се считат за един вид стрес-тест. За да заключи, че банката е жизнеспособна, Комисията не изисква банката предварително да разполага с достатъчно капитал, за да покрие капиталовите нужди при неблагоприятния сценарий, които са изчислени от Банката на Гърция, тъй като последните изчислени равнища представляват високо равнище на напрежение.
(382)
Друг положителен факт е, че банката няма да извършва допълнителни инвестиции в неинвестиционни ценни книжа, което спомага за запазването на нейната капиталова позиция и позицията на ликвидност.
(383)
Следователно Комисията може да заключи, че банката е предприела достатъчни мерки за справяне с проблемите с жизнеспособността на гръцките вътрешни банкови дейности и на чуждестранните дейности.
7.6.3. Собствен принос и споделяне на тежестта
7.6.3.1. Оценка на съответствието на мерки A, B1, B2, B3 и B4 със Съобщението относно преструктурирането
(384)
Както е посочено в Съобщението относно преструктурирането, банките и техните акционери трябва да участват в преструктурирането във възможно най-голяма степен, за да се гарантира, че помощта е ограничена до необходимия минимум. Следователно банките следва да използват свои собствени ресурси за финансиране на преструктурирането, например чрез продажбата на активи, докато акционерите трябва, по възможност, да поемат загубите на банката. Поетите от банката задължения следва да гарантират използването на собствени ресурси и участието в преструктуриране на първоначалните акционери и частните инвеститори, притежаващи хибриден капитал на банката.
7.6.3.1.1. Собствен принос от банката: продажби и съкращаване на разходите
(385)
С оглед на повишаването на своята капиталова адекватност банката е продала значителна част от своите предприятия. Продажбата на големите ѝ дъщерни предприятия в Полша и Турция е подобрила нейната капиталова позиция с около 750 млн. евро. Тези продажби са подобрили също така позицията на ликвидност на банката. Увеличението на акционерния капитал на Eurobank Properties е дало възможност на банката да увеличи своя капитал с 200 млн. евро.
(386)
В плана за преструктуриране е предвидена продажбата на допълнителни активи в […] и […]. По-специално банката е поела ангажимент да намали размера на своите чуждестранни активи до 8,77 млрд. евро. Като се има предвид вече извършеното намаляване на задлъжнялостта и предприетите продажби и след приключване на допълнителното намаляване на нейния размер, банката в значителна степен ще е намалила своето географско присъствие в […]
(387)
Освен това банката е поела задължение допълнително да намали големината на своите чуждестранни дейности, ако има нужда от вливане на капитал от HFSF в размер на повече от 1 млрд. евро. При такъв сценарий банката би намалила своя портфейл от международни активи до най-много 3,5 млрд. евро. Ако вливането на капитал по мярка C е под 1 млрд. евро, ще трябва частните инвеститори да са влели най-малко 1,5 млрд. евро, т.е. повече от HFSF. Това по-голямо участие от страна на частните инвеститори в значителна степен би намалило размера на необходимата помощ, чрез което би повишило споделянето на тежестта.
(388)
Банката е поела задължение също така да продаде своето голямо и печелившо застрахователно дъщерно предприятие.
(389)
С цел да ограничи капиталовите си нужди банката е поела задължение да не използва капитал за подпомагане или за увеличаване на размера на своите чуждестранни дъщерни предприятия, както е описано в съображение 128. Освен това поетите задължения включват така също банката да не извършва допълнителни придобивания.
(390)
Банката се е ангажирала също така с мащабна програма за намаляване на разходите, както е посочено в раздел 2.4.2. Разходите ѝ допълнително ще се понижат до 2018 г. […]
(391)
Гръцките органи са поели задължение по-специално, че до […] банката няма да плаща на който и да било служител или управител общо годишно възнаграждение (работна заплата, пенсионни осигуровки, бонус) в размер, надвишаващ […]. Освен това, ако HFSF трябва да запише някакви акции в банката, гръцките органи са поели задължение да прилагат горна граница на заплатите в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. (151)
7.6.3.1.2. Споделяне на тежестта от старите акционери и нов капитал, набран на пазара
(392)
Дяловите участия на съществуващите акционери на банката са били сериозно намалени чрез рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (мярка B4). Всъщност притежаваният от старите акционери дял е намалял от 100 % преди рекапитализацията от пролетта на 2013 г. до едва 1,44 %. Комисията отбелязва също така, че банката не е плащала дивиденти в парични средства от 2008 г. Накрая, Комисията отбелязва с одобрение факта, че HFSF ще влива допълнителен капитал само ако банката не успее да го набере на пазара при цена, която бъде счетена за разумна и е определена от двама независими оценители.
7.6.3.1.3. Споделяне на тежестта от притежателите на подчинен дълг
(393)
Притежателите на подчинен дълг на банката са допринесли за плащането на разходите по преструктурирането на банката. Банката е извършила няколко операции за управление на пасивите, за да генерира капитал. Общият размер на обменените пасиви възлиза на 748 млн. евро, като капиталовият доход е 565 млн. евро, както е описано в съображения 122 и 123.
(394)
Все още неизплатените инструменти са обект на забраната за изплащане на купони, описана в съображение 133. Следователно Комисията счита, че е осигурено адекватно споделяне на тежестта от страна на частните инвеститори, притежаващи хибриден капитал в банката, и са изпълнени изискванията на Съобщението относно преструктурирането в това отношение.
(395)
В заключение може да се каже, че, като се имат предвид разгледаните в раздел 7.6.1 съображения, Комисията счита, че гръцките органи са предоставили достатъчно собствен принос и мерки за споделяне на тежестта с оглед на ограничаването на размера на мерките за помощ A, B1, B2, B3 и B4 до необходимия минимум.
7.6.3.2. Оценка на съответствието на мярка C със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
(396)
Със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. се допълва Съобщението относно преструктурирането и се призовава за споделяне на тежестта в по-голяма степен и банките, които получават капиталова подкрепа, да предприемат допълнителни мерки за ограничаване на помощта до минимум. В точка 29 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. се изисква държавата членка да докаже, че са използвани в максимална степен всички мерки за ограничаване на помощта до минимум. За тази цел държавата членка трябва да представи план за набиране на капитал, да гарантира подходящо споделяне на тежестта от акционерите и подчинените кредитори и да предотврати изтичането на средства преди приемането на решението за преструктуриране. Според Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. в плана за набиране на капитал следва да бъдат включи въпроси за правата, операции за доброволно управление на пасивите, продажби за увеличаване на капитала, мерки за намаляване на задлъжнялостта, неразпределяне на печалбата и други мерки като строги политики в областта на разходите и възнагражденията например.
(397)
В точка 47 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. е предвидено, че, след като бъде установен недостиг на капитал, банката трябва да предотвратява изтичането на средства чрез редица мерки, целящи постигането на същия резултат като забрани за изплащане на дивиденти и купони, забрани за придобивания, забрани за заемане на лидерска позиция по отношение на цените или забрани за рекламиране. Комисията отбелязва, че банката вече е приложила такива забрани, тъй като те са включени в представения от гръцките органи списък с поетите задължения, както е посочено в съображение 133, и че банката не е изплащала никакви дивиденти в парични средства след 2008 г.
(398)
С ангажимента за рекапитализация от 2014 г. (мярка C) се осигурява буфер, който да поеме бъдещите загуби, определени в стрес-теста, извършен от Банката на Гърция през 2013 г. и оповестен на 6 март 2014 г. Резултатите от стрес-теста показват, че при неблагоприятния сценарий банката има нужда от допълнителен капитал в размер на 2 945 млн. евро, за да покрие бъдещите си загуби. Мярка C обхваща само останалата капиталова нужда, която i) не може да бъде покрита чрез допълнителни продажби или мерки за подобряване на капиталовата структура (Комисията счита, че банката е анализирала всички потенциални продажби и е поела задължение да осъществи всички тези, които могат да намалят капиталовите ѝ нужди в рамките на представения на Банката на Гърция план за набиране на капитал); както и ii) не е покрита от частни инвеститори в рамките на увеличението на акционерния капитал, което ще се извърши през април 2014 г. Следователно този ангажимент не предоставя на банката прекомерно голям капитал.
(399)
Както е обяснено в съображения 385-395, още преди стрес-теста банката е предприела действия за ограничаване до минимум на размера на необходимия капитал. Ако в рамките на текущата операция за набиране на капитал банката успее да набере по-голямата част от необходимия капитал от частни инвеститори и допълнителната помощ, изплатена от HFSF, остане на ниво под 1 млрд. евро, тогава няма да бъде необходим допълнителен собствен принос от банката. Ако обаче изплатената по мярка C помощ надвишава това равнище, би било целесъобразно банката да продаде допълнителни дейности.
(400)
Що се отнася до споделянето на тежестта, в Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. е предвидено, че подходящото споделяне на тежестта налага акционерите, притежателите на хибриден капитал и притежателите на подчинен дълг да дадат своя принос преди да бъде предоставена помощ под формата на капиталова подкрепа. Комисията отбелязва, че гръцките органи са изменили своята национална нормативна уредба, за да се гарантира, че подчинените кредитори ще участват в разходите за преструктуриране на банката преди да бъде влят какъвто и да било допълнителен капитал в банката. Комисията отбелязва също така, че гръцките органи са поели задължение да изпълнят мерките, които са определени в член 6а от изменения през 2014 г. Закон за HFSF, предвиждащ разпределянето на недостига на капитал между притежателите на нейните капиталови инструменти и други подчинени пасиви, както може да е необходимо. Въпреки че това споделяне на тежестта ще се осъществи едва след датата на ангажимента за рекапитализация от 2014 г. (мярка C), въз основа на точка 45 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. Комисията счита, че са щели да бъдат получени несъразмерни резултати, ако задължителното преобразуване на подчинен дълг и хибриден капитал е трябвало да се осъществи още в момента на поемане на ангажимента. Ако банката е трябвало да набере достатъчно частен капитал, за да покрие цялата си капиталова нужда, идентифицирана в извършения от Банката на Гърция стрес-тест, преобразуването на притежателите на подчинен дълг би било несъразмерно. Следователно поетото от гръцките органи задължение за рекапитализация от подчинените кредитори преди действително на банката да бъде изплатена каквато и да било капиталова подкрепа е достатъчно, за да се гарантира надлежното споделяне на тежестта.
(401)
Освен това, за да се гарантира участието на собствениците на банката в максимална степен във възстановяването на адекватна капиталова база през периода на преструктуриране, банката ще задържи дивидентите и няма да плаща никакви купони, които не е задължена по закон да изплати. Следователно, в съответствие с точка 26 от Съобщението относно преструктурирането и точка 47 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., банката няма да използва държавна помощ, за да извършва плащания на собствени средства, ако печалбите не са достатъчни за осъществяването на въпросните плащания.
(402)
Банката е поела задължение също така, че до 31 декември 2017 г. няма да плаща на който и да било служител или управител общо годишно възнаграждение (работна заплата, пенсионни осигуровки, бонус), надвишаващо общото годишно възнаграждение на управителя на Банката на Гърция (без да се взема предвид евентуален доброволен частичен отказ от получаването на възнаграждение от страна на управителя). Освен това, ако HFSF трябва да запише някакви акции в банката, гръцките органи са поели задължение да прилагат горна граница на заплатите в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. (152)
(403)
Комисията трябва да оцени дали този ангажимент, покриващ и двата сценария, отговаря на определените в Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. изисквания.
(404)
В първия сценарий, при който HFSF всъщност не влива нов капитал в банката, включената в мярка C помощ ще бъде ограничена единствено до поемането на ангажимент за участие в увеличаване на капитала и HFSF няма да изплати нито едно евро, тъй като всички нови акции ще са записани от частни инвеститори. В Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. е предвидено, че ограничението на възнаграждението може да приключи, когато помощта бъде върната. Помощта обаче, която е включена в подобен ангажимент за участие в евентуално увеличение на капитала, не може да бъде върната, ако въпросният ангажимент така и не бъде приложен на практика (тъй като държавата няма да е изплатила никакви средства на банката). При такива обстоятелства Комисията може да приеме, че ограничението на възнаграждението важи за определен период от време. Комисията счита, че поетото от гръцките органи задължение, което продължава до 31 декември 2017 г. (т.е. три години и осем месеца, като приключва една година преди края на периода на плана за преструктуриране), представлява правилно прилагане на последния параграф на точка 38 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. Тъй като годишното възнаграждение на управителя на Банката на Гърция е по-ниско от горната граница, предвидена във втория абзац на точка 38 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., и тъй като задължението ще важи за цялата група, Комисията счита, че предложеното от гръцките органи задължение за случая, в който HFSF не записва никакви акции в рамките на планираното увеличение на капитала, отговаря на точка 38 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
(405)
При втория сценарий, при който HFSF ще трябва да запише всички акции в банката, гръцките органи са поели задължение да изменят ангажимента, за да го приведат в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. Комисията отбелязва, че, ако HFSF трябва да запише някакви акции, за да се запази съответствието със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., продължителността на ограничението на възнаграждението ще трябва да бъде променена, за да е валидно до по-ранната дата от края на плана за преструктуриране - 31 декември 2018 г. - или сделка, равностойна на връщането на помощта. Тъй като обикновените акции не могат да бъдат върнати от банката, Комисията приема, че продажбата на акциите на вторичния пазар с печалба, би могла да се счита за равностойна на връщане на помощта.
(406)
В заключение може да се каже, че и при двата сценария задължението за ограничаване на възнаграждението, което гръцките органи са поели, отговаря на изискванията на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г..
(407)
Що се отнася до възнаграждението за държавата, в Съобщението относно удължаването от 2011 г. се изисква новите акции да бъдат емитирани с отстъпка от пазарната цена след корекция по отношение на ефекта на разреждането. Комисията отбелязва, че с това изискване се цели да се гарантира, че държавата ще получи достатъчно възнаграждение за своето дялово участие в банката и че дяловите участия на старите акционери ще бъдат съответно намалени. В случая с мярка C държавата вече е основният акционер в банката, притежаващ повече от 90 % от акциите. Следователно прекомерно голямата отстъпка от пазарната цена би намалила възнаграждението на държавата по мярка B4 и може да доведе до предоставянето на помощ на инвеститорите, ако вследствие на отстъпката бъде намалена стойността на банката. С цел да се избегне подобна ситуация цената на записване не може да бъде по-ниска от долната граница на цената, определена въз основа на две оценки, извършени от независими оценители. Следователно подробните договорености относно определянето на цената защитават HFSF от прекомерно намаляване на дяловото му участие от страна на новите инвеститори, като в същото време гарантират, че HFSF ще запише новите акции при цена, която отразява стойността на банката. При тези обстоятелства Комисията може да приеме, че новите акции могат да бъдат емитирани с по-малка отстъпка от текущата пазарна цена спрямо предвидената в Съобщението относно удължаването от 2011 г., и счита, че долната граница на цената е приемлива.
(408)
Ако акциите са били емитирани при по-висока цена, е имало риск частните инвеститори да се откажат от участие в увеличението на акционерния капитал, а това от своя страна би ограничило набирането на частен капитал.
(409)
Следователно Комисията счита, че равнището на собствения принос и споделянето на тежестта са целесъобразни за мярка C.
7.6.3.3. Заключение относно собствения принос и споделянето на тежестта
(410)
Комисията отбелязва, че, в сравнение с получената обща рекапитализация от държавата, собственият принос и споделянето на тежестта под формата на продажба на активи са много по-ниски от нивата, които Комисията обикновено би приела за достатъчни. С оглед обаче на разгледаните в раздел 7.6.1 елементи, в съответствие с които Комисията може да приеме по-ниски нива на собствен принос и споделяне на тежестта, може да се счита, че планът за преструктуриране осигурява достатъчни мерки за собствен принос и споделяне на тежестта.
(411)
Планът за преструктуриране съответства също така на изискванията на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. по отношение на мярка C.
7.6.4. Мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията
(412)
В Съобщението относно преструктурирането се изисква планът за преструктуриране да предлага мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията и за гарантиране на конкурентоспособността на банковия сектор. Освен това тези мерки следва да отстраняват също така моралния риск и да гарантират, че държавната помощ няма да се използва за финансиране на антиконкурентни практики.
(413)
В точка 31 от Съобщението относно преструктурирането е посочено, че при оценяването на размера на помощта и произтичащите нарушения на конкуренцията Комисията трябва да вземе предвид както абсолютния, така и относителния размер на получената държавна помощ, както и степента на споделянето на тежестта и позицията на финансовата институция на пазара след преструктурирането. В това отношение Комисията напомня, че банката е получила капитал от държавата в размер на 16 % от нейните RWA (с изключение на мярка C). С мярка C пред банката е поет ангажимент за вливане на допълнителна сума в размер на 2 864 млрд. евро, при което общата капиталова помощ ще достигне 23,7 % от RWA на банката. Освен капиталовата подкрепа банката е получила също така помощ за осигуряване на ликвидност. Банката е получила гаранции за осигуряване на ликвидност в размер на 13 600 млн. евро към 15 април 2011 г. и 13 932 млн. евро към 30 ноември 2013 г., представляващи 17 % от счетоводния баланс на банката към същата дата. Банката се е възползвала също така от гарантирана от държавата СПОЛ в размер на 12 млрд. евро към 31 декември 2012 г., представляваща 18 % от счетоводния баланс на банката към тази дата. Следователно необходимостта от осъществяването на мерки за ограничаване на потенциалните нарушения на конкуренцията е обоснована с оглед на относително големия размер на помощта. В допълнение пазарният дял на банката в Гърция е голям - пазарни дялове от 17 % за кредити и 12 % за депозити към 31 декември 2012 г. Придобиванията на New TT Bank и Nea Proton Bank са увеличили пазарните дялове на банката до 20,7 % за кредити и 18,8 % за депозити през септември 2013 г. (153)
(414)
Комисията напомня, че затрудненията на банката се дължат главно на външни сътресения като кризата с гръцкия държавен дълг и продължителната рецесия, разкъсваща гръцката икономика от 2008 г. насам, както беше отбелязано в съображение 69 от решението за откриване по отношение на Eurobank. Необходимостта от справяне с моралните рискове е по-малка, тъй като банката не изглежда да е поемала прекомерни рискове. Както е посочено в раздел 7.6.1, предвид тези фактори нарушенията на конкуренцията вследствие на мерките за помощ не са толкова големи, което важи така също за необходимостта от мерки за намаляването им. Поради тези причини по изключение Комисията може да приеме, че, въпреки големия размер на помощта, в плана за преструктуриране не е предвидено намаляване на размера на счетоводния баланс и кредитите в Гърция.
(415)
Комисията обаче отбелязва, че рекапитализациите от държавата са дали възможност на банката да продължи да осъществява своите банкови дейности на чуждестранни пазари и своите застрахователни дейности в Гърция.
(416)
В това отношение Комисията отбелязва, в допълнение към вече извършеното намаляване на задлъжнялостта и преструктуриране, поетото от банката задължение да продаде своите застрахователни дейности до […], задължението ѝ да намали размера на своите международни активи до 31 декември 2018 г., което вероятно ще наложи извършването на допълнителни продажби в […] и […], както и задължението ѝ да не използва помощ за финансиране на растежа на тези дружества. Комисията счита, че би било пропорционално намалението на чуждестранните активи да е по-голямо, ако HFSF изплати на банката по мярка C допълнителна капиталова помощ в размер над 1 млрд. евро. Както е посочено в съображение 29, подобно плащане би предизвикало по-голямо нарушение на конкуренцията вследствие на помощта, отколкото само поемането на ангажимент за участие в увеличението на капитала. Ако обаче допълнителният влят капитал е под 1 млрд. евро, ще се наложи по-голямо участие - от поне 1,5 млрд. евро - от страна на частни инвеститори. Освен това по-голямото частно участие би представлявало допълнително споделяне на тежестта, както е обяснено в съображение 388. В точка 31 от Съобщението относно преструктурирането е посочено, че при оценяването на мерките за споделяне на тежестта се взема предвид както цената, която е платена за получената от държавата помощ, така и степента на споделяне на тежестта. Следователно, ако HFSF влее под 1 млрд. евро, допълнителните нарушения на конкуренцията ще са ограничени.
(417)
Гръцките органи са поели задължение също така за забрана на придобиванията, с което се гарантира, че банката няма да използва получената държавна помощ, за да придобива каквито и да било нови предприятия. Тази забрана допринася да се гарантира, че помощта ще се използва единствено за подпомагането на възстановяването на жизнеспособността на банковите дейности в Гърция, а не за реализиране на растеж например на чуждестранните пазари.
(418)
Задължението за намаляване на лихвата, която се плаща по гръцки депозити от неустойчиво високите нива също гарантира, че помощта няма да се използва за финансиране на неустойчиви стратегии за привличане на депозити, които нарушават конкуренцията на гръцкия пазар. Аналогично благодарение на задължението за спазването на строги правила по отношение на ценообразуването на нови кредити, базирано на надлежна оценка на кредитния риск, няма да се допусне нарушаване от страна на банката на конкуренцията на гръцкия пазар вследствие на нецелесъобразни стратегии за ценообразуване по кредити за потребителите.
(419)
Като се има предвид специфичната ситуация, описана в раздел 7.6.1, и предвидените в плана за преструктуриране мерки, Комисията счита, че са налице достатъчни предпазни мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията.
7.7. МОНИТОРИНГ
(420)
В съответствие с раздел 5 от Съобщението относно преструктурирането са необходими редовни доклади, за да може Комисията да следи за надлежното изпълнение на плана за преструктуриране. Както е посочено в поетите ангажименти (154), гръцките органи ще осигурят контролиращо доверено лице, което вече е било назначено от банката с одобрението на Комисията, да следи за спазването на поетите от гръцките органи задължения във връзка с преструктурирането на дейностите в Гърция и в чужбина и във връзка с корпоративното управление и търговските дейности. Следователно Комисията счита, че е осигурен надлежен мониторинг на изпълнението на плана за преструктуриране.
8. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(421)
Комисията счита, че гръцките органи неправомерно са привели в действие мерки за помощ SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/N), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C, ex 2012/NN) SA.31155 (2013/C) (2013/NN) в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз, тъй като въпросните мерки са били осъществени преди изпращането на официално уведомление. Комисията обаче счита, че планът за преструктуриране, разглеждан заедно с поетите задължения в приложенията, гарантира възстановяването на жизнеспособността на банката в дългосрочен план, е достатъчен от гледна точка на споделяне на тежестта и собствен принос и е целесъобразен и пропорционален, за да бъдат компенсирани нарушенията на конкуренцията вследствие на разглежданите в настоящото решение мерки за помощ. Планът за преструктуриране и поетите задължения изпълняват критериите на Съобщението относно преструктурирането и следователно мерките за помощ могат да се считат за съвместими с вътрешния пазар,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Следните мерки, които са осъществени или планирани от гръцките органи, представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора:
а)
спешна помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на Eurobank Ergasias SA. („Eurobank“) от Банката на Гърция и гарантирана от Република Гърция (мярка L2);
б)
втора междинна рекапитализация в размер на 1 341 млн. евро, предоставена от гръцкия фонд за финансова стабилност (HFSF) на Eurobank през декември 2012 г. (мярка B2);
в)
писмо за поемане на ангажимент в размер на 528 млн. евро, предоставено от HFSF на Eurobank на 21 декември 2012 г. (мярка B3);
г)
рекапитализация в размер на 5 839 млн. евро, предоставена от HFSF на Eurobank през май 2013 г. (мярка B4);
д)
ангажимент за рекапитализация в размер на 2 864 млн. евро, поет от HFSF след увеличението на акционерния капитал в размер на 2 864 млн. евро, одобрено на извънредното събрание на акционерите на 12 април 2014 г. по Закон 3864/2010 за HFSL, с неговите изменения (мярка C);
е)
вливане на капитал в размер на 395 млн. евро, предоставен от HFSF на Nea Proton Bank на 28 август 2013 г. (мярка NP3).
2. Като се има предвид планът за преструктуриране на Eurobank Group (Eurobank Ergasias S.A и всички нейни дъщерни предприятия (гръцки и чуждестранни дъщерни предприятия и клонове както банкови, така и небанкови), представен на 16 април 2014 г., и поетите задължения от страна на гръцките органи на 16 април 2014 г., следната държавна помощ е съвместима с вътрешния пазар:
а)
вливане на капитал в размер на 950 млн. евро, предоставено от гръцките органи на Eurobank през май 2009 г. по схемата за рекапитализация (мярка A);
б)
спешна помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на Eurobank от Банката на Гърция и гарантирана от гръцките органи след юли 2011 г. в размер на 12 млрд. евро, считано от 31 декември 2012 г. (мярка L2);
в)
първа междинна рекапитализация в размер на 3 970 млн. евро, предоставена от HFSF на Eurobank през май 2012 г. (мярка B1);
г)
втора междинна рекапитализация в размер на 1 341 млн. евро, предоставена от HFSF на Eurobank през декември 2012 г. (мярка B2);
д)
писмо за поемане на ангажимент в размер на 528 млн. евро, предоставено от HFSF на Eurobank на 21 декември 2012 г. (мярка B3);
е)
рекапитализация в размер на 5 839 млн. евро, предоставена от HFSF на Eurobank през май 2013 г. (мярка B4);
ж)
ангажимент за рекапитализация в размер на 2 864 млн. евро, поет от HFSF към Eurobank след увеличението на акционерния капитал с 2 864 млн. евро, одобрено на извънредното събрание на акционерите на 12 април 2014 г. в съответствие със Закон 3864/2010 за HFSL с неговите изменения (мярка C);
з)
вливане на капитал в размер на 80 млн. евро, предоставено от гръцките органи на Proton Bank през май 2009 г. (мярка Pr1);
и)
покриване на общия недостиг от финансиране в размер на 1 121,6 млн. евро от Hellenic Deposit and Investment Guarantee Fund (Гръцкия фонд за гарантиране на депозитите и инвестициите) (HDIGF) и HFSF за дейностите, прехвърлени от Proton Bank на Nea Proton Bank, през октомври 2011 г. и май 2012 г. (мярка NP1);
й)
вливане на капитал в общ размер на 515 млн. евро, предоставено от HFSF на Nea Proton Bank през октомври 2011 г., февруари 2012 г., август 2012 г. и декември 2012 г. (мярка NP2);
к)
вливане на капитал в размер на 395 млн. евро, предоставено от HFSF на Nea Proton Bank на 28 август 2013 г. (мярка NP3);
л)
покриване на общия недостиг от финансиране в размер на 677 млн. евро от HDIGF и HFSF за дейностите, прехвърлени от T Bank на Hellenic Postbank („TT Bank“), през декември 2011 г. и февруари 2013 г. (мярка T);
м)
вливане на капитал в размер на 224,96 млн. евро, предоставено от гръцките органи на TT Bank през май 2009 г. (мярка TT);
н)
покриване на общия недостиг от финансиране в размер на 3 732,6 млн. евро от HFSF за дейностите, прехвърлени от TT Bank на New Hellenic Postbank („New TT Bank“) през януари и юни 2013 г. (мярка NTT1);
о)
вливане на капитал в размер на 500 млн. евро, предоставено от HFSF на New TT Bank на 29 януари 2013 г. (мярка NTT2).
Член 2
Адресат на настоящото решение е Република Гърция.
Съставено в Брюксел на 29 април 2014 година.
KOMISJONI OTSUS,
29. aprill 2014,
mis käsitleb riigiabi SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N), mida Kreeka on andnud Eurobanki grupile järgmisel kujul: Eurobank Ergasias S.A. rekapitaliseerimine ja ümberkorraldamine; ümberkorraldusabi Protoni pangale Nea Protoni asutamise ja kapitaliseerimise kaudu ning Kreeka finantsstabiilsuse fondi teostatud New Proton Banki täiendava rekapitaliseerimise kaudu; Hellenic Postbanki kriisilahendus sildasutuse loomise teel
(teatavaks tehtud numbri C(2014) 2933 all)
(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)
(2014/885/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,
võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,
olles kutsunud liikmesriike ja muid huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt osutatud sätetele (1)
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
1.1. EUROBANKI GRUPIGA (2) („EUROBANK”) (3) SEOTUD MENETLUSED
(1)
19. novembri 2008. aasta otsusega kiitis komisjon heaks meetmed Kreeka krediidiasutuste toetamiseks (edaspidi „Kreeka pankade toetuskava”), mille eesmärk oli tagada Kreeka finantssüsteemi stabiilsus. Kreeka pankade toetuskava võimaldas anda abi vastavalt selle kolmele põhimeetmele: rekapitaliseerimine, tagatised ja riigivõlakirjad (4). 2009. aasta mais suurendas Kreeka rekapitaliseerimismeetme raames EFG Eurobank Ergasias S.A. kapitali (5).
(2)
19. novembri 2008. aasta otsuse põhjenduses 14 on öeldud, et komisjonile tuleb teatada rekapitaliseerimismeetmega hõlmatud abisaajaid käsitlevast ümberkorralduskavast.
(3)
2. augustil 2010 esitasid Kreeka ametiasutused komisjonile Eurobanki grupi ümberkorralduskava. Komisjon registreeris kava ja selle ajakohastatud versioonid, samuti Kreeka ametiasutuste esitatud täiendava teabe, juhtumina SA.30342 (PN 26/2010) ja seejärel SA.32789 (2011/PN).
(4)
Eurobank on saanud Kreeka pankade toetuskava raames korduvalt oma võlainstrumentidele riigitagatisi ning riigivõlakirju (6). Samuti sai pank riigi tagatud erakorralist likviidsusabi (edaspidi „riigi tagatud likviidsusabi”).
(5)
20. aprillil 2012 edastas Kreeka finantsstabiilsuse fond pangale kohustuste võtmise kinnituse vormis lubaduse osaleda panga aktsiakapitali suurendamises. 28. mail 2012 võimaldas fond pangale ajutise rekapitaliseerimise summas 3 970 miljonit eurot (edaspidi „esimene ajutine rekapitaliseerimine”).
(6)
2012. aasta mais teatasid Kreeka ametiasutused komisjonile kohustuste võtmise kinnitusest, mille finantsstabiilsuse fond oli pangale andnud. Komisjon registreeris selle teatamata abina (riigiabi SA.34825 (2012/NN)), kuna meede oli juba ellu viidud.
(7)
27. juulil 2012 algatas komisjon ametliku uurimismenetluse seoses esimese ajutise rekapitaliseerimisega (edaspidi „Eurobanki uurimise algatamise otsus”) (7).
(8)
2012. aasta detsembris võimaldas fond pangale teise ajutise rekapitaliseerimise summas 1 341 miljonit eurot (edaspidi „teine ajutine rekapitaliseerimine”). 21. detsembril 2012 andis fond pangale ka kohustuse võtmise kinnituse lubadusega osaleda panga aktsiakapitali suurendamises ja konverteeritavate kapitaliinstrumentide emiteerimises kogusummas kuni 528 miljonit eurot (8). Kreeka ametiasutused teatasid meetmetest komisjonile 27. detsembril 2012.
(9)
2013. aasta mais osales fond 2012. aasta detsembris kokku lepitud panga aktsiakapitali suurendamises. Esimene ja teine rekapitaliseerimine konverteeriti omakapitaliks ning pangale eraldati täiendavat kapitali summas 528 miljonit eurot (edaspidi „2013. aasta kevadine rekapitaliseerimine”).
(10)
19. detsembril 2013 esitasid Kreeka ametiasutused komisjonile teabe 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise kohta.
(11)
31. märtsil 2014 edastas fond pangale kohustuste võtmise kinnituse vormis lubaduse osaleda panga aktsiakapitali suurendamises.
(12)
16. aprillil 2014 esitasid Kreeka ametiasutused komisjonile panga lõpliku ümberkorralduskava (edaspidi „ümberkorralduskava”). Samuti teatasid nad komisjonile fondi võetud kohustusest osaleda täielikult panga tulevases rekapitaliseerimises. Samal kuupäeval anti ka teavet riigi tagatud likviidsusabi kohta. Märgiti, et sooviti jätkata pangale likviidsustoetuse ja võlainstrumentidele riiklike tagatiste andmist ning Kreeka pankade toetuskava (9) raames riigivõlakirjade eraldamist.
(13)
Komisjon pidas mitmeid koosolekuid ja videokonverentse ning vahetas e-kirju Kreeka ametiasutuste ja panga esindajatega.
(14)
Kreeka nõustub asjaoluga, et erandkorras on käesolev otsus võetud vastu üksnes inglise keeles.
1.2. OMANDATUD ETTEVÕTJATEGA SEOTUD MENETLUS
1.2.1. Nea Proton Bankiga seotud menetlus
(15)
26. juulil 2012 võttis komisjon vastu otsuse riigiabi nr SA. 34488 (2012/C) kohta „Abi Nea Proton Bankile Nea Proton Banki asutamise ja kapitaliseerimise teel” (10) (edaspidi „Nea Protoni uurimise algatamise otsus”). Nimetatud otsusega algatas komisjon ametliku uurimismenetluse seoses järgmisega: i) kriisilahenduskava raames Kreeka hoiuste ja investeeringute tagamise fondist ja Kreeka finantsstabiilsuse fondist 1 121,6 miljoni euro eraldamine, et katta Proton Banki vara ja kohustuste rahastamise puudujääk, mis oli kantud üle ettevõttele Nea Proton Bank; ii) Kreeka finantsstabiilsuse fondist 250 miljoni euro suuruse algkapitali eraldamine ettevõtjale Nea Proton Bank; iii) Kreeka finantsstabiilsuse fondist täiendava 300 miljoni euro suuruse kapitalisüsti tegemine ettevõtjasse Nea Proton Bank, mis toimus enne Nea Protoni uurimise algatamise otsuse vastuvõtmist. Komisjon kutsus Kreekat esitama märkusi ja andma igasugust teavet, mis aitaks abimeetmeid hinnata. Nea Protoni uurimise algatamise otsuse punktis 1 kirjeldati üksikasjalikult menetluse algatamist seoses Proton Bankiga, sealhulgas ettevõtte Proton Bank kriisilahendust, Nea Proton Banki asutamist, rahastamispuudujäägi katmist ja Kreeka finantsstabiilsuse fondist Nea Proton Banki kantud algkapitali.
(16)
1. augustil 2012 tegi Kreeka finantsstabiilsuse fond Nea Proton Banki täiendava aktsiakapitali sissemakse summas 230 miljonit eurot.
(17)
5. septembril 2012 esitas Kreeka Nea Protoni uurimise algatamise otsuse kohta oma märkused, mille olid koostanud Kreeka keskpank ja Kreeka finantsstabiilsuse fond.
(18)
31. detsembril 2012 suurendas Kreeka finantsstabiilsuse fond ettevõtjas Nea Proton Bank täiendavalt aktsiakapitali summas 35 miljonit eurot.
(19)
2013. aasta mais käivitas Kreeka finantsstabiilsuse fond Nea Proton Banki müümise protsessi.
(20)
12. juulil 2013 teatasid Kreeka ametiasutused komisjonile Eurobanki kavatsusest omandada Nea Proton Bank. Komisjon vastas 15. juulil 2013.
(21)
15. juulil 2013 allkirjastas Eurobank finantsstabiilsuse fondiga siduva lepingu, eesmärgiga omandada 100 % Nea Proton Banki aktsiatest ja hääleõigustest. Ostuhind oli 1 euro ning fond võttis kohustuse rekapitaliseerida Nea Proton Bank müügi eelselt rahasummas 395 miljonit.
(22)
29. juulil 2013 teatasid Kreeka ametiasutused komisjonile asjaomasest 395 miljoni euro suurusest kapitalisüstist Nea Proton Banki.
1.2.2. New TT Bankiga seotud menetlus
(23)
6. mail 2013 võttis komisjon vastu otsuse riigiabi nr SA. 31155 (2013/C) kohta State aid to TT Hellenic Postbank S.A. through the creation and the capitalisation of the bridge bank „New TT Hellenic Postbank S.A.” (riigiabi TT Hellenic Postbankile sildasutuse New TT Hellenic Postbank S.A. asutamise ja kapitaliseerimise teel) (edaspidi „New TT uurimise algatamise otsus”) (11). Nimetatud otsusega algatas komisjon ametliku uurimismenetluse seoses järgmisega: i) 500 miljoni euro suurune kapitalisüst finantsstabiilsuse fondi vahenditest panka New TT Hellenic Postbank S.A. (edaspidi „New TT Bank”); ii) Hellenic Postbank S.A. (edaspidi „TT Bank”) tegevuse üleviimisest New TT Banki tekkinud 4,1 miljardi (12) suuruse rahastamispuudujäägi (13) katmine; iii) Kreeka riigi 224,96 miljoni euro suurune kapitalisüst eelisaktsiate kujul TT Banki Kreeka pankade toetuskava raames; iv) Kreeka hoiuste ja investeeringute tagamise fondist 0,68 miljardi euro eraldamine, millega toetati ettevõttest T Bank S.A. (edaspidi „T Bank”) TT Banki üle kantud vara. Komisjon kutsus Kreekat esitama märkusi ja andma igasugust teavet, mis aitaks ümberkorraldusabi hinnata. New TT uurimise algatamise otsuse punktis 1 kirjeldatakse üksikasjalikult T Banki kriisilahendust, mis hõlmas TT Banki müüki, samuti ettevõtja TT Bank kriisilahendust, mille raames asutati New TT Bank.
(24)
2013. aasta juunis käivitas Kreeka finantsstabiilsuse fond New TT Banki müümise protsessi.
(25)
15. juulil 2013 teatasid Kreeka ametiasutused komisjonile finantsstabiilsuse fondi otsusest müüa New TT Bank Eurobankile ning põhjendasid otsust.
(26)
15. juulil 2013 allkirjastas Eurobank finantsstabiilsuse fondiga siduva lepingu, eesmärgiga omandada 100 % New TT Banki aktsiatest ja hääleõigusest.
(27)
19. juulil 2013 esitas Kreeka märkused New TT uurimise algatamise otsuse kohta.
2. KIRJELDUS
2.1. EUROBANK JA SELLE RASKUSED
2.1.1. Kreeka pangandussektori üldine taust
(28)
Ajavahemikus 2008-2012 langes Kreeka reaalne sisemajanduse koguprodukt (SKP) 20 %, nagu on osutatud tabelis 1. Selle tulemusel tekkisid Kreeka pankadel järjest suuremad makseviivitused Kreeka majapidamistele ja äriühingutele laenamisel (14). See mõjutas kahjulikult Kreeka pankade varade tootlust ja suurendas kapitalivajadust.
Tabel 1
Kreeka SKP reaalkasv 2008-2013
Kreeka
2008
2009
2010
2011
2012
2013
SKP reaalkasv %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-6,4
-4 (prognoos)
Allikas:
Eurostat, kättesaadav veebiaadressil http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(29)
Lisaks võttis Kreeka veebruaris 2012 kasutusele erasektori võlakirjade vahetamise, mida tuntakse erasektori kaasamise programmina. Kreeka pangad osalesid nimetatud programmis, mille raames pakkus Kreeka valitsus olemasolevatele erasektori võlakirjaomanikele uusi väärtpabereid (sealhulgas uusi Kreeka riigivõlakirju, SKPga seotud väärtpabereid ja erasektori kaasamise programmi võlakirju (nominaalse diskontomääraga 53,5 % ja pikemate tähtaegadega), (15) mille oli väljastanud Euroopa Finantsstabiilsuse Fond vastutasuks Kreeka riigivõlakirjade eest. Kreeka ametiasutused kuulutasid võlakirjade vahetustehingute tulemused välja 9. märtsil 2012 (16). Vahetustehing tõi võlakirjaomanikele kaasa tohutuid kahjumeid (Kreeka keskpanga hinnangul moodustasid Kreeka pankade kahjumid keskmiselt 78 % vanade Kreeka riigivõlakirjade nominaalsummast) ning kapitalivajadused, mis kanti tagasiulatuvalt Kreeka pankade 2011. aasta raamatupidamise aastaaruannetesse.
Tabel 2
Kreeka suurimate pankade kogukahjumid seoses erasektori kaasamise programmiga (eurodes)
Pangad
Kreeka riigivõlakirjade nominaalsumma
Riigiga seotud laenude nominaalsumma
Nominaalsumma kokku
Erasektori kaasamise programmiga seotud kahjum Kreeka riigivõlakirjadest
Erasektori kaasamise programmi kahjum riigiga seotud laenudest
Erasektori kaasamise programmi kahjum kokku (bruto)
Erasektori kaasamise programmi kahjum kokku (bruto) / Core Tier 1 (17) (%)
Erasektori kaasamise programmi kahjum kokku (bruto) / koguvara (%)
Kreeka rahvuspank
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Postbank (TT Bank)
4 197
175
4 372
3 306
138
3 444
618,3
24,8
Nea Proton Bank
934
0
934
216
0
216
378,8
12,6
Allikas:
„Report on the Recapitalisation and Restructuring of the Greek Banking Sector” (Kreeka pangandussektori rekapitaliseerimise ja ümberkorraldamise aruanne), Kreeka keskpank, detsember 2012, lk 14.
(30)
Et Kreeka pankadel olid erasektori kaasamise programmi ja jätkuva majanduslanguse tingimustes tohutud kapitali puudujäägid, eraldati 11. märtsil 2012 Kreeka valitsuse, Euroopa Liidu, Rahvusvahelise Valuutafondi ja Euroopa Keskpanga sõlmitud Kreeka teise kohandamiskava majandus- ja rahanduspoliitika memorandumi alusel vahendeid nimetatud pankade rekapitaliseerimiseks. Kreeka ametiasutuste hinnangul moodustasid Eurobanki rekapitaliseerimise vajadused ja kriisilahenduse kulud nimetatud programmi raames kokku 50 miljardit eurot (18). Summa arvutamisel võeti aluseks Kreeka keskpanga tehtud stressitest ajavahemikuks 2011. aasta detsembrist kuni 2014. aasta detsembrini (edaspidi „2012. aasta stressitest”), milles oli võetud arvesse Blackrocki koostatud laenukahjumite prognoosi (19). Vahendid Kreeka pankade rekapitaliseerimiseks tehti kättesaadavaks Kreeka finantsstabiilsuse fondi kaudu. Tabelis 3 on esitatud kokkuvõte Kreeka suurimate pankade kapitalivajaduste arvutusest, nagu need tulenevad 2012. aasta stressitestist.
Tabel 3
2012. aasta stressitest. Kreeka suurimate pankade kapitalivajadus (mln eurodes)
Pangad
Võrdlusalus Core Tier 1 (2011. aasta detsember)
Erasektori kaasamise programmi kahjum kokku
(bruto) (2011. a dets.)
Erasektori kaasamise programmi eraldised
(2011. a juuni)
Kumulatiivne brutokahjum
Krediidiriski prognoos
Laenukahjumi reservid
(2011. a dets.)
Sisemine kapitali- tootlus
Võrdlusalus Core Tier 1 (2014. aasta dets.)
Kapitalivajadused
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Nea Proton Bank
57
- 216
48
- 482
368
34
115
305
Allikas:
„Report on the Recapitalisation and Restructuring of the Greek Banking Sector” (Kreeka pangandussektori rekapitaliseerimise ja ümberkorraldamise aruanne), Kreeka keskpank, detsember 2012, lk 8.
(31)
2012. aasta Kreeka teise kohandamiskava majandus- ja rahanduspoliitika memorandumi kohaselt antakse elujõulise kapitali kaasamise kava esitanud pankadele võimalus taotleda ja saada riigiabi viisil, millega säilitatakse erasektori stiimulid kapitalisüstide tegemiseks ning minimeeritakse maksumaksjate koormat (20). Kreeka keskpank pidas elujõuliseks üksnes nelja suurimat panka (Eurobank, Kreeka rahvuspank, Piraeus Bank ja Alpha Bank) (21). Esimesed vahendid rekapitaliseerimiseks saadi fondist 2012. aasta mais.
(32)
Majanduslanguse ja poliitilise ebakindluse tingimustes kahanesid ajavahemikus 2009. aasta lõpust kuni 2012. aasta juunini Kreeka pankade kohalikud hoiused kokku 37 %. Hoiuste säilitamiseks olid pangad sunnitud tagama kõrgemad intressimäärad. Hoiusekulud kasvasid ning sellest tulenevalt langesid pankade netointressimarginaalid. Kreeka pangad kaotasid juurdepääsu hulgirahastamise turgudele, sattusid täielikult sõltuvusse eurosüsteemi (22) rahalistest vahenditest, millest suurem osa eraldati erakorralise likviidsusabina Kreeka keskpangast. 2012. aasta teisel poolaastal said pangad väga suuri abisummasid.
(33)
Pärast 2012. aasta juunis toimunud valimisi hakkasid hoiusereservid taas kasvama. Kreeka pankade rahastamine eurosüsteemist hakkas alates 31. detsembrist 2012 vähenema.
(34)
3. detsembril 2012 käivitas Kreeka erasektori kaasamise programmi raames saadud Kreeka uute riigivõlakirjade tagasiostuprogrammi - hindadega, mis moodustasid 30,2-40,1 % võlakirjade nimiväärtusest (23). Kreeka pangad osalesid selles tagasiostuprogrammis, mis kujundas välja nende edasised kahjumid bilansis, kuna erasektori kaasamise programmi käigus kirjendatud arvestuslik kahjum (st erinevus turu- ja nimiväärtuse vahel) muutus lõplikuks ja tagasipöördumatuks (24).
(35)
2012. aasta detsembris said Kreeka neli suurimat panka Kreeka finantsstabiilsuse fondist teist korda vahendeid rekapitaliseerimise vajadusteks.
(36)
2013. aasta sügisel algatas Kreeka keskpank uue stressitesti, eesmärgiga hinnata Kreeka pankade kapitalipositsiooni tugevust nii alus- kui ka kõige halvemate stsenaariumide korral.
(37)
2013. aasta juulis nimetas Kreeka keskpank nõustaja, kelle ülesanne oli viia läbi diagnostiline uuring kõigi Kreeka pankade laenuportfellide kohta. Nõustaja koostas kõigi Kreeka pankade kohalike laenuportfellide, aga ka välisfiliaalide ja tütarettevõtjate Kreeka jaoks riskiga seotud laenude krediidikahju prognoosid kolme ja poole aasta ja laenude kestuse perspektiivis. Krediidikahju prognoosimiseks tehtud analüüsid põhinesid kahel makromajanduslikul stsenaariumil - baasstsenaariumil ja ebasoodsal stsenaariumil. Välismaiste laenuportfellide krediidikahju prognoosis Kreeka keskpank nõustaja esitatud teatavate sisendite abil.
(38)
Lähtuvalt nõustaja esitatud hinnangust krediidikahju prognoosi kohta viis Kreeka keskpank läbi kapitalivajaduste hindamise, toetudes teise nõustaja tehnilisele toele.
(39)
2013. aasta stressitesti raames koostatud kapitalivajaduste hinnangu põhikomponendid olid järgmised: i) pankade laenuportfellide krediidiriski prognoosid konsolideeritud alusel (25) Kreeka riski ja välismaise riski kohta, olemasolevad laenureservid (neto); pankade prognoositav tegevuskasum ajavahemikul 2013. aasta juunist kuni 2016. aasta detsembrini, mis põhineb Kreeka keskpangale 2013. aasta neljandas kvartalis esitatud ümberkorralduskavade konservatiivsel korrigeerimisel. Tabelis 4 on esitatud kokkuvõte Kreeka suurimate pankade kapitalivajaduste arvutusest konsolideeritud alusel 2013. aasta stressitesti baasstsenaariumi kohaselt.
Tabel 4
2013. aasta stressitest. Kreeka pankade kapitalivajadused konsolideeritud alusel baasstsenaariumi kohaselt (mln eurodes)
Pangad
Võrdlusalus Core Tier 1 (2013. aasta juuni) (1)
Laenukahjumi reservid
(juuni 2013) (2)
Krediidiriski prognoos, Kreeka risk (3)
Krediidiriski prognoos, välismaine risk (26) (4)
Sisemine kapitali- tootlus (5)
Stressitesti Core Tier 1 määr (detsember 2016) (6)
Kapitalivajadused
(7) = (6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
Kreeka rahvuspank (27)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (28)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Allikas:
2013. aasta stressitest Kreeka pangandussektori kohta, Kreeka keskpank, 2014. aasta märts, lk 42.
(40)
6. märtsil 2013 avalikustas Kreeka keskpank 2013. aasta stressitesti tulemused ning palus pankadel esitada hiljemalt 2014. aasta aprilli keskpaigaks kapitali kaasamise kavad, mis võimaldavad katta baasstsenaariumi kohased kapitalivajadused.
2.1.2. Eurobanki majandustegevus
(41)
Eurobank pakub peamiselt Kreekas ning Ida- ja Kagu-Euroopas (Küpros, Rumeenia, Bulgaaria, Serbia ja Ukraina) universaalseid pangandusteenuseid. Kodumajapidamistele ja ärisektorile pakutakse laiaulatuslikke panga- ja finantstooteid ja -teenuseid. Pank tegutseb jaemüügi-, äri- ja erapangandus-, vara valitsemise, kindlustus-, riigikassaga seotud, kapitali- ja muude teenuste turgudel. Eurobanki grupp on asutatud juriidilise isikuna Kreekas, selle aktsiad on noteeritud Ateena börsil. 31. detsembril 2012 töötas pangas kokku 17 427 inimest - umbes pool neist Ida- ja Kagu-Euroopas ja teine pool Kreekas (29).
(42)
Eurobank osales erasektori kaasamise programmis, vahetades Kreeka riigivõlakirju ja riigiga seotud laene nominaalväärtuses 7 336 miljonit eurot. Selle erasektori kaasamise programmi kulud olid kokku 5 781 miljonit eurot enne maksude mahaarvamist ning see kirjendati täielikult 2011. aasta raamatupidamiskontodele (30). 2012. aasta detsembri tagasiostuprogrammi ajal müüs Eurobank erasektori kaasamise programmi raames saadud Kreeka uusi riigivõlakirju nende nominaalväärtusest oluliselt madalama hinnaga. Müügiga sai selgeks Kreeka uute riigivõlakirjadega tekitatud kahjum.
(43)
Tabelis 5 on näidatud panga põhiandmed 2010. aasta detsembri, 2011. aasta detsembri, 2012. aasta detsembri ja 2013. aasta detsembri seisuga (koondandmed).
Tabel 5
Eurobanki põhiandmed 2010, 2011, 2012 ja 2013
Kasum ja kahjum
(mln eurot)
2010
2011
2012
2013
(sealhulgas New TT Bank ja Nea Proton Bank alates nende omandamise kuupäevast)
Netointressitulu
2 103
2 965
1 461
1 294
Tegevustulu kokku
2 730
2 226
1 755
1 587
Tegevuskulud kokku
-1 280
-1 123
-1 052
-1 071
Maksueelne tulu
1 450
1 103
703
516
Krediidiriskist tulenev kahjum
-1 273
-1 328
-1 655
-1 920
Erasektori kaasamise programmi kahjum
-6 012
- 363
Muu kahjum
- 737
- 373
- 522
Puhaskasum/-kahjum
84
-5 496
-1 440
-1 157
Valikulised koguselised näitajad (mln eurot)
31. detsember 2010
31. detsember 2011
31. detsember 2012
31. detsember 2013 (sh New TT Bank ja Nea Proton Bank)
Klientidele antud laenud ja tehtud ettemaksed kokku
53 412
48 094
43 171
45 610
Hoiused kokku
41 173
32 459
30 752
41 535
Vara kokku
87 188
76 822
67 653
77 586
Omakapital kokku (31)
6 094
875
- 685
4 523
Allikad:
2013: Finantstulemused 2013 - Konsolideeritud finantsaruanded, lk 3 ja 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf; 2012 ja 2011: Finantstulemused 2012 - Konsolideeritud finantsaruanded, lk 3 ja 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf; 2010: EFG Eurobanki pressiteade, 2011. aasta kogutulemused, lk 5-6: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf
(44)
Tabelist 5 nähtub, et lisaks erasektori kaasamise programmiga seotud 2011. aastal kirjendatud tohutule kahjumile (5 781 miljonit eurot) (32) kandis Eurobank kahju seoses tulude langusega (muu hulgas kõrgemate hoiusekulude tõttu) ning Kreeka ja välismaiste laenuportfellide väärtuse langusest põhjustatud üha märkimisväärsemate kahjumitega. Panga likviidsuspositsioon sai oluliselt kannatada hoiuste väljavoolu tõttu, selle laenude ja hoiuste suhtarv oli 2011. aasta 31. detsembril 148 % ning samal ajal rahastati 42 % bilansist eurosüsteemist.
(45)
Pärast 2013. aasta stressitesti, mille tulemused avalikustati 6. märtsil 2014, hindas Kreeka keskpank Eurobanki kapitalivajaduse 2 945 miljonile eurole baasstsenaariumi realiseerumise korral. Summa puhul ei ole võetud arvesse leevendusmeetmeid, teiste sõnadega, on juba eeldatud, et pank viib kõnealuseid meetmeid ellu investeeringutest väljumise näol ning et need peaksid aitama kapitalivajadust vähendada.
(46)
2 945 miljoni euro suuruse kapitalivajaduse rahuldamiseks pakkus Eurobank tõhustatud leevendusmeetmeid, mis kaasavad paraku üksnes veidi enam kapitali, kui Kreeka keskpank kapitalivajaduse arvutamisel eeldas. Leevendusmeetmed hõlmavad täiendava vara müüki ([…] (33) müük, […] % tütarettevõtjast kindlustusettevõtja müüki ning kinnisvaraturu osaluse vähendamist 20 protsendile hiljemalt […]) (34).
(47)
Et tõhustatud leevendusmeetmed võimaldavad rahuldada üksnes minimaalse osa kapitalivajadusest, otsustati 12. aprilli 2014. aasta aktsionäride erakorralisel koosolekul suurendada kapitali 2 864 miljoni euro võrra. See toimub eelismärkimisõiguseta aktsiate emissiooni vormis (ehk kapitali suurendatakse nii, et tühistatakse eelismärkimisõigus) pakkumisena rahvusvahelistele investoritele ja avaliku pakkumisena Kreekas. Kui erainvestorite nõudlus on kogu kapitali suurendamise vajaduse rahuldamiseks ebapiisav, hüvitab Kreeka finantsstabiilsuse fond vahe sellega, et märgib järelejäänud uued aktsiad (mis konverteeritakse enne panga olemasolevatest allutatud kapitaliinstrumentidest aktsiatesse).
2.2. EUROBANKI-POOLNE KREEKA PANGANDUSTEGEVUSE OMANDAMINE
(48)
15. juulil 2013 allkirjastas Eurobank Kreeka finantsstabiilsuse fondiga kaks siduvat lepingut, eesmärgiga omandada 100 % Nea Proton Banki ja New TT Banki aktsiatest ja hääleõigustest.
2.2.1. Nea Proton Banki omandamine
Proton Banki ja Nea Proton Banki kriisilahendus
(49)
9. oktoobril 2011 alustas Kreeka keskpank Proton Banki kriisilahendust. Kreeka keskpank võttis Proton Banki tegevusloa tagasi ning määras selle likvideerimisele (35).
(50)
Kreeka keskpanga ettepanekul ja rahandusministri otsuse kohaselt (36) asutati ajutise krediidiasutusena Nea Proton Bank, millele kanti üle Proton Banki kõik hoiused (jae-, panga- ja valitsemissektori hoiused), filiaalivõrk ja valitud vara (laenud ja väärtpaberiportfellid). Omakapitali investeeringud, allutatud laenud ja suure riskiga laenud jäid Proton Bankile. Kreeka finantsstabiilsuse fond suunas Nea Proton Banki algkapitalina 250 miljonit eurot (37) ning oli panga ainuaktsionär. Nea Proton Banki algbilansi maht oli umbes 3 miljardit eurot.
(51)
2011. aasta lõpus moodustasid Nea Proton Banki riskiga kaalutud varad (38) 1,2 miljardit eurot.
Eurobanki-poolne Nea Proton Banki omandamine
(52)
Kreeka pankade kriisilahenduse seaduses on sätestatud Kreeka finantsstabiilsuse fondi kohustus võõrandada oma aktsiad ajutises krediidiasutuses kahe aasta jooksul alates ministri otsuse kuupäevast, millega asjaomane ajutine krediidiasutus asutati (39). Asjaomase kohustuse tõttu ja Kreeka teise kohandamiskava majandus- ja rahanduspoliitika memorandumi kohaselt müüs finantsstabiilsuse fond oma aktsiad Nea Proton Bankis. Fondi finantsnõustaja võttis ühendust suure hulga võimalike investoritega (sealhulgas Kreeka pankade, välispankade ja sponsoritega), kuid lõpliku pakkumise tegi neist vaid kaks - Eurobank ja üks Ameerika Ühendriikide riskifond. Fondi pakkumiskutse tingimustega oli kooskõlas üksnes Eurobanki esitatud pakkumus, mis hinnati seega kehtivaks.
(53)
31. mai 2013. aasta seisuga oli Nea Proton Banki riskiga kaalutud vara 811 miljonit eurot ning regulatiivne kapital - 203 miljonit eurot. Samal kuupäeval vajas Nea Proton Bank rekapitaliseerimist kogusummas 276 miljonit eurot, et saavutada esimese taseme põhiomavahendite suhtarvu 9 %. Eurobank maksis sularahas 1 euro, et omandada 100 % Nea Proton Banki aktsiakapitalist ja hääleõigustest. Pank palus fondil rekapitaliseerida Nea Proton Banki 395 miljoni euroga, mis lisaks 276 miljonile eurole, mida on vaja Nea Proton Banki kapitali adekvaatsuse määra taastamiseks 9 protsendile, võimaldaks saada täiendavad eraldised summas 119 miljonit eurot, et katta täiendavad laenu- ja maksueelsed kahjumid kuni aastani 2016. Müügitingimuste kohaselt võttis fond kohustuse hüvitada Nea Proton Banki kapitalivajaduse enne tehingu toimumist 395 miljoni euro suuruses rahasummas.
2.2.2. New TT Banki omandamine
TT Banki ja New TT Banki kriisilahendus
(54)
18. jaanuaril 2013 alustas Kreeka keskpank TT Banki kriisilahendust. Kreeka keskpank tühistas TT Banki tegevusloa ning määras panga likvideerimisele (40).
(55)
Kreeka keskpanga ettepanekul ja rahandusministri otsuse kohaselt (41) asutati ajutise krediidiasutusena New TT Bank, kuhu kanti üle TT Banki hoiused (rahalised, lühiajalised riigikassa võlakirjad, nõuetekohaselt teenindatavad laenud, jaehoiused, keskrahastamisvahendid ja Kreeka riigivõlakirjad) (42) summas 10,8 miljardit eurot. TT Banki jäi puhasvara kokku summas 1,2 miljardit eurot: omakapitali investeeringud, viivislaenud, TT tulumaksu vara ja kohustised ning lõivud ja mis tahes maksud. Kreeka finantsstabiilsuse fond suunas New TT Banki algkapitalina 500 miljonit eurot ning oli panga ainuaktsionär. New TT Banki algbilansimaht oli pärast kapitalisüsti umbes 15,1 miljardit eurot.
Eurobanki-poolne New TT Banki omandamine
(56)
Kreeka teise kohandamiskava majandus- ja rahanduspoliitika memorandumi kohustuste kohaselt müüs finantsstabiilsuse fond oma aktsiad New TT Bankis. Sellega täideti ka kohustus võõrandada oma aktsiad ajutises krediidiasutuses kahe aasta jooksul alates viimase asutamise kuupäevast. Fondi finantsnõustaja võttis ühendust suure hulga võimalike investoritega, sealhulgas Kreeka pankade, välispankade ja sponsoritega. Lõpliku pakkumise tegid vaid Kreeka neli suurimat panka, millest eelistati Eurobanki pakkumist.
(57)
Eurobank nõustus maksma New TT Banki ostmiseks kokku 681 miljonit eurot uute emiteeritud tavaaktsiate kujul. Märkimist käsitleva lepingu kohaselt kuulus panga esialgne makse täiendavale korrigeerimisele vastavalt vara puhasväärtuse hindamise tulemustele (43).
(58)
Seepärast anti 26. augusti 2013. aasta aktsionäride erakorralisel koosolekul heakskiit kapitali suurendamisele 425 625 000 euro võrra seeläbi, et väljastatakse uusi tavaaktsiaid (44) summas 1 418 750 000 eurot nominaalväärtusega 0,3 eurot aktsia ja pakkumishinnaga 0,48 eurot aktsia. Finantsstabiilsuse fond suurendas kapitali täielikult üksnes mitterahaliste sissemaksete vormis. See hõlmas kõiki New TT Banki aktsiaid, mis fondi valduses olid ning mille koguväärtus oli 681 miljonit eurot. Pärast tehingut kasvas fondi aktsiaosalus pangas 93,5 protsendilt 95,2 protsendile.
2.3. ABIMEETMED
(59)
Eurobanki suhtes kohaldati kapitalitoetusi A, B1, B2, B3, B4 ja C ning likviidsustoetusi L1 ja L2. Proton Banki ja Nea Proton Banki suhtes kohaldati järgmisi meetmeid: Pr1, Pr2 Pr3, NP1, NP2 ja NP3. T Banki, TT panga ja New TT panga suhtes kohaldati meetmeid T, TT, NTT1 ja NTT2.
2.3.1. Kreeka pankade toetuskava raames Eurobanki kasuks võetud abimeetmed
(60)
Eurobank sai Kreeka pankade toetuskava raames abi mitmel kujul: rekapitaliseerimine, tagatised ja riigivõlakirjad.
2.3.1.1. Tagatisena ja riigivõlakirjadena antud riigi likviidsustoetus (meede L1)
(61)
Pank on saanud ja saab ka edaspidi abi tagatismeetmete ja riigivõlakirjade näol. Käesolevas otsuses kirjeldatakse nimetatud abi kui „meedet L1”. 30. novembri 2013. aasta seisuga (45) oli pank saanud tagatisi kokku umbes 13,9 miljardit eurot. Sel kuupäeval ei olnud pangal laenatud riigivõlakirju. 15. aprillil 2011 oli pank saanud riigivõlakirju summas 1 737 miljonit eurot, samuti Kreeka pankade toetuskava raames riigitagatisi summas 13,6 miljardit eurot.
(62)
Panga ümberkorralduskavas, mille Kreeka ametiasutused esitasid komisjonile 16. märtsil 2014, teatasid ametiasutused kavatsusest jätkata ümberkorraldusperioodil kava raames riigitagatiste andmist ja riigivõlakirjade väljastamist.
2.3.1.2. Kreeka pankade toetuskava rekapitaliseerimismeetme raames teostatud riigipoolne rekapitaliseerimine
(63)
2009. aasta mais sai Eurobank Kreeka pankade toetuskava rekapitaliseerimismeetme raames 950 miljoni euro (46) suuruse kapitalisüsti. Kapitalisüst moodustas sel ajal 2 % panga riskiga kaalutud varast.
(64)
Rekapitaliseerimine toimus Kreeka märgitud eelisaktsiate kaudu kupongiintressiga 10 % ja kehtivusajaga viis aastat. 2010. aastal pikendati eelisaktsiate kehtivusaega ning suurendati hüvitise määra. Alates sellest ajast kehtis tingimus, et kui eelisaktsiad ei olnud viie aasta jooksul pärast väljastamist tagasi makstud ega nende tagasimaksmise kohta aktsionäride üldkoosolekul otsust vastu võetud, suurendab Kreeka rahandusminister kupongiintressi 2 % aastas kumulatiivselt (st kupongiintress 12 % kuuendal aastal, 14 % seitsmendal aastal jne).
2.3.2. Riigi tagatud erakorraline likviidsusabi (meede L2)
(65)
Erakorraline likviidsusabi on erakorraline meede, mis võimaldab ajutiste likviidsusprobleemidega maksejõulisel finantsasutusel saada rahalisi vahendeid eurosüsteemist, ilma et selline toiming oleks ühtse rahapoliitika osa. Nimetatud asutuste makstav intress erakorralise likviidsusabi eest on […] baaspunkti kõrgem intressist, mida tuleb maksta keskpanga tavalise refinantseerimise eest.
(66)
Kreeka erakorralise likviidsusabi programmi eest vastutab Kreeka keskpank, mis tähendab seda, et ta kannab erakorralise likviidsusabi andmisega seotud mis tahes kulud ja riskid (47). Kreeka riik andis Kreeka keskpangale riigitagatise, mis kehtib Kreeka keskpanga tagatud erakorralise likviidsusabi suhtes tervikuna. Seaduse 3943/2011 artikli 50 lõike 7 vastuvõtmine, millega muudeti seaduse 2362/1995 artikli 65 lõiget 1, võimaldas rahandusministril anda riigi nimel Kreeka keskpangale tagatisi, et säilitada Kreeka keskpanga nõuded krediidiasutuste vastu. Erakorralist likviidsusabi saanud pangad peavad maksma riigile tagatistasu […] baaspunkti.
(67)
31. detsembril 2011 sai Eurobank 14,95 miljardit eurot riigi tagatud erakorralist likviidsusabi (48) ning 31. detsembril 2012 - 12 miljardit riigi tagatud erakorralist likviidsusabi.
2.3.3. Kreeka finantsstabiilsuse fondi kaudu Eurobanki suhtes kohaldatud abimeetmed
(68)
Alates 2012. aastast võttis finantsstabiilsuse fond Eurobanki suhtes mitmeid kapitalitoetusega seotud meetmeid. Tabelis 6 on antud nimetatud abimeetmete ülevaade.
Tabel 6
Kreeka finantsstabiilsuse fondi kaudu panga kasuks võetud kapitalitoetusega seotud meetmed
Esimene ajutine rekapitaliseerimine, mai 2012 (mln eurot)
Teine ajutine rekapitaliseerimine, detsember 2012 (mln eurot)
Kohustuste võtmise kinnitus, detsember 2012
(mln eurot)
2013. aasta kevade rekapitaliseerimine, mai 2013 (mln eurot)
Rekapitaliseerimiskohustus, aprill 2014 (mln eurot)
Meede
B1
B2
B3
B4
C
Summa
(mln eurot)
3 970
1 341
528
5 839
2 864
2.3.3.1. Esimene ajutine rekapitaliseerimine (meede B1)
(69)
Eurobanki uurimise algatamise otsuse põhjendustes 15-32 esitati üksikasjalik kirjeldus 2012. aasta esimese ajutise rekapitaliseerimise kohta (meede B1). Käesolevas punktis käsitletakse asjaomase meetme tausta ja põhiomadusi.
(70)
20. aprillil 2012 edastas finantsstabiilsuse fond Eurobankile kohustuste võtmise kinnituse vormis lubaduse osaleda panga aktsiakapitali suurendamises kuni 4,2 miljardi euro eest.
(71)
Meetme B1 raames kandis Kreeka finantsstabiilsuse fond kooskõlas fondi asutamise seaduses nr 3864/2010 ajutist rekapitaliseerimist käsitlevate sätetega pangale 28. mail 2012 üle 3,97 miljardi euro eest Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi võlakirju. Pangale kanti üle Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi ujuva intressimääraga võlakirjad kehtivusajaga kuus ja kümme aastat ning väljastamiskuupäevaga 19. aprill 2012. Eurobanki uurimise algatamise otsuse põhjenduses 48 oli komisjon juba märkinud, et 28. mai 2012. aastal toimunud ajutine rekapitaliseerimine on kohustuste võtmise kinnituses võetud kohustuse täitmine ja seega sama abimeetme jätk. Nii kohustuste võtmise kinnituse kui ka esimese ajutise rekapitaliseerimise raames ette nähtud summad oli arvutanud välja Kreeka keskpank, et tagada 31. detsembriks 2011 (ajutise rekapitaliseerimise tagasiulatuva kirjendamise kuupäev panga arvepidamises) panga omavahendite suhtarvuks 8 %. Nagu on näha tabelist 3, kattis meede B1 üksnes piiratud osa 2012. aasta stressitesti käigus kindlaksmääratud kapitali koguvajadusest. Pank oli kavandanud suurendada kapitali tulevase kapitali suurendamise raames, ajutise rekapitaliseerimise eesmärk oli üksnes säilitada panga abikõlblikkus Euroopa Keskpangast rahaliste vahendite saamiseks seni, kuni kapitali suurendamine aset leiab.
(72)
Alates esimese ajutise rekapitaliseerimise kuupäevast kuni esimese ajutise rekapitaliseerimise tavaaktsiatesse ja muudesse konverteeritavatesse finantsinstrumentidesse konverteerimise kuupäevani kehtisid Eurobanki ja Kreeka finantsstabiilsuse fondi vahel sõlmitud eelmärkimise lepingu tingimused, mille kohaselt pidi Eurobank tasuma Kreeka finantsstabiilsuse fondile aastatasu, mis moodustas 1 % Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi võlakirjade nominaalväärtusest, ning igasugused kupongimaksed ja selle perioodi eest Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi võlakirjadelt kogunenud intress loeti Kreeka finantsstabiilsuse fondi täiendavaks kapitalitoetuseks (49).
2.3.3.2. Teine ajutine rekapitaliseerimine (meede B2)
(73)
2012. aasta sügisel registreeris Eurobank järjekordse kahjumi. Panga kapital langes taas alla miinimumi, mis oli nõutav abikõlblikkuse säilitamiseks Euroopa Keskpanga võimaldatava refinantseerimise jaoks.
(74)
Seega tekkis vajadus teise ajutise rekapitaliseerimise järele. 21. detsembril 2012 teostas finantsstabiilsuse fond teise ajutise rekapitaliseerimise summas 1 341 miljonit eurot (meede B2), mis toimus taas fondi võlakirjade ülekandmise näol pangale.
2.3.3.3. 21. detsembri 2012. aasta kohustuse võtmise kinnitus (meede B3)
(75)
Lisaks teisele ajutisele rekapitaliseerimisele esitas fond 21. detsembril 2012 pangale kohustuse võtmise kinnituse lubadusega osaleda panga aktsiakapitali suurendamises ja konverteeritavate instrumentide väljalaskmises kogusummas kuni 528 miljonit eurot (meede B3).
(76)
Kaks ajutist rekapitaliseerimist (meetmed B1 ja B2) ja 2012. aasta detsembris eraldatud täiendav summa (meede B3) tähendas seda, et fond oli rahuldanud 2012. aasta stressitestiga kindlaks määratud kogu kapitalivajaduse (5 839 miljonit eurot) (50).
2.3.3.4. 2013. aasta kevadine rekapitaliseerimine (meede B4)
(77)
30. aprillil 2013 kiideti aktsionäride üldkoosolekul heaks Eurobanki osakapitali suurendamine summas 5 839 miljonit eurot (edaspidi „2013. aasta kevadine rekapitaliseerimine”). Seejärel väljastas pank 3 789 317 357 uut aktsiat nominaalväärtusega 0,30 ning hinnaga 1,54 eurot aktsia eest.
(78)
Sama päeva aktsionäride üldkoosolekul otsustati ka, et Kreeka finantsstabiilsuse fond tagab kogu kapitali mitterahalises vormis Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi võlakirjade kujul.
(79)
Seejärel eraldas fond 2013. aasta mais pangale 5 839 miljonit eurot tavaaktsiatena (meede B4). Summa on võrdne meetmete B1, B2 ja B3 summaga.
(80)
2013. aasta kevade rekapitaliseerimise käigus konverteeriti esimene ja teine ajutine rekapitaliseerimine (meetmed B1 ja B2) püsivaks rekapitaliseerimiseks ning täideti täiendava finantsabi andmise kohustus (meede B3).
(81)
Uute aktsiate hinnaks sätestati 50 % väärtpaberituru kogusega kaalutud keskmisest arvestusperioodil 50 kauplemispäeva enne pakkumishinna kindlaksmääramist. 30. aprillil 2012 aktsionäride üldkoosolekul (51) otsustatud pöördaktsiatükelduse tulemusel kehtestati uute aktsiate hinnaks 1,54 eurot aktsia eest.
(82)
Vahetult pärast 2013. aasta kevade rekapitaliseerimist sai finantsstabiilsuse fondist Eurobanki peaaktsionär osalusega 98,56 %. Pärast seda, kui pank läbis järgmise kohustiste juhtimise perioodi, langes osakaal 93,55 protsendile (2013. aasta juunis, vt punkt 2.4.5). 2013. aasta augustis väljastas pank fondile uued aktsiad New TT Banki ostmiseks, mis kasvatas fondi osakaalu 95,23 protsendile (52).
2.3.3.5. 2014. aasta rekapitaliseerimise kohustus (meede C)
(83)
6. märtsil 2014 esitas Kreeka keskpank 2013. aasta teisel poolaastal läbi viidud stressitesti tulemused. Kreeka keskpank märkis, et baasstsenaariumi kohaselt on ajavahemikus 2014-2016 panga kapitalivajadus 2 945 miljonit eurot.
(84)
31. märtsil 2014 saatis finantsstabiilsuse fond Eurobankile kirja, milles teatas oma kavatsusest ja suutlikkusest toetada igasugust kapitali suurendamist, mis viiakse ellu finantsstabiilsuse fondi reguleeriva seaduse 3864/2010 (muudetud 30. märtsil 2014) alusel ning kooskõlas stressitesti käigus kindlaks määratud kapitalivajadusega. Fondi reguleerivas seaduses on sätestatud, et kui märkimisperioodi lõpus on erainvestorite nõudlus fondi üldnõukogus kahe hindamise teel kindlaks määratud hinna juures ebapiisav, peab fond märkima kõik ülejäänud aktsiad (mis konverteeritakse enne panga olemasolevatest allutatud kapitaliinstrumentidest aktsiatesse vastavalt artiklile 6a).
(85)
12. aprillil 2014 kiideti aktsionäride erakorralisel koosolekul heaks aktsiakapitali suurendamine summas 2 864 miljonit eurot (vastavalt finantsstabiilsuse fondi reguleerivale seadusele) ning märgiti, et pakkumishind ei tohi olla madalam nominaalväärtusest 0,3 eurot aktsia eest, samuti fondi kehtestatavast miinimumhinnast (53).
(86)
Kreeka finantsstabiilsuse fondi reguleeriva seadusega kooskõlas nimetas fond kaks sõltumatut nõuandjat, kelle ülesanne oli määrata kindlaks panga väärtus. 10. aprillil 2014 lõpetasid nõuandjad oma töö ning kumbki esitas panga väärtusvahemiku. Mõlemad väärtusvahemikud langevad märkimisväärses osas kokku. Nimetatud kahele hinnangule tuginedes määras fondi üldnõukogu 14. aprillil 2014 kindlaks panga poolt investoritele pakutavate uute aktsiate miinimumhinna ja hinna aktsiaemissiooni toetamiseks juhul, kui see on nõutav (54). 15. aprillil 2014 kiitis üldnõukogu heaks investorite konsortsiumi tehtud pakkumise märkida 1,3 miljardi euro eest uusi aktsiaid hinnaga 0,3 eurot aktsia (edaspidi „põhiinvestor” (55) (56)).
(87)
24. aprillil 2014 teatas Eurobank ostukorralduste aktsepteerimise protsessi alustamisest hinnaga 0,30 kuni 0,33 eurot (57). Kui on olemas piisav nõudlus kogu 2 864 miljoni euro ulatuses ja kõrgema hinnaga kui 0,30 eurot, peab põhiinvestor kohandama oma hinna kõrgema hinnaga või oma korraldused tühistama - sel juhul makstakse talle hüvitist. Kui erainvestorite nõudlus (sealhulgas põhiinvestori nõudlus) on kogu 2 864 miljoni euro katmiseks hinnaga 0,30 eurot ebapiisav, eelistatakse jaotamisel põhiinvestorit. Kui hinnaga 0,30 eurot on nõudlus (sealhulgas põhiinvestori nõudlus) on ebapiisav, konverteeritakse allutatud laenud uutesse aktsiatesse. Nagu on nähtud ette fondi reguleeriva seadusega, märgib fond kõik pärast allutatud laenu konverteerimist märkimata aktsiad sama hinnaga, s.o 0,30 eurot aktsia.
2.3.4. Omandatud ettevõtjate kasuks võetud abimeetmed
2.3.4.1. Proton Banki ja Nea Proton Banki kasuks võetud abimeetmed
(88)
Alates 2008. aastast võeti seoses ettevõtjatega Proton Bank ja Nea Proton Bank mitmeid abimeetmeid. Tabelis 7 on antud nimetatud abimeetmete ülevaade.
Tabel 7
Ülevaade Protoni ja Nea Proton Banki kasuks võetud finantsabimeetmetest
Abisaaja
Meede
Abi olemus
Abi andev üksus
Väljamakse kuupäev
Summa (mln eurodes)
Proton Banki tegevus
Pr1
Rekapitaliseerimisena antud kapital: Kreeka riigi eelisaktsiad
Riik
mai 2009
80
Pr2
Kreeka riigiväärtpaberid riigivõlakirjade meetme raames
Riik
aprill 2009
78
Pr3
Riigi tagatis Kreeka tagatismeetme raames väljastatud võlakirjadele
Riik
juuli 2010
149,4
Nea Proton Banki tegevus
NP1
Rahastamis-puudujääk Proton Bankist Nea Proton Banki ülekandmisel
Proton Bankist Nea Proton Banki ülekandmisel tekkinud rahastamispuudujäägi rahastamine (1. osa)
Kreeka hoiuste ja investeeringute tagamise fond
9.10.2011
862
Proton Bankist Nea Proton Banki ülekandmisel tekkinud rahastamispuudujäägi rahastamine pärast rahastamispuudujäägi väljaarvutamist (2. osa)
Kreeka finants-stabiilsuse fond
14.5.2012
259,6
NP1 kogusumma
1 121,6
NP2
Aktsia-kapitali paigutus ettevõtjasse Nea Proton Bank 2011. ja 2012. aastal
Algkapital
Kreeka finants-stabiilsuse fond
9.10.2011
220
Algkapital
Kreeka finants-stabiilsuse fond
3.2.2012
30
Algkapital kokku
250
Täiendav osakapital
Kreeka finants-stabiilsuse fond
1.8.2012
230
Täiendav osakapital
Kreeka finants-stabiilsuse fond
31.12.2012
35
Täiendav kapital kokku
265
NP2 kogusumma
515
NP3
Rekapitaliseerimine enne müüki Eurobankile
Osakapital
Kreeka finants-stabiilsuse fond
28.8.2013
395
2.3.4.1.1. Proton Banki suhtes võetud abimeetmed
i) Proton Banki riigipoolne rekapitaliseerimine (meede Pr1)
(89)
2009. aasta mais tegi Kreeka riik ettevõtjasse Proton Bank 80 miljoni euro suuruse kapitalisüsti, mis sel ajal võrdus umbes 4,6 protsendiga selle riskiga kaalutud varast. Kapitalisüst tehti Kreeka pankade toetuskavva kuuluva rekapitaliseerimismeetme raames. Rekapitaliseerimine toimus eelisaktsiate vormis.
ii) Proton Bankile antud riigi likviidsustoetus (meetmed Pr2 ja Pr3)
(90)
Proton Bank sai abi ka tagatiste ja riigivõlakirjade kujul Kreeka pankade toetuskava raames. 2009. aasta aprillis sai Proton Bank Kreeka riigiväärtpabereid summas 78 miljonit eurot (meede Pr2) ning 2010. aasta juulis riigi tagatise väljastatud võlakirjadele nominaalväärtusega 149,4 miljonit eurot (meede Pr3). Riigi tagatud võlakirjad kanti kindlaksmääratud päeval üle Nea Proton Banki, kuid tühistati 5. jaanuaril 2012. Kreeka riigiväärtpaberid kaotasid kehtivuse 2011. aasta detsembris ning neid ei pikendatud.
2.3.4.1.2. Nea Proton Banki suhtes võetud abimeetmed
i) Nea Proton Banki 1 121,6 miljoni euro suuruse rahastamispuudujäägi katmine (meede NP1)
(91)
Proton Banki kriisilahenduse raames tegid Kreeka ametiasutused kindlaks Nea Proton Banki rahastamispuudujäägi. Kooskõlas Kreeka keskpanga 9. oktoobri 2011. aasta otsusega maksti Kreeka hoiuste ja investeeringute tagamise fondi kriisilahenduskava alusel Nea Proton Bankile 2011. aasta detsembris 862 miljonit eurot. Pärast seda, kui Kreeka keskpank oli 19. jaanuaril 2012 hinnanud rahastamispuudujäägi 1 121,6 miljonile eurole, tegi Kreeka finantsstabiilsuse fond (58)9. aprilli 2012. aasta Kreeka keskpanga otsuse kohaselt (59)14. mail 2012 järelejäänud väljamakse summas 259,6 miljonit eurot. Kreeka hoiuste ja investeeringute tagamise fondi ning Kreeka finantsstabiilsuse fondi kriisilahenduskavaga seega kaeti rahastamispuudujääk.
ii) Kreeka finantsstabiilsuse fondi 2011. ja 2012. aasta kapitalisüstid ettevõtjale Nea Proton Bank (meede NP2)
(92)
Kreeka finantsstabiilsuse fond andis Nea Proton Bankile riigiabi esialgse aktsiakapitali näol (lihtaktsiatena) summas 250 miljonit eurot, mis maksti välja kahes osas - 9. oktoobril 2011 ja 3. veebruaril 2012.
(93)
16. juulil 2012 esitatud Nea Proton Banki ajakohastatud ümberkorralduskava kohaselt, mis oli hiliseim versioon Nea Protoni uurimise algatamise otsuse tegemise ajal komisjonile teatatud kavadest, oli Nea Proton Banki täiendav kapitalivajadus 300 miljonit eurot. Täiendavat kapitali läks osaliselt vaja seetõttu, et Nea Proton Bank oli erasektori kaasamise programmi tulemusel kahju kandnud (Kreeka riigivõlakirjadega seotud 2011. aasta väärtuse langus summas 146,5 miljonit eurot ning täiendav väärtuse langus summas 22 miljonit eurot lisati 2012. aasta esimese kvartali tulemustele). Nea Proton Bank vajas täiendavat kapitali ka seetõttu, et ajavahemikuks 2011-2016 prognoositud kulud olid kasvanud, võrreldes Nea Proton Banki asutamisel eeldatud tasemetega.
(94)
16. juulil 2012 esitatud Nea Proton Banki ajakohastatud ümberkorralduskava kohaselt pidi hinnangulise kapitalivajaduse kohane sissemakse toimuma 2012. aastal 285 miljoni euro ning 2014. aastal 15 miljoni euro suuruse kapitalisüsti vormis. Lõpuks tegi Kreeka finantsstabiilsuse fond Nea Proton Bankile 230 miljoni euro suuruse sissemakse 1. augustil 2012 ning 35 miljoni euro suuruse sissemakse 31. detsembril 2012.
iii) Kreeka finantsstabiilsuse fondi kapitalisüstid Nea Proton Bankile enne selle müümist Eurobankile (meede NP3)
(95)
Kreeka finantsstabiilsuse fond oli 15. juuli 2013. aasta müügilepingus juba võtnud kohustuse eraldada Nea Proton Bankile 395 miljonit eurot (60). 28. augustil 2013 tegi fond sissemakse summas 395 miljonit eurot.
2.3.4.2. New TT Banki suhtes võetud abimeetmed
(96)
T Bank, TT Bank ja New TT Bank said alates 2008. aastast mitmeid kordi abi. Tabelis 8 on antud nimetatud abimeetmete ülevaade.
Tabel 8
Ülevaade T Banki ja TT Banki kasuks võetud abimeetmetest
Abisaaja
Meede
Kirjeldus
Abi andev üksus
Kuupäev
Riigiabi summa (mln eurodes)
T Bankist TT Banki üle kantud tegevusvald-konnad (61)
T
T Bankist TT Banki ülekandmisel tekkinud rahastamispuudujäägi rahastamine (1. osa)
Kreeka hoiuste ja investeeringute tagamise fond
Detsember 2011
450
T Bankist TT Banki ülekandmisel tekkinud rahastamispuudujäägi rahastamine pärast rahastamispuudujäägi väljaarvutamist (2. osa)
Kreeka finants-stabiilsuse fond
14.2.2013
227
T kogusumma
677
TT Bank
TT
Kapitali-süst
Rekapitaliseerimisena antud kapital: Kreeka riigi eelisaktsiad
Riik
Mai 2009
224,96
New TT Bank (sildasutus)
NTT1
Rahastamispuudujääk TT Bankist New TT Banki ülekandmisel
TT Bankist New TT Banki ülekandmisel tekkinud rahastamispuudujäägi rahastamine (1. osa)
Kreeka finants-stabiilsuse fond
29.1.2013
2 730,8
TT Bankist New TT Banki ülekandmisel tekkinud rahastamispuudujäägi rahastamine pärast rahastamispuudujäägi väljaarvutamist (2. osa)
Kreeka finants-stabiilsuse fond
14.6.2013
1 001,7
NTT1 kogusumma
3 732,6
NTT2
Esialgse aktsiakapitali paigutus
New TT Banki esialgne aktsiakapital
Kreeka finants-stabiilsuse fond
29.1.2013
500
2.3.4.2.1. T Banki suhtes võetud abimeede
Kreeka hoiuste ja investeeringute tagamise fondi kriisilahenduskavast 677 miljoni euro eraldamine T Bankile (meede T)
(97)
T Banki tegevuse üleviimisest TT Banki tekkinud rahastamispuudujäägi (uude panka üle kantud vara õiglase väärtuse ja kohustuste õiglase väärtuse vahe) katmine toimus Kreeka hoiuste ja investeeringute tagamise fondi ning Kreeka finantsstabiilsuse fondi kriisilahenduskava raames. Kreeka keskpanga 17. detsembri 2011. aasta otsuse kohaselt eraldati Kreeka hoiuste ja investeeringute tagamise fondi kriisilahenduskavast 450 miljonit eurot, (62) mis moodustas umbes kolmveerandi hinnangulisest rahastamispuudujäägist. Pärast seda, kui Kreeka keskpank oli hinnanud rahastamispuudujäägi ligikaudu 677 miljonile eurole, tegi Kreeka finantsstabiilsuse fond (63) Kreeka keskpanga 9. aprilli 2012. aasta otsuse kohaselt (64)14. veebruaril 2013 New TT Bankile järelejäänud sissemakse summas 227 miljonit eurot (65).
2.3.4.2.2. TT Banki suhtes võetud abimeede
i) TT Banki riigipoolne rekapitaliseerimine (meede TT)
(98)
2009. aasta mais sai TT Bank kapitalisüsti summas 224,96 miljonit eurot, mis võrdub umbes 2,9 protsendiga selle tolleaegsest riskiga kaalutud keskmisest. TT Bank sai Kreekalt kapitalisüsti Kreeka pankade toetuskava rekapitaliseerimismeetme raames. Kapitalisüst toimus eelisaktsiate vormis.
2.3.4.2.3. New TT Banki suhtes võetud abimeetmed
i) New TT Banki 3 732,6 miljoni euro suuruse rahastamispuudujäägi katmine (meede NTT1)
(99)
TT Bankist New TT Banki üle kantud vara väärtuse ja kohustuste nominaalväärtuse vahest tekkinud New TT Banki rahastamispuudujäägi rahastamine Kreeka finantsstabiilsuse fondist. Kreeka keskpanga 18. jaanuari 2013. aasta otsuse kohaselt eraldati Kreeka finantsstabiilsuse fondist 29. jaanuaril 2013. aastal 2 730,8 miljonit eurot, (66) mis moodustas umbes kolmveerandi hinnangulisest rahastamispuudujäägist. Pärast seda, kui Kreeka keskpank oli hinnanud rahastamispuudujäägi 3 732,6 miljonile eurole, (67) tegi Kreeka finantsstabiilsuse fond Kreeka keskpanga 21. mai 2013. aasta otsuse kohaselt 14. juunil 2013 New TT Bankile järelejäänud väljamakse summas 1 001,7 miljonit eurot.
ii) Kreeka finantsstabiilsuse fondi kapitalisüstid New TT Bankile (meede NTT2)
(100)
Kreeka finantsstabiilsuse fond kui New TT Banki ainuaktsionär andis viimasele riigiabi algkapitali näol (lihtaktsiatena) summas 500 miljonit eurot.
2.4. ÜMBERKORRALDUSKAVA JA UUS ÄRIMUDEL
(101)
16. aprillil 2014 esitas Kreeka Eurobanki ümberkorralduskava, milles on selgitatud, mil moel kavatseb pank kui Nea Proton Banki ja New TT Banki omandamise tulemusel tekkinud kombineeritud üksus taastada oma pikaajalise elujõulisuse.
2.4.1. Sisemaised tehingud
(102)
Ümberkorralduskava raames keskendus Eurobank oma põhipangateenustele Kreekas. Kui 2010. aastal moodustasid panga rahvusvahelised tehingud umbes 26 % laenudest, (68) oli nimetatud osakaal 2012. aastaks langenud juba 20 protsendile ning peaks 2018. aastaks langema […] protsendile (69).
(103)
Panga jaoks on kõige olulisem taastada ümberkorraldusperioodi lõpuks (31. detsember 2018) Kreeka pangatehingute kasumlikkus ja elujõulisus. Seepärast sisaldab ümberkorralduskava rida meetmeid, mille eesmärk on tõhustada panga tegevust ja tõsta netointressimarginaale, aga ka meetmeid selle kapitalipositsiooni ja bilansi ülesehituse parandamiseks.
(104)
Mis puutub tegevuse tõhususse, siis algatas Eurobank juba enne New TT Banki ja Nea Proton Banki omandamist laiaulatusliku ratsionaliseerimisprogrammi. Alates 2010. aastast on pank vähendanud oma füüsilist jalajälge Kreekas. Kui võtta aluseks Eurobank kui eraldiseisev üksus (st arvestamata omandatud üksusi TT New Bank ja Nea Proton Bank), on viimane vähendanud oma filiaale 564lt 2008. aastal […]le 2014. aastal. Samuti on vähendatud töötajate arvu Kreekas (2008. aastal 10 142, 2012. aastal 9 037) (70).
(105)
Ümberkorralduskava kehtivusaja lõpuks kavatseb Eurobank vähendada nii filiaalide arvu (645lt 31. detsembril 2012 […]le 31. detsembril 2018) kui ka töötajate arvu (12 430 lt […]le pro forma ehk võttes arvesse Nea Proton Banki ja New TT Banki) (71).
(106)
Filiaalide ja personali tõhusama töö tagamine aitab vähendada Kreeka kombineeritud pangandustegevuse kogukulusid […] % - kui 2013. aastal oli see 913 miljonit eurot aastas, (72) siis 2018. aastaks loodetakse seda vähendada […] miljonile eurole aastas (73). Selle tulemusel langeb panga Kreeka turu teenuste loodetav kulude ja tulude suhe ümberkorraldusperioodi lõpuks alla […] %. 2012. aastal oli see 60 %.
(107)
Ümberkorralduskavas kirjeldatakse ühtlasi Eurobanki meetmeid oma rahastamiskulude tõhustamiseks, mis on panga elujõulisuse taastamise põhitegur. Pank loodab maksta madalamaid hoiuseintresse, mis tulenevad stabiilsemast keskkonnast, eeskätt Kreeka majanduse eeldatavast stabiliseerumisest ja taastumisest. Arvatakse, et alates 2014. aastast hakkab Kreeka majandus taas kasvama. Hoiusemarginaalid (tähtajaliste, nõudmiseni hoiuste ja hoiuseintresside keskmine) peaksid Kreekas langema 2012. aasta 223 baaspunktilt […] baaspunktile 2018. aastal (74). Marginaalide langus saavutatakse peamiselt tähtajaliste hoiuste oluliselt madalamate intressimääradega. Samamoodi väheneks panga sõltumine erakorralisest likviidsusabist ja eurosüsteemist laiemalt 42,9 protsendilt grupi tasandi koguvarast 2012. aastal […] protsendile 2018. aastal (75).
(108)
Ümberkorralduskavas prognoositakse ka Eurobanki-poolset bilansi tugevdamist. Panga Kreeka laenude ja hoiuste suhtarv netonäitajana langeb 2018. aastaks […] protsendile (2012. aastal oli see 160 %, 2013. aastal 115 %), (76) samas kui kapitali adekvaatsus paraneb - grupi tasandil on 2018. aastaks esimese taseme omavahendite määr […] % (77) (enne esimest ajutist rekapitaliseerimist täheldatud negatiivse omakapitali asemel).
(109)
Panga järgmine strateegiline prioriteet on viivislaenude haldamine. Lisaks tõhustatud krediidiprotsessidele nii laenude päritolu kui ka viivislaenude ümberkorraldamise tähenduses keskendutakse ümberkorralduskavas langenud väärtusega riskipositsioonide käsitlemisele uue parandusmeetmete osakonna loomise abil. Asjaomase osakonna ülesanne on korraldada langenud väärtusega riskipositsioonid ümber. Osakonnas kasutatakse 30-50 parandusmeetmetega tegeleva kliendihalduri (78) oskusteadmisi. 2015. aastaks kasvab viivislaenude osakaal grupi tasandil […] protsendile (Kreeka siseturul 2015. aastal […] protsendile) (79) ning seejärel hakkab langema, saavutades ümberkorraldusperioodi lõpuks loodetud määra […] % (80) (enne võlgade mahakandmist Kreekas 30 %) Tänu Kreeka majanduse taastumisele väheneb panga Kreeka kontorite laenude väärtuse langus 1 652 miljonilt eurolt 2013. aastal […] miljonile eurole 2018. aastal (81).
(110)
Tegevuse tõhustamine, netointressimarginaalide vähendamine ja riskikulude kahanemine võimaldavad pangal saavutada alates 2015. aastast Kreekas kasumlikkus. Panga prognooside kohaselt on selle konsolideeritud kahjum 2014. aastal […] miljonit eurot ning 2015. aastal […] miljonit eurot, kasum aga 2016., 2017. ja 2018. aastal vastavalt […] miljonit, […] miljonit ja […] miljonit eurot (82). Selle konsolideeritud omakapitali investeeringute tulusus saavutab 2018. aastal […] % (83). Nimetatud kasumlikkus tekib peamiselt Kreeka turul (omakapitali investeeringute tulusus on ümberkorraldusperioodi lõpus seejuures […] %, samas kui […] ja […] näitavad madalamat kasumlikkust (vastavalt […] % ja […] %).
2.4.2. Rahvusvaheline pangandustegevus
(111)
Eurobank on juba alustanud oma rahvusvahelise filiaalivõrgu finantsvõimenduse vähendamist ja ümberkorraldamist. Juba on müüdud tütarettevõtjad Türgis (Eurobank Tefken) ja Poolas (EFG Poland). Ülejäänud rahvusvahelise filiaalivõrgu kaubanduslik puudujääk, s.o kindla tütarettevõtja hoiuste ja laenude jäägi summade vahe, on vähenenud 1,7 miljardilt eurolt 2010. aastal 0,8 miljardile ning tegevuskulud on vähenenud 9 % võrra (2010-2012) (84).
(112)
Pank jätkab oma rahvusvahelise filiaalivõrgu finantsvõimenduse vähendamist ja ümberkorraldamist. Eeskätt on pank võtnud kohustuse vähendada 30. juuniks 2017 oma rahvusvahelise vara portfellimaht 8,77 miljardile eurole. Veel on võetud kohustus vähendada nimetatud portfell 3,5 miljardile eurole juhul, kui Kreeka finantsstabiilsuse fond peaks tegema rohkem kui ühe miljardi suuruse sissemakse tulevase aktsiakapitali suurendamise raames.
(113)
Ümberkorralduskavas oli üks panga käsitletud valikuid asjaomase eesmärgi täitmiseks oma teenuste mahamüümine […] (85).
(114)
31. detsembri 2012. aasta seisuga moodustasid võõrandamised panga välisvarast […] %. Seega on välisvara suurus 31. detsembri 2018. aasta seisuga […] miljardit eurot ning rahvusvaheline filiaalivõrk keskendub […]le ja […]le.
(115)
Ümberkorralduskavas tõsteti esile vajadust vähendada välismaiste tütarettevõtjate rahalist sõltuvust Kreeka peakontorist ning säilitada ka edaspidi panga kapitalipositsioon.
(116)
Sel eesmärgil kavatseb pank viia ellu ulatusliku rahvusvahelise filiaalivõrgu kulude kärpimise programmi, […]. Näiteks […] suletakse […] filiaali ning alates 31. detsembrist 2012 vähendatakse töötajate arvu […] võrra, samuti müüakse […] asuv tütarettevõtja (86).
(117)
Pank vähendab oma välismaistele tütarettevõtjatele eraldatavaid koguvahendeid 2 miljardilt eurolt 2012. aastal […]-le 2018. aastal, (87) kusjuures omakapitali investeeringute tulusus saavutab […] % ja […] % vastavalt […] ja […].
2.4.3. Pangandusväline tegevus: kindlustus- ja kinnisvaraharu müük
(118)
Eurobank on langetanud oma osaluse kinnisvaraga tegelevas tütarettevõtjas Eurobank Properties alla 35 protsendile aktisakapitali suurendamise kaudu. See tõi kaasa positiivse mõju panga esimese taseme põhiomavahenditele (88). Pank võõrandab asjaomase tütarettevõtja täielikult 31. detsembriks 2018.
(119)
Ühtlasi kavatseb pank müüa oma kindlustusega tegelevad tütarettevõtjad hiljemalt […].
2.4.4. Erakapitali hankimine ning aktsionäride ja allutatud võlausaldajate vahendid
(120)
Eurobank suutis hankida turult kapitali, tänu millele vähendati panga vajatavat riigiabi.
(121)
2013. aasta kevadise rekapitaliseerimise raames toimus oluline aktsionäride osaluse vähenemine, kuna Kreeka finantsstabiilsuse fond omandas 98,56 % panga aktsiatest ning senistele aktsionäridele jäi üksnes 1,44 % aktsiakapitalist. Sellega saavutas fond panga üle 2013. aasta juunis täieliku kontrolli. Alates 2008. aastast ei makstud kordagi välja rahalisi dividende.
(122)
2012. aasta veebruaris tegi Eurobank pakkumise hübriidvahendite tagasiostmiseks erainvestoritelt hinnaga, mis moodustas 40-50 % nende nominaalväärtusest. Tagasiostuhind määrati kindlaks instrumentide turuväärtuse alusel ning see sisaldas maksimaalselt 10 % suurust lisatasu, et motiveerida investoreid tagasiostutehingus osalema. Pakkumine võeti vastu ligikaudu 50 % ulatuses instrumentide nominaalväärtusest, mis tegi panga tuluks pärast tehingukulude arvessevõtmist 248 miljonit eurot (89).
(123)
2013. aasta mais teatas Eurobank järgmisest kohustuste juhtimise toimingust. Pank pakkus võlausaldajatele võimaluse konverteerida 662 miljonit eurot moodustavad madalamad esimese ja teise taseme omavahendid tavaaktsiatesse (nimiväärtuses). Kehtestatud konverteerimishind oli võrdne Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolt 2013. aasta kevade rekapitaliseerimise käigus makstud märkimishinnaga (90). Nõustumise määr oli 48 %. Et madalama - esimese ja teise - taseme omavahendite omanikud konverteerisid oma väärtpaberid madalama tasemega allutatud instrumentideks ja mitte rahaks, suudeti suurendada kapitali 317 miljonile eurole.
(124)
Pärast kahte tagasiostu vähenes allutatud ja hübriidlaenude summa 1 045 miljonilt eurolt 31. detsembri 2011. aasta seisuga 283 miljonile eurole 31. detsembri 2013. aasta seisuga (91).
2.5. KREEKA AMETIASUTUSTE VÕETUD KOHUSTUSED
(125)
Kreeka võttis kohustuse, et Eurobank ja selle filiaalid viivad ellu 16. aprillil 2014 esitatud ümberkorralduskava ning veel mõned sellega seotud täiendavad kohustused. Käesolevas punktis esitatakse asjaomaste lisas loetletud kohustuste kokkuvõte.
(126)
Esmalt võttis Kreeka kohustuse, et pank korraldab ümber oma äritegevuse Kreeka turul, kehtestades filiaalide ja töötajate maksimaalse arvu, aga ka maksimaalsed kogukulud 31. detsembriks 2017 (92).
(127)
Ühtlasi võttis Kreeka kohustuse, et Eurobank vähendab Kreeka hoiuste kulusid ning saavutab hiljemalt 31. detsembriks 2017 kooskõla laenude netosumma ja hoiuste maksimaalse suhtarvuga (93).
(128)
Mis puutub panga välismaistesse tütarettevõtjatesse, võttis Kreeka kohustuse, et Eurobank ei anna täiendavat kapitalitoetust, kui ei ole täidetud vastavad eeltingimused. Samuti võeti kohustus, et pank vähendab 30. juuniks 2018 märkimisväärselt rahvusvahelise vara finantsvõimendust (94).
(129)
Kreeka võttis kohustuse, et pank loobub oma kindlustustegevusest, kinnisvaraga tegelevast tütarettevõtjast, teatud arvust väärtpaberitest ja vähendab oma erakapitali portfelli suurust. Lisaks ei osta pank investeerimisjärguta väärtpabereid, v.a mõned erandid (95).
(130)
Kreeka võttis ka mitmed kohustused panga üldise juhtimise valdkonnas. Lubati kärpida panga töötajate ja juhtide tasustamist, et viia pank vastavusse Kreeka ühingujuhtimise seadustega ning kehtestada tõhus ja piisav organisatsiooniline struktuur (96).
(131)
Samuti võttis Kreeka kohustuse tugevdada panga krediidipoliitikat, et hoida ära mis tahes diskrimineerimine krediidiprotsessi mis tahes etapis ning tagada, et laenude andmise ja ümberkorraldamise otsuste eesmärk oleks panga kasumlikkuse suurendamine. Võeti kohustus parandada panga krediidiriski järelevalvet ja laenude ümberkorraldamist (97).
(132)
Paljud kohustused hõlmavad panga tehinguid seotud laenuvõtjatega. Kohustuste eesmärk on tagada, et pank ei kalduks oma töötajatele, juhtidele ja aktsionäridele, aga ka avalikule sektorile, erakondadele ja meediaettevõtetele laenu andmisel või selliseid laene ümber korraldades kõrvale headest pangandustavadest (98).
(133)
Lõpuks võttis Kreeka kohustuse kehtestada panga suhtes täiendavad piirangud, s.o kupongimaksete ja dividendide maksmise keelu, ostu- ja reklaamikeelu (99).
(134)
Kohustuste täitmist kontrollib kuni 31. detsembrini 2018 järelevalve eest vastutav usaldusisik.
(135)
Eurobanki kapitali kõnealuse suurendamise raames ning arvestades selle toetamist Kreeka finantsstabiilsuse fondist võttis Kreeka eraldi kohustuse viia ellu Kreeka finantsstabiilsuse fondi käsitleva seaduse artiklis 6a ette nähtud meetmed 30. märtsil 2014 muudetud kujul. Asjaomaste sätetega nähakse ette, et enne igasugust kapitalisüsti Kreeka finantsstabiilsuse fondist tuleb krediidiasutuse kapitalipuudujäägi järelejäänud summa kanda vajaduse korral üle asjaomase asutuse kapitaliinstrumentide ja muude allutatud kohustuste omanikele.
3. AMETLIKE UURIMISMENETLUSTE ALGATAMISE PÕHJUSED
3.1. ESIMESE AJUTISE REKAPITALISEERIMISE SUHTES AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED
(136)
27. juulil 2012 algatas komisjon ametliku uurimismenetluse, et kontrollida, kas Kreeka finantsstabiilsuse fondi esimese ajutise rekapitaliseerimise raames (meede B1) olid täidetud 2008. aasta pangandusteatise (100) tingimused meetme asjakohasuse, vajalikkuse ja proportsionaalsuse kohta.
(137)
Et abi andmine toimus pärast eelnevat rekapitaliseerimist ja likviidsusabi, ning võttes arvesse päästmisperioodi pikkust, väljendas komisjon meetme asjakohasust silmas pidades kahtlust, kas pank võttis kõik vajalikud meetmed selleks, et hoida ära edaspidist abivajadust (101). Lisaks ei olnud komisjonile selge, kes kontrollib panka pärast seda, kui esimene ajutine rekapitaliseerimine asendatakse püsiva rekapitaliseerimisega, (102) kuna panga üle oleks võinud saada kontrolli nii riik kui ka erasektori vähemusaktsionärid. Komisjon märkis, et ta sooviks veenduda mõlemal juhul, et panga juhtimise ja eelkõige selle laenuandmisprotsessi kvaliteet ei halveneks.
(138)
Mis puutub esimese ajutise rekapitaliseerimise vajadusse, avaldas komisjon Eurobanki uurimise algatamise otsuse põhjenduses 66 kahtlust selle üle, kas olid võetud kõik meetmed panga edaspidise abivajaduse vältimiseks tulevikus. Et ajutise rekapitaliseerimise perioodi kestus oli ebakindel, ei saanud komisjon teha järeldust selle kohta, kas see oli piisav ning kas see vastab riigiabi eeskirjades sätestatud abi eest makstava tasu ja koormuse jagamise tingimustele. Kuna lisaks sellele ei olnud esimese ajutise rekapitaliseerimise püsivaks rekapitaliseerimiseks konverteerimise tingimused Eurobanki uurimise algatamise otsuse vastuvõtmise ajal veel teada, ei saanud komisjon asjaomaseid tingimusi hinnata.
(139)
Mis puutub meetme proportsionaalsusesse, siis väljendas komisjon kahtlust seoses sellega, kas kaitsemeetmed (kupongimaksete ja dividendide maksmise keeld, reklaamikeeld, ostmise ja tagasiostmise keeld, nagu on kirjeldatud Eurobanki uurimise algatamise otsuse põhjenduses 71) olid esimese ajutise rekapitaliseerimise seisukohast piisavad. Komisjon sätestas Eurobanki uurimise algatamise otsuse põhjenduses 72, et võis esineda konkurentsimoonutusi, mis olid põhjustatud eeskirjade puudumisest, mis oleksid takistanud Kreeka finantsstabiilsuse fondil kõigi nelja Kreeka suurima panga tegevust kooskõlastada (Eurobank, Alpha Bank, NBG ja Piraeus), ning piisavate kaitsemeetmete puudumisest, mis oleksid hoidnud ära tundliku äriteabe jagamise asjaomaste pankade vahel. Seepärast tegi komisjon ettepaneku nimetada ametisse järelevalve eest vastutav usaldusisik, kes oleks pangas füüsiliselt kohal.
3.2. NEA PROTON BANKI SUHTES AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED
(140)
26. juulil 2012 algatas komisjon ametliku uurimismenetluse, et kontrollida, kas Kreeka hoiuste ja investeeringute tagamise fondi kriisilahenduskava raames eraldatud 1 122 miljonit eurot (meede NP1) ning Kreeka finantsstabiilsuse fondi kapitalisüst 250 miljonit eurot ja kapitalisüstid kogusummas 300 miljonit eurot (meede NP2) Nea Proton Bankile on kooskõlas 2008. aasta pangandusteatise üld- ja vastavuskriteeriumidega, rekapitaliseerimise teatisega (103) ja ümberkorraldamist käsitleva teatisega (104) (pikaajalise elujõulisuse taastamine, koormuse jagamine ning abi piiramine vajaliku miinimumiga, konkurentsimoonutuste piiramine).
(141)
Abi asjakohasuse kohta on komisjon sätestanud, et meetmed olid asjakohased päästmisabina.
(142)
Meetmete vajalikkuse kohta märkis komisjon, et Kreeka hoiuste ja investeeringute tagamise fondi kriisilahenduskava kohane sekkumine oli vajalik nii summa seisukohast kui ka vormiliselt, samas kui Kreeka finantsstabiilsuse fondi kapitalisüstid olid vajalikud üksnes vormiliselt. Mis puutub Kreeka finantsstabiilsuse fondi kapitalisüstidesse, siis väljendas komisjon Nea Proton Bankiga seotud menetluse algatamise otsuse põhjenduses 59 kahtlust selle kohta, kas Nea Proton Bank oleks olnud suuteline taastama oma pikaajalise elujõulisuse iseseisva üksusena ning kas eraldiseisva pangana ümberkorraldamine oli odavaim valik. Lisaks märkis komisjon Nea Proton Bankiga seotud menetluse algatamise otsuse põhjendustes 60 ja 61, et Nea Proton Banki suutmatus tasuda piisaval määral Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolse rekapitaliseerimise eest tekitas kahtlusi panga põhimõttelises elujõulisuses ning tingis sellest lähtuvalt vajaduse põhjaliku ümberkorraldamise järele.
(143)
Abi proportsionaalsuse kohta leidis komisjon, et see olid proportsionaalne päästmisabina.
(144)
Mis puutub Nea Proton Banki pikaajalise elujõulisuse taastamisse, väljendas komisjon Nea Protoni uurimise algatamise otsuse põhjenduses 65 kahtlust, kas on võimalik muuta pank elujõuliseks iseseisva üksusena.
(145)
Võttes arvesse piisava hüvitamise puudumist, avaldas komisjon kahtlust, kas väljapakutud ümberkorraldamiskava on nõutavaks põhjalikuks ümberkorraldamiseks piisav.
3.3. NEW TT BANKI SUHTES AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED
(146)
6. mail 2013 algatas komisjon ametliku uurimismenetluse, et kontrollida, kas T Banki tegevuse üleviimisest TT Banki tekkinud rahastamispuudujäägi katmine summas 4,1 miljardi eurot (meede NTT1), Kreeka finantsstabiilsuse fondi kapitalisüst New TT Bankile summas 500 miljonit eurot (meede NTT2), Kreeka pankade toetuskava raames 224,96 miljoni euro suurune eelisaktsiate kujul tehtud kapitalisüst TT Bankile (meede TT) ning Kreeka hoiuste ja investeeringute tagamise fondi kriisilahenduskavast 0,68 miljardi euro eraldamine T Banki varade toetuseks, mis kanti üle TT Banki (meede T), on kooskõlas 2008. aasta pangandusteatise üld- ja vastavuskriteeriumidega, rekapitaliseerimise teatisega ja ümberkorraldamist käsitleva teatisega (pikaajalise elujõulisuse taastamine, koormuse jagamine ning abi piiramine vajaliku miinimumiga, konkurentsimoonutuste piiramine).
(147)
Komisjoni arvates on mõlemad meetmed, NTT2 ja NTT1, asjakohased ja vajalikud päästmisabina. Mis puudutab meetme NTT2 vajalikkust (summa suurust), siis avaldab komisjon kahtlust New TT Banki pikaajalise elujõulisuse suhtes eraldiseisva üksusena, kuna ümberkorraldamine eraldiseisva üksusena ei pruugi olla ainus ja odavaim valik (105). Mis puutub mõlema meetme hüvitamisse, on komisjon sätestanud, et rahastamispuudujäägi katmine kujutas lõplikku kulu, millega ei tasaarveldata põhjaliku ümberkorraldamise vajaduse tekitanud edasisi tulusid (106).
(148)
Mõlema meetme proportsionaalsuse kohta leidis komisjon, et meetmed NTT2 ja NTT1 olid proportsionaalsed lühiajalise päästmisabina, kuid New TT uurimise algatamise otsuse põhjenduses 79 nõudis komisjon kiiret meetmete võtmist negatiivse ülekanduva mõju piiramiseks.
(149)
Mis puutub meetme T siseturuga kokkusobivusse, siis oli komisjon oma 16. mai 2012. aasta otsuses T Banki kriisilahenduse kohta (107) selle päästmisabina ajutiselt juba heaks kiitnud, kuid ei saanud anda lõplikku heakskiitu T Bankist TT Banki üle kantud tegevusvaldkondadele eraldatud abile. New TT uurimise algatamise otsusega (108) pikendas komisjon meetme lubamist päästmisabina seni, kuni komisjon võtab vastu lõpliku otsuse TT Banki ajakohastatud ümberkorraldamiskava kohta..
(150)
Mis puutub nimetatud meetmete kokkusobivusse ümberkorraldamist käsitleva teatisega, avaldas komisjon kahtlust, kas New TT Bank suudab iseseisva üksusena taastada oma pikaajalise elujõulisuse. Skeptilisus tulenes piiratud hulgal väljapakutud meetmetest, mille New TT Bank pidi võtma kasumi teenimiseks tulevikus, vabatahtlikult ennetähtaegselt pensionile jäämise kava ebamäärasusest (ajastus ja töötajate nõustumise määr), edasiste personalikulude vähendamise meetmete puudumisest, filiaalivõrgu ratsionaliseerimise meetmete puudumisest pärast T Banki omandamist ning sellega kaasnenud ebaõnnestumisest võimaliku sünergia ärakasutamisel (109).
(151)
New TT uurimise algatamise otsuse põhjendustes 90 ja 91 väljendas komisjon muret selle üle, kas olemasolevate hoiuste intressimarginaalide märkimisväärne vähendamine ja uute laenude laenumarginaalide tõstmine oleks olnud võimalik ilma, et New TT Bank kaotaks oluliselt kliente ning tegeleks riskantse laenamisega. Lisaks avaldas komisjon kahtlust, kas New TT Bank suudab plaani kohaselt kahekordistada ärilaenuportfelli ning - seoses eksperditeadmiste puudumisega - saavutada kavandatud tugevat netointressitulu kasvumäära.
(152)
Seepärast võttis komisjon New TT uurimise algatamise otsuse põhjenduses 95 seisukoha, et TT Banki reintegreerimine suuremasse elujõulisesse finantsettevõttesse suurendaks New TT Banki elujõulisuse väljavaateid, võimaldades ratsionaliseerida kulusid, hinnata ümber hoiused ja uued laenud ning pakkuda suuremat tootevalikut.
(153)
Et New TT Bank säilitas varem TT Bankis (sealhulgas T Bankis) arendatud majandustegevuse, algatas komisjon ametliku uurimismenetluse, et teha kindlaks, kas meetmed T ja TT kujutasid pikaajalist lahendust New TT Banki elujõulisuse saavutamiseks, ning kutsus huvitatud isikuid esitama märkusi.
(154)
Koormuse jagamise kohta oli komisjon seisukohal, et eraldiseisva üksusena ümberkorraldamine võimendas ümberkorralduskulusid, mistõttu avaldas komisjon kahtlust, kas riigiabi piirdus miinimumiga. Lisaks märkis komisjon, et olgugi et aktsionäride ja allutatud laenude omanike vahel oli koormus piisavalt ja tõenäoliselt maksimaalselt teostataval määral jagatud, tõi hüvitise puudumine kaasa põhjaliku ümberkorraldamise vajaduse nii elujõulisuse tagamise kui ka konkurentsimoonutuste piiramise meetmete näol. Samuti märkis komisjon, et madalamat hüvitamise määra õigustas asjaolu, et suur osa kahjumist tekkis võla kustutamisest riigi kasuks (110).
(155)
Mis puutub konkurentsimoonutustesse, siis märkis komisjon, et New TT Banki põhjaliku ümberkorraldamise ja turuosa vähendamise tingisid TT Bankile eraldatud märkimisväärne abisumma, tegevusvaldkondade ülekandmine T Banki ning hüvitamise puudumine. Lisaks sellele, kuna kahjum oli peamiselt põhjustatud Kreeka riigivõlakirjade hoidmisest, märkis komisjon, et TT Bankis oli asjaomaseid võlakirju nimetatud panga suuruse mõistes proportsionaalselt hoiul rohkem kui muudes Kreeka pankades, mistõttu kajastas see asjatut riskeerimist (111). Lõpuks märkis komisjon, et kuigi New TT Bank tegutses turul peaaegu samaväärselt kui TT Bank varem, oleks konkurentsimoonutusi piiranud viimase suhteline väiksus ja välisturu puudumine. Komisjon avaldas kahtlust seoses sellega, kas oli võetud piisavalt meetmeid põhjendamatute konkurentsimoonutuste piiramiseks ning väljendas seisukohta, et vajalik võib olla hinnaliidrina tegutsemise keelu või muude toimimisalaste meetmete kehtestamine (112).
4. MÄRKUSED HUVITATUD ISIKUTELT ESIMESE AJUTISE REKAPITALISEERIMISE SUHTES AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE KOHTA
KREEKA KESKPANGA MÄRKUSED
(156)
3. jaanuaril 2013 esitas üks Kreeka pank komisjonile märkused Eurobanki uurimise algatamise otsuse kohta. Nimetatud Kreeka panga arvates kujutas Kreeka pankade rekapitaliseerimine Kreeka finantsstabiilsuse fondist põhimõtteliselt tervitatavat sammu tervema ja elujõulisema pangandussüsteemi poole ning pank ei väljendanud vastuseisu Eurobanki rekapitaliseerimisele.
(157)
Olles avaldanud täielikku toetust Kreeka pankade rekapitaliseerimisele Kreeka finantsstabiilsuse fondist, selgitas asjaomane pank, et konkurentsi moonutamise minimeerimiseks ja diskrimineerimise ärahoidmiseks loodetakse, et rekapitaliseerimine Kreeka finantsstabiilsuse fondist on avatud kõigile Kreeka turul sarnastel tingimustel tegutsevatele Kreeka pankadele.
5. KREEKA MÄRKUSED AMETLIKE UURIMISMENETLUSTE ALGATAMISE KOHTA
5.1. KREEKA AMETIASUTUSTE MÄRKUSED ESIMESE AJUTISE REKAPITALISEERIMISE SUHTES AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE KOHTA
(158)
5. septembril 2012 esitasid Kreeka ametiasutused Eurobanki uurimise algatamise otsuse kohta oma märkused, mille olid koostanud Kreeka keskpank ja Kreeka finantsstabiilsuse fond.
5.1.1. Kreeka keskpanga koostatud märkused
(159)
Esimese ajutise rekapitaliseerimise asjakohasuse kohta märkis Kreeka keskpank, et Kreeka finantsstabiilsuse fondist 2012. aasta mais Kreeka nelja suurima panga rekapitaliseerimiseks eraldatud 18 miljardi euro suurune kapital oli väiksem kui lõplik summa, mida pangad vajasid esimese taseme omavahendite 10 % suhtarvu saavutamiseks ja säilitamiseks 2012. aasta juunis ning esimese taseme omavahendite 7 % suhtarvu saavutamiseks ja säilitamiseks kolmeaastase ebasoodsa stressistsenaariumi korral. Samuti märkis komisjon, et esimene rekapitaliseerimine oli ajutine, kuna rekapitaliseerimisprotsessi sai lõpule viia nimetatud nelja panga aktsiakapitali suurendamisega.
(160)
Samuti märkis Kreeka keskpank, et Kreeka suurimate pankade rekapitaliseerimine on osa Kreeka pangandussektori pikemaajalisest ümberkorraldamisest. Keskpank osutas, et erakätesse jääva panga korral jääb selle juhtimine tõenäoliselt samaks, aga kui pank läheb riigi (st Kreeka finantsstabiilsuse fondi) omandisse, võib fond nimetada ametisse uue juhatuse, mille tegevusele annab igal juhul hinnangu Kreeka keskpank. Kreeka keskpanga sõnul hindab viimane korrapäraselt üldjuhtimise raamistikku, juhtimise korrektsust ja iga panga riskiprofiili, et tagada liigsete riskide ärahoidmine. Samuti juhiti tähelepanu asjaolule, et Kreeka finantsstabiilsuse fond oli juba nimetanud esindajaid rekapitaliseeritud pankade juhatusse.
(161)
Mis puutub esimese ajutise rekapitaliseerimise vajalikkusesse, siis märkis Kreeka keskpank, et panga rekapitaliseerimine oli piiratud määraga, mis kindlustas tol ajal kehtivate miinimumkapitalinõuete (8 %) täitmise. Samuti sedastati, et enne rekapitaliseerimist kulunud pikem aeg oli tingitud Kreeka tegevuskeskkonna järsust halvenemisest ja erasektori kaasamise programmi tagajärgedest, kogu projekti keerukusest ja vajadusest maksimeerida erainvestorite osalemist kapitali suurendamises.
(162)
Seoses esimese ajutise rekapitaliseerimise proportsionaalsusega rõhutas Kreeka keskpank, et komisjonile esitatava ümberkorralduskava täielik elluviimine on tagatud asjaoluga, et Kreeka finantsstabiilsuse fondi hääleõiguste peatamine lõpetatakse juhul, kui muu hulgas rikutakse oluliselt ümberkorralduskava. Ühtlasi märkis Kreeka keskpank, et panga raskused ei olnud põhjustatud ei panga juhtkonna poolsest riskide alahindamisest ega agressiivsest müügitegevusest.
5.1.2. Kreeka finantsstabiilsuse fondi koostatud märkused
(163)
Mis puutub esimese ajutise rekapitaliseerimise asjakohasusse, siis sätestas Kreeka finantsstabiilsuse fond riigi võimaliku sekkumise küsimuses (juhul, kui riik eraldab finantsstabiilsuse fondi kaudu suuri abisummasid ja fondil on sellest tulenevalt täielikud hääleõigused), et finantsstabiilsuse fondi rahastatavaid panku ei käsitleta avaliku sektori üksustena ega riigi kontrolli all olevana ning et pärast püsivat rekapitaliseerimist finantsstabiilsuse fondist ei ole need riigi kontrolli all. Kreeka finantsstabiilsuse fond väitis, et fond on täiesti iseseisev eraõiguslik juriidiline üksus, kes on oma otsustes sõltumatu. Kreeka finantsstabiilsuse fond ei kuulu valitsuse kontrolli alla vastavalt kõnealust fondi käsitleva seaduse artikli 16C lõikele 2, mille kohaselt ei ole fondist kapitalitoetust saanud krediidiasutused laiema avaliku sektori osad. Samuti viidati Kreeka finantsstabiilsuse fondi juhtimisstruktuurile.
(164)
Kreeka finantsstabiilsuse fondi sekkumise kohta panga juhtimisse märkis fond, et kavatseb austada panga sõltumatust ega kavatse sekkuda igapäevajuhtimisse, arvestades, et fondi roll on määratletud Kreeka finantsstabiilsuse fondi käsitlevas seaduses. Fondi kohaselt ei toimu mingit riigi sekkumist ega kooskõlastamist ning Eurobanki otsused seoses laenuprotsessiga (sh tagatiste, hinnastamise ja laenuvõtjate maksejõulisusega) tehakse ärikriteeriumide alusel.
(165)
Kreeka finantsstabiilsuse fond juhtis tähelepanu asjaolule, et Kreeka finantsstabiilsuse fondi käsitlevas seaduses ja aktsiate märkimise eellepingus on sätestatud asjakohased tagatised, mis takistavad olemasolevatel erainvestoritel võtta liigseid riske. Välja toodi järgmised tegurid: i) Kreeka finantsstabiilsuse fondi esindajate nimetamine sõltumatute mittejuhtivate liikmetena panga juhtkonda ja nende osalemine komisjonides, ii) Kreeka finantsstabiilsuse fondi teostatav panga hoolikas analüüsimine ning iii) asjaolu, et pärast lõplikku rekapitaliseerimist piiratakse selle hääleõigust vaid seni, kuni Eurobank tegutseb kooskõlas ümberkorralduskava tingimustega.
(166)
Esimese ajutise rekapitaliseerimise vajalikkusega ja eeskätt abihüvitise tasemega seoses märkis Kreeka finantsstabiilsuse fond, et hüvitis oli lepitud kokku komisjoni, Euroopa Keskpanga ja Rahvusvahelise Valuutafondi esindajatega. Kokku lepitud hüvitistaseme puhul võeti arvesse asjaolu, et esimene ajutine rekapitaliseerimine konverteeritakse püsivaks rekapitaliseerimiseks hiljemalt 30. septembriks 2012 ehk tähtajaks, mis oli sätestatud 2012. aasta märtsis komisjoni, Euroopa Keskpanga, Rahvusvahelise Valuutafondi ja Kreeka ametiasutuste vahel sõlmitud Kreeka teise kohandamiskava majandus- ja rahanduspoliitika memorandumis.
(167)
Esimese ajutise rekapitaliseerimise proportsionaalsuse kohta märkis Kreeka finantsstabiilsuse fond, et võetud meetmed, nagu need, millele on osutatud käesoleva otsuse põhjenduses (165), kujutavad piisavaid tagatisi märkimisväärsete eraldatud abisummade ja pika päästmisperioodi seisukohast. Lisaks märkis Kreeka finantsstabiilsuse fond, et kehtivad asjakohased meetmed tagamaks, et finantsstabiilsuse fondi osalusega pangad ei jagaks omavahel tundlikku äriteavet. Need hõlmavad näiteks finantsstabiilsuse fondi eri esindajate nimetamist asjaomastesse pankadesse, nimetatud esindajate volitamist spetsiaalselt selleks, et nad hoiaksid ära esindajate vahelise teabevoolu, samuti asjaomastele ametnikele selgete sisejuhiste andmist, millega keelatakse pankade tundliku äriteabe levitamine. Ühtlasi märkis finantsstabiilsuse fond, et ta ei kasuta pankadega seotud õigusi viisil, mis võib takistada, piirata, moonutada või oluliselt vähendada või tõkestada tõhusat konkurentsi. Lõpuks rõhutas finantsstabiilsuse fond, et fondi juhatuse liikmete ja töötajate suhtes kehtivad ranged konfidentsiaalsuseeskirjad ja usaldussuhtest tulenevad kohustused, samuti ärisaladust käsitlevad sätted.
5.2. KREEKA AMETIASUTUSTE MÄRKUSED NEA PROTON BANKI SUHTES AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE KOHTA
(168)
5. septembril 2012 esitasid Kreeka ametiasutused Nea Proton Bankiga seotud menetluse algatamise otsuse kohta oma märkused, mille olid koostanud Kreeka keskpank ja Kreeka finantsstabiilsuse fond.
5.2.1. Kreeka keskpanga koostatud märkused
(169)
Kreeka keskpanga väite kohaselt ei saa Nea Proton Bank ega Kreeka finantsstabiilsuse fondi omandis olev ajutine krediidiasutus esitada iseseisvalt pikemaajalist äriplaani. Lisaks märkis Kreeka keskpank, et ta teostab hoolikat järelevalvet finantsstabiilsuse fondi poolt Nea Proton Banki kohta koostatud ja komisjonile esitatud äriplaani üle, et tagada Nea Proton Banki müümine seaduses sätestatud ajavahemikus.
(170)
Mis puutub kasumlikkuse kasvu määra, siis juhtis Kreeka keskpank tähelepanu asjaolule, et suurimat kasvu ennustati 2013. aastaks (kui loodeti, et netointressitulu kasvab 55,3 miljonile eurole võrreldes 22,7 miljoni euroga 2012. aastal) ning et see pidi peamiselt tekkima koguintressikulude vähendamisest ning olema kahe teguri tulemus: paremate tingimustega kõrge tootlusega tähtajaliste hoiuste pikendamine ning aktiivsete hoiuste koguarvu vähendamine 30 % võrra 2012. aasta esimesel poolaastal. Lisaks rõhutas Kreeka keskpank asjaolu, et alates 2013. aastast on netointressituru näitajad liikunud suhteliselt sujuvalt ning ei põhjusta kahtlusi Nea Proton Banki suutlikkuse suhtes saavutada püstitatud eesmärgid.
5.2.2. Kreeka finantsstabiilsuse fondi koostatud märkused
(171)
Nea Proton Banki suhtes võetud meetmete vajalikkuse kohta märkis Kreeka finantsstabiilsuse fond, et igasuguste kriisilahendusmeetmete üle otsustav pädev asutus on Kreeka keskpank ning et finantsstabiilsuse fond tegi regulatiivsete eesmärkide täitmiseks vajaliku minimaalse kapitalisüsti.
(172)
Nea Proton Banki pikaajalise elujõulisuse taastamise küsimuses viitas finantsstabiilsuse fond kriisilahendusmeetmete raamistikule, mille alusel oli finantsstabiilsuse fond sunnitud müüma Nea Proton Banki kahe aasta jooksul, ning nõustus komisjoniga, et Nea Proton Bank võiks moodustada osa laiemast ja elujõulisest üksusest. Olgugi et Nea Proton Banki ümberkorraldamiskava põhines eraldiseisvuse mudelil, selgitas finantsstabiilsuse fond, et tema eesmärk on hõlbustada panga müüki seeläbi, et suurendatakse viimase atraktiivsust investorite jaoks ja parandatakse lõpptulemusi. Finantsstabiilsuse fondi arvamuse kohaselt ei võimaldanud kapitalisüstid Nea Proton Bankil mitte ainult täita minimaalset kapitali adekvaatsuse määra, vaid parandasid ka selle finantspositsiooni ja atraktiivsust mis tahes tulevaseks ühinemiseks muude väikepankadega. Finantsstabiilsuse fond märkis ka, et täiendav kapitalisüst oli vajalik erasektori kaasamise programmiga seotud väärtuse langusest tekkinud kahju ja kasvanud laenukulude katmisega.
(173)
Fondi hinnangul oli Nea Proton Bank optimeerinud oma rahastamiskulusid ja suurendanud usaldust hoiustajate silmis. 2012. aastal vähenes Nea Proton Banki sõltuvus eurosüsteemist ja pank parandas oma likviidsuspositsiooni. Täiendav kapitalisüst aitas langetada hoiuste intressimäärasid ja parandada intressimarginaale. Nea Proton Bank oli juba hinnanud oma laenuportfelli osaliselt ümber ja kasutanud riskipõhist hinnastamist intressimääradega, mis olid selgelt kõrgemad kui rahastamiskulu. Lisaks toimuks netointressitulu kavandatud kasvumäära saavutamine konservatiivse suurenemise kaudu äriettevõtete turul ja portfelli kvaliteedi parandamise abil.
(174)
Finantsstabiilsuse fondi väite kohaselt vähendas Nea Proton Bank 2012. aastal märkimisväärselt tegevuskulusid, selle kaks ainsat tütarettevõtjat peatasid tegevuse, oluliselt vähendati osalemist kindlustusmaaklerite turul ning lõpetati oma arvel kauplemine.
(175)
Lõpuks märkis finantsstabiilsuse fond, et konkurentsi moonutamine on piiratud, kuna Nea Proton Banki osakaal Kreeka pangandussüsteemi varades on väike ja pank ei kaalu agressiivse hoiusepoliitika kasutamist.
5.3. KREEKA AMETIASUTUSTE MÄRKUSED NEW TT BANKI SUHTES AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE KOHTA
(176)
19. juulil 2013 esitas Kreeka rahandusministeerium märkused New TT uurimise algatamise otsuse kohta.
(177)
Mis puutub meetme NTT1 vajalikkusesse, lisas rahandusministeerium, et New TT Banki üle kantud vara ja kohustuste täpne väärtus määrati kindlaks välisaudiitorite aruande alusel vastavalt seaduse 3601/2007 artikli 63E lõikele 6.
(178)
Meetme NTT2 vajalikkusega seoses ütles rahandusministeerium, et Kreeka teine kohandamiskava (teine läbivaatamine, mai 2013) sisaldab nõuet, mille kohaselt tuli New TT Bank müüa kolmandale isikule hiljemalt 15. juuliks 2013.
(179)
Meetmete NTT1 ja NTT2 hüvitamise kohta märkis rahandusministeerium, et Kreeka finantsstabiilsuse fond, kes katab Kreeka hoiuste ja investeeringute tagamise fondi asemel rahastamispuudujäägi kuni 31. detsembrini 2013, saab TT Banki valdusesse jäänud varade likvideerimise korral teiste tagatiseta võlausaldajate ees kõrgema nõudeõiguse järguga võlad ning üksnes töötajate hüvitisnõudeid (50 % ulatuses) eelistatakse Kreeka finantsstabiilsuse fondi omadele. Seetõttu märkis rahandusministeerium, et asjaomase vara likvideerimise tulemist saab peamiselt kasu Kreeka finantsstabiilsuse fond, mis vähendab riigi kantavat kulu.
(180)
New TT Banki pikaajalise elujõulisuse taastamise kohta märkis rahandusministeerium, et New TT Bank kui ajutine krediidiasutus tuli müüa kahe aasta jooksul alates selle asutamisest, kooskõlas seaduse 3601/2007 artikliga 63E. New TT Banki müük pidi kooskõlas Kreeka teise kohandamiskava majandus- ja rahanduspoliitika memorandumiga olema toimunud 15. juuliks 2013, et oleks tagatud selle tegevuse pikaajaline elujõulisus.
6. OMANDATUD ETTEVÕTJATEGA SEOTUD ABI HINDAMINE
6.1. NEA PROTON BANKIGA SEOTUD ABI HINDAMINE
6.1.1. Abi olemasolu ja suurus
(181)
Komisjon peab tegema kindlaks riigiabi olemasolu aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Asjaomase sätte kohaselt on igasugune EÜ liikmesriikide poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see mõjutab liikmesriikide vahelist kaubandust.
6.1.1.1. Abi olemasolu Kreeka pankade toetuskava raames võetud meetmete (meetmed Pr1, Pr2 ja Pr 3) puhul
(182)
Kreeka pankade toetuskava (113) hõlmas järgmisi meetmeid: 2009. aasta mai 80 miljoni euro suurune kapitalisüst Kreeka riigilt Proton Bankile (meede Pr1), 2009. aasta aprillis Proton Bankile antud Kreeka riigiväärtpaberid summas 78 miljonit eurot (meede Pr2) ja 2010. aasta juulis väljastatud riigi tagatud võlakirjad nominaalväärtusega 149,4 miljonit eurot (meede Pr3). Otsuses, millega kava heaks kiideti, järeldas komisjon, et kava raames võetud meetmed kujutavad riigiabi.
(183)
Nagu on sedastatud põhjenduses 38 Nea Protoni uurimise algatamise otsuse kohta, võttis Nea Proton Bank üle Proton Banki majandustegevuse. Nea Proton Bank sai meetmetest Pr1, Pr2 ja Pr3 kasu, kuna need aitasid kaasa kõnealusesse panka üle kantud majandustegevuse stabiliseerimisele ja paremale järjepidevusele. Vastasel korral oleks see majandustegevus lakanud. Seepärast leiab komisjon, et Nea Proton Bank sai kasu üle kantud majandustegevusest.
6.1.1.2. Abi olemasolu Nea Proton Banki rahastamispuudujäägi katmisel (meede NP1)
(184)
Nea Protoni uurimise algatamise otsuse põhjendustes 31-37 on komisjon juba sätestanud, et meede NP1 ning Kreeka hoiuste ja investeeringute tagamise fondi kriisilahenduskava kohane sekkumine ja rahastamispuudujäägi katmine finantsstabiilsuse fondist kujutab riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Sama otsuse põhjenduses 38 sätestas komisjon, et meetmest sai majanduslikku kasu Nea Proton Bank, kes säilitas Proton Banki majandustegevuse, mis jätkus tänu saadud abile.
6.1.1.3. Abi olemasolu Kreeka finantsstabiilsuse fondist Nea Proton Banki kantud algkapitali ning Kreeka finantsstabiilsuse fondi 2012. aasta täiendava kapitalisüsti puhul (meede NP2)
(185)
Nea Protoni uurimise algatamise otsuse põhjendustes 41-43 on komisjon juba sätestanud, et Kreeka finantsstabiilsuse fondist tehtud kapitalisüst 250 miljonit eurot ja täiendavad, 300 miljoni euroni ulatuvad kapitalisüstid, mis nähti ette kõnealuse otsuse vastuvõtmise ajal, kujutasid endast riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Nagu on osutatud käesoleva otsuse põhjenduses (93), tegi finantsstabiilsuse fond võimalikule täiendavale 300 miljoni euro suurusele kapitalisissemaksele lisaks 2012. aastal 265 miljoni euro suuruse sissemakse, mis teeb rekapitaliseerimise jaoks eraldatud abisummaks 2011. ja 2012. aasta peale kokku 515 miljonit eurot (meede NP2).
6.1.1.4. Abi olemasolu Kreeka finantsstabiilsuse fondist Nea Proton Banki tehtud kapitalisüsti puhul enne selle müüki Eurobankile (meede NP3)
(186)
Komisjoni leiab, et Kreeka finantsstabiilsuse fondist Nea Proton Banki tehtud 395 miljoni euro suurune kapitalisüst enne nimetatud panga müüki Eurobankile kujutab endast riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
(187)
Kapitalisüsti tegi Kreeka finantsstabiilsuse fond kui Kreeka riigi asutatud ja rahastatud üksus pankade toetamiseks ning seega on see tehtud riigi vahenditest. Lisaks on meede oma olemuselt valikuline, kuna kapitalisüstist sai kasu üksnes Nea Proton Bank.
(188)
Lisaks anti meetmega Nea Proton Bankile selge eelis, kuna see võimaldas panga majandustegevuse säilitada. Ilma kapitalisüstita oleks suure kapitalipuudujäägiga Nea Proton Bank pankrotistunud. Sellistes tingimustes ei oleks olnud võimalik Nea Proton Banki müüa ega seda suurema üksusega ühendada. Lisaks ei ole rekapitaliseerimine kooskõlas turutingimustes tegutseva investori põhimõttega. Tegelikult võimaldas 395 miljoni suurune rekapitaliseerimine müüa Nea Proton Banki ühe euro eest. Erainvestor ei oleks läinud rekapitaliseerimise teed ning oleks lasknud Nea Proton Bankil pankrotistuda ning seega säästnud 395 miljonit eurot.
(189)
Nea Proton Bank konkureerib muude pankadega, sealhulgas välismaiste pankade Kreeka tütarettevõtjatega ning sellistega, kes olid huvitatud Kreeka turule sisenemisest. Seega mõjutab kapitalisüst liikmesriikide vahelist kaubandust ja võimalik, et moonutab konkurentsi.
(190)
Seepärast järeldab komisjon, et 395 miljoni euro suurune kapitalisüst Nea Proton Banki kujutab riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
Abisaaja seoses meetmega NP3
(191)
Nagu põhjenduses (188) juba selgitatud, käsitleb komisjon 395 miljoni euro suuruse kapitalisüsti saajana Nea Proton Banki, kuna abi võimaldas viimasel jätkata oma majandustegevust Eurobanki grupi liikmena.
(192)
Lahendamaks küsimust, kas Nea Proton Banki müügiga kaasnes riigiabi Eurobankile, peab komisjon 2008. aasta pangandusteatise punkti 49 kohaselt hindama teatavate tingimuste täitmist. Selleks tuleb hinnata järgmist: i) kas müügiprotsess oli avatud ja mittediskrimineeriv, ii) kas müük toimus turutingimustel ning iii) kas finantsasutus või valitsus püüdsid saavutada asjaomaste varade ja kohustuste võimalikult kõrget müügihinda.
(193)
Eurobank omandas Nea Proton Banki aktsiad tänu sellele, et ta esitas mittediskrimineeriva ja muudele pankadele ja finantsasutustele avatud hankemenetluse raames ainsa kehtiva pakkumuse. Kreeka finantsstabiilsuse fondi finantsnõustaja võttis ühendust mitmete pankade, finantsasutuste ja sponsoritega, kuid neist vaid neli näitasid üles huvi Nea Proton Banki ostmise vastu ning vaid kaks, Eurobank ja üks riskifond, (114) esitasid lõpliku pakkumuse. Eurobanki pakkumus oli ainus, mis vastas finantsstabiilsuse fondi pakkumiskutse tingimustele.
(194)
Et finantsnõustaja võttis ühendust paljude pankadega ja oli juba varakult kehtestanud pakkumuste suhtes nõuded ja ajakava kvalifitseerumiseks, leiab komisjon, et hange oli avatud ja mittediskrimineeriv. Seepärast järeldab komisjon, et hankemenetlus võimaldab välistada ostjale abi andmise.
(195)
Eurobank maksis tasu ühe euro ning finantsstabiilsuse fond võttis kohustuse rekapitaliseerida Nea Proton Bank enne selle müüki. Negatiivne hind (st võttes arvesse Nea Proton Banki rekapitaliseerimist vahetult enne müüki) ei takista müügihinda kajastamast ettevõtte turuväärtust, (115) kuna Nea Proton Banki netokapital oli selgelt negatiivne ja oli teada, et kahjum jätkub. Komisjonil ei ole põhjust uskuda, et tehtud pakkumus ja makstud hind ei kajastanud ettevõtja turuväärtust. Selle tulemusel järeldab komisjon kooskõlas 2008. aasta pangandusteatise punktiga 49, ümberkorraldamist käsitleva teatise punktiga 20 ja omaenda otsustuspraktikaga, (116) et müügihind kujutas turuhinda ja et abi Eurobankile võib välistada.
6.1.1.5. Järeldus abi olemasolu ja kogusumma kohta
(196)
Põhjenduste 182-190 alusel leiab komisjon, et meetmete Pr1, Pr2 ja Pr3, NP1, NP2 ja NP3 puhul on täidetud aluslepingu 107 lõike 1 tingimused ning need kujutavad seega riigiabi. Meetmete Pr1, Pr2 ja Pr3 kohta järeldab komisjon, et kuna need aitasid kaasa Proton Banki majandustegevuse säilimisele, mis kanti hiljem üle Nea Proton Banki, võib väita, et nendest sai kasu ka Nea Proton Bank, kes nimetatud majandustegevuse üle võttis. Nagu on juba osutatud põhjenduses 184, on meetme NP1 abisaaja Nea Proton Bank, kes jätkas Proton Bankist üle kantud tegevusvaldkondadega. Lisaks sai Nea Proton Bank abi meetmetest NO2 ja NP3.
(197)
Seepärast järeldab komisjon, et nagu on osutatud tabelis 9, on Nea Proton Bank saanud oma tegevuseks riigiabi 2 111,6 miljoni euro suuruse kapitalitoetuse vormis (meetmed Pr1, NP1, NP2 ja NP3) ning lisaks riigi tagatisi summas 149,4 miljonit eurot (meede Pr3) ja Kreeka riigiväärtpabereid summas 78 miljonit eurot (meede Pr2).
Tabel 9
Ülevaade Proton Banki ja Nea Proton Banki saadud koguabist
Abisaaja
Meede
Abi olemus
Abisumma (mln eurodes)
Proton Banki tegevus
Pr1
Rekapitaliseerimine
80
Nea Proton Banki tegevus
NP1
Proton Bankist ettevõtjasse Nea Proton Bank ülekandmisel tekkinud rahastamispuudujäägi katmine
1 121,6
NP2
Rekapitaliseerimine
515
NP3
Rekapitaliseerimine
395
Finantsabi kokku
2 111,6
Abisaaja
Meede
Abi olemus
Proton Banki tegevus
Pr2
Obligatsioonilaen
78
Pr3
Tagatis
149,4
Likviidsusabi kokku
227,4
6.1.2. Kokkusobivuse hindamise õiguslik alus
(198)
Aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktiga b volitatakse komisjoni tegema kindlaks, kas siseturuga on kokkusobiv abi, mis on antud mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks.
(199)
Komisjon on möönnud, et ülemaailmne finantskriis või tekitada mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire ning et abimeetmed pankadele võivad selle häire kõrvaldada. Seda kinnitati ka 2008. aasta pangandusteatises, rekapitaliseerimisteatises ja ümberkorraldamisteatises. Komisjon on seisukohal, et tingimused riigiabi heakskiitmiseks aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel on täidetud, sest finantsturgudel on taas täheldatud pingeid. Komisjon kinnitas oma seisukohta pikendusteatise (117) vastuvõtmisega 2011. aastal ja pangandusteatise (118) vastuvõtmisega 2013. aastal.
(200)
Seoses Kreeka majandusega on komisjon oma otsustes Kreeka pankade toetuskava heakskiitmise ja pikendamise kohta, aga ka Kreeka riigi poolt eraldi pankadele antud riigiabi (119) heakskiitmiste raames tunnistanud, et Kreeka majandust valitseb tõsise häire oht ning et riigi toetus pankadele on häire kõrvaldamiseks sobiv. Seega peaks abimeetmete hindamise õiguslik alus olema aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkt b.
(201)
Aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel on kokkusobiv abi, mis vastab järgmistele kokkusobivuse üldkriteeriumidele:
a) asjakohasus.: Abi peab olema hästi määratletud, et saavutada majanduses tõsise tõrke kõrvaldamist käsitlevat eesmärki. Kõnealust eesmärki ei saavutata, kui meede ei ole tõrke kõrvaldamiseks asjakohane;
b) vajalikkus.: Abimeede peab oma suuruse ja vormi poolest olema eesmärgi saavutamiseks vajalik. Seega peab ta olema eesmärgi saavutamiseks minimaalse vajaliku suurusega ning võtma tõrke kõrvaldamiseks kõige asjakohasema vormi;
c) proportsionaalsus. : Meetmete positiivset mõju tuleb hoida konkurentsimoonutuste suhtes asjakohaselt tasakaalus, et moonutused oleksid piiratud meetmete eesmärkide saavutamiseks vajaliku miinimumiga.
(202)
Finantskriisi ajal koostas komisjon eri abimeetmete kokkusobivuse kriteeriumid. Abimeetmete hindamise põhimõtted kehtestati esmalt 2008. aasta pangandusteatises.
(203)
Rekapitaliseerimisteatises (120) sätestati edasised juhised riigipoolsete kapitalisüstide puhul nõutavate hüvitamise tasemete kohta.
(204)
Ümberkorraldamist käsitlevas teatises (121) selgitas komisjon lõpuks ümberkorralduskavade hindamise meetodit. Eurobanki ümberkorralduskava hindamisel ümberkorraldamist käsitleva teatise kohaselt võtab komisjon arvesse kõiki tabelis 7 osutatud meetmeid.
6.1.3. Abimeetmete kokkusobivuse hindamine 2008. aasta pangandusteatise ja rekapitaliseerimisteatise alusel
6.1.3.1. Meetmete Pr1, Pr2 ja Pr3 kokkusobivus 2008. aasta pangandusteatisega
(205)
Meetmed Pr1, Pr2 ja Pr3 võeti Kreeka pankade toetuskava alusel. Kavaga hõlmatud meetmed on juba hinnatud siseturuga kokkusobivaks komisjoni 19. novembri 2008. aasta otsuses.
6.1.3.2. Abimeetmete NP1 ja NP2 kokkusobivus 2008. aasta pangandusteatise ja rekapitaliseerimisteatisega
(206)
Komisjon kiitis meetmed NP1 ja NP2 heaks päästmisabina Nea Protoni uurimise algatamise otsuses. Nagu on märgitud põhjenduses (142), väljendas komisjon sellest hoolimata muret meetme NP2 abisumma vajalikkuse ning selle üle, kas Nea Proton Bank on suuteline oma pikkajalise elujõulisuse iseseisva üksusena taastama ning kahtles, kas iseseisvuse säilitamine on odavaim olevasolev võimalus. Nimetatud mured lahendati Nea Proton Banki müümisega Eurobankile 15. juulil 2013. Et Nea Proton Banki müük Eurobankile toimus avatud, läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil, käsitletakse Eurobanki makstud tasu turuhinnana. Seepärast oli riigipoolne aktsiakapitali sissemakse enne müüki müügi õnnestumise seisukohast vajalik. Nea Proton Banki ühendamine Eurobanki tegevusega lahendab Nea Proton Banki pikaajalise elujõulisuse küsimuse komisjonile panga esitatud ümberkorraldamiskava silmas pidades.
6.1.3.3. Abimeetme NP3 kokkusobivus 2008. aasta pangandusteatise ja rekapitaliseerimisteatisega
6.1.3.3.1. Asjakohasus
(207)
Meetme NP3 (Kreeka finantsstabiilsuse fondist Nea Proton Banki tehtud 395 miljoni euro suurune kapitalisüst enne panga müüki Eurobankile) kohta leiab komisjon, et meede on asjakohane, kuna aitas säilitada Nea Proton Banki majandustegevuse. Kreeka finantsstabiilsuse fondi abita ei oleks Nea Proton Bank suutnud majandustegevust jätkata, kuna panga omakapital oli Eurobankile müügi ajal negatiivne ja kahjumi tootmine jätkus. Ilma eelneva rekapitaliseerimiseta ei oleks ükski pank Nea Proton Banki ostnud. Seega tagati meetmega Kreekas finantsstabiilsus. Seepärast leiab komisjon, et meede oli asjakohane päästmisabina.
6.1.3.3.2. Vajalikkus
(208)
2008. aasta pangandusteatise kohaselt peab abimeede oma summa ja vormi poolest olema eesmärgi saavutamiseks vajalik. Kapitalisüst peab olema eesmärgi saavutamiseks minimaalse vajaliku suurusega.
(209)
Kreeka keskpank osutas oma 19. juuli 2013. aasta kirjas, et kui Nea Proton Bank oleks likvideeritud, oleks see mõjutanud teisi panku, tekitanud uue süsteemse kriisi ja õõnestanud pärast rekapitaliseerimist alles taastatud usaldusväärsust pangandussüsteemi vastu. Komisjoni arvamusel toetavad loetletud finantsstabiilsustegurid meetme NP3 vajalikkust.
(210)
Mis puutub sekkumise ulatusse, siis määrati 395 miljoni euro suurune summa kindlaks avatud ja mittediskrimineeriva hankemenetluse käigus. Eurobank teostas Nea Proton Banki kohta põhjaliku analüüsi. Eurobanki pakkumine, mis sisaldas Nea Proton Banki 395 miljoni euro suuruse rekapitaliseerimise nõuet enne panga müüki, oli arvutatud nii, et see vastaks minimaalsele kapitali adekvaatsuse määrale 9 % ja võimaldaks täiendava 119 miljoni euro suurust makset, mis kataks tõenäolised jätkuvad laenukahjumid ja maksueelsed kahjud kuni aastani 2016. Komisjoni järelduse kohaselt oli 395 miljoni euro suurune abi vajalik.
(211)
Mis puutub abi hüvitamisse, siis müügihinda 1 euro arvesse võttes ei nõua finantsstabiilsuse fond raha tagasi. Eraldis on seega vastav toetusele. Nagu on märgitud rekapitaliseerimisteatise punktis 44, on rekapitaliseerimise ebapiisav hüvitamine vastuvõetav üksnes raskustes pankade puhul, kes ei ole suutelised midagi hüvitama. Komisjoni arvamusel kehtib see ka Nea Proton Banki puhul. Hüvitamise puudumine tekitab vajaduse põhjaliku ümberkorraldamise järele kooskõlas rekapitaliseerimisteatisega.
(212)
Kokkuvõttes on meede vajalik päästmisabina nii oma summa kui ka vormi poolest, et saavutada Kreeka pangandussüsteemis ja majanduses tervikuna tekkinud häire piiramise eesmärk.
6.1.3.3.3. Proportsionaalsus
(213)
Komisjon märgib, et pärast Eurobanki ja Nea Proton Banki ühinemist (esimene omandas viimase) kanti Nea Proton Banki majandustegevus üle Eurobanki. Asjaolu, et tänu abile säilitati omandatud panga majandustegevus, põhjustab teoorias konkurentsi moonutamist. Komisjon märgib siiski ära Nea Proton Banki väiksuse ja müügiprotsessi, mille raames oli konkurentidel võimalik esitada Nea Proton Banki ostupakkumine. Lisaks integreeriti Nea Proton Banki majandustegevus Eurobanki tegevusse vahetult pärast ülekandmist ning eraldi või konkureeriv majandustegevus ei jätkunud. Seepärast järeldab komisjon, et abi ei tekita põhjendamatuid konkurentsimoonutusi.
6.1.3.3.4. Järeldus abimeetme NP3 kokkusobivuse kohta 2008. aasta pangandusteatise ja rekapitaliseerimisteatisega
(214)
Käesolevaga järeldab komisjon, et meede NP3 on asjakohane, vajalik ja kavandatud eesmärgi seisukohast proportsionaalne, võttes arvesse Nea Proton Banki majandustegevuse neelanud Eurobanki puhul ette nähtud põhjalikku ümberkorraldamist.
6.1.4. Abimeetmete kokkusobivus ümberkorraldamisteatisega
(215)
Nea Proton Banki uurimise algatamise otsuse põhjendustes 60, 61, 78 ja 79 märkis komisjon meetmete NP1 ja NP2 kohta, et Nea Proton Bank ei oleks ilmselt võimeline saadud riigiabi eest hüvitist maksma ning rõhutas, et see tingib põhjaliku ümberkorraldamise vajaduse. Põhjenduses 211 märkis komisjon seoses meetme NP3 hüvitamisega, et kuna Nea Proton Banki müügihinnaks oli määratud 1 euro, ei nõua finantsstabiilsuse fond tagasi vahetult enne müüki sisse makstud 395 miljonit eurot (meede NP3). Lisaks ei nõua Kreeka tagasi pangale 2009. aasta mais väljastatud eelisaktsiaid, kuna nendega seotud omakapitali investeeringud jäid likvideeritud Proton Banki. Seega järeldab komisjon, et hüvitamise puudumine tingib põhjaliku ümberkorraldamise vajaduse nii elujõulisuse kui ka konkurentsimoonutusi piiravate meetmete näol.
6.1.4.1. Nea Proton Banki tegevuse pikaajaline elujõulisus müügi kontekstis
(216)
Ümberkorraldamisteatise punktis 21 on sätestatud, et kui raskustes olev krediidiasutus ei suuda usaldusväärselt taastada oma pikaajalist elujõulisust, tuleb kaaluda krediidiasutuse nõuetekohast likvideerimist või enampakkumisel müümist. Riigid võivad seejuures elujõuetute osalejate turult lahkumist toetada ning võimaldada seda finantsstabiilsuse säilitamise huvides teha sobiva ajavahemiku jooksul.
(217)
Nea Protoni uurimise algatamise otsuses väljendas komisjon tõsist kahtlust selle üle, kas Nea Proton Bank on suuteline oma pikaajalise elujõulisuse iseseisva üksusena taastama ning juhtis tähelepanu sünergiale, mida oleks võimalik saavutada panga integreerimisel suuremasse finantsüksusesse.
(218)
Selle kohta on ümberkorraldamisteatise punktis 17 sätestatud, et pikaajalise elujõulisuse taastamisele võib kaasa aidata raskustes oleva panga müümine muule finantsasutusele, kui ostja on elujõuline ja võimeline raskustes oleva panga edukalt üle võtma ning suudab aidata taastada turu usaldust. Lisaks tuli Kreeka teise kohandamiskava majandus- ja rahanduspoliitika memorandumi kohaselt saavutada pangandussektori ulatuslikum konsolideerumine ning finantsstabiilsuse fond oli kohustatud müüma Nea Proton Banki hiljemalt 15. juulil 2013.
(219)
Nagu on ümberkorraldamiskava alusel sätestatud punktis 7.5.2, võib Eurobanki käsitleda elujõulise üksusena. Seepärast võimaldab Nea Proton Banki majandustegevuse ülekandmine Eurobanki taastada selle elujõulisuse. Lisaks tingib asjaolu, et Nea Proton Bank on täielikult liidetud Eurobankiga ja on turult iseseisva konkurendina kadunud, põhjaliku ümberkorraldamise, nagu on nõutav riigiabi ebapiisava hüvitamise korral.
6.1.4.2. Omaosalus ja kulude jagamine
(220)
Nea Protoni uurimise algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlust selle üle, kas ümberkorraldamiskulude puhul piirdutakse miinimumiga. Kahtlused tulenesid tähelepanekust, et Nea Proton Bank ei suuda oma pikaajalist elujõulisust iseseisva üksusena suurte kuludeta taastada. Nea Proton Banki ühendamine Eurobankiga kui suurema ja sissetöötatud IT-taristu ja riskijuhtimisstruktuuriga üksusega lahendab nimetatud mureküsimuse. Müük Eurobankile aitas viia ümberkorraldamiskulud miinimumini.
(221)
Mis puutub aktsionäride ja allutatud laenude omanike ümberkorraldamiskuludes osalemisse, on komisjon juba Nea Proton Banki uurimise algatamise otsuse põhjenduses 77 sätestanud, et aktsionäre ega allutatud laenude omanikke Nea Proton Banki üle ei kantud, vaid nad jäid likvideerimisel olevasse Proton Banki. Seepärast märkis komisjon, et aktsionäride ja allutatud laenude omanike vahel oli koormus piisavalt jagatud.
6.1.4.3. Konkurentsimoonutuste piiramise meetmed
(222)
Konkurentsimoonutuste piiramise meetmete kohta on ümberkorraldamisteatise punktis 30 öeldud, et komisjon lähtub selliste meetmete vajaduse hindamisel asjaomaste pankade tegevuse eeldatavast mahust, ulatusest ja liigist pärast usaldusväärse ümberkorraldamiskava rakendamist. Selliste meetmete olemus ja vorm sõltuvad kahest kriteeriumist: esiteks abisumma suurusest ja selle andmise tingimustest ning teiseks selle turu või nende turgude iseloomust, kus abi saanud pank tegutseb.
(223)
Seoses antud abi suurusega märgib komisjon, et kapitali vormis anti abi kogusummas 2 111,6 miljonit eurot (Pr1, NP1, NP2, NP3) ning lisaks riigi likviidsustoetust summas 149,4 miljonit eurot (Pr3) ja Kreeka riigiväärtpabereid väärtuses 78 miljonit eurot (Pr2). Meede Pr1 moodustas tol ajal 4,6 % Proton Banki riskiga kaalutud varast. Meede NP1 ehk Proton Banki majandustegevuse ülekandmisega Nea Proton Banki seotud rahastamispuudujäägi katmine moodustas umbes 36 % Proton Banki riskiga kaalutud varast 2010. aasta lõpus või 84 % Nea Proton Banki riskiga kaalutud varast selle asutamise hetkel. Finantsstabiilsuse fondi esialgne sissemakse Nea Proton Banki algkapitali (NP2 meetme osa), moodustas umbes 18,8 % nimetatud panga riskiga kaalutud varast selle asutamise hetkel. Meetme NP2 juurde kuuluvad täiendavad kapitalisissemaksed moodustasid (31. detsembri 2012. aasta seisuga) (122) umbes 34,2 % Nea Proton Banki riskiga kaalutud varast. Nagu on sätestatud New Protoni uurimise algatamise otsuse põhjenduses 80, moodustasid meetmed NP1 ja NP2 rohkem kui 50 % Proton Banki riskiga kaalutud varast või rohkem kui 130 % Nea Proton Banki riskiga kaalutud varast. Enne Eurobankile müümist tehtud osakapitali sissemaksed (s.o meede NP3) moodustasid (31. mai 2013. aasta seisuga) umbes 48,7 % Nea Proton Banki riskiga kaalutud varast. Selline abisumma koos hüvitamise puudumisega nõuab abisaaja turuosa ulatuslikku vähendamist.
(224)
Mis puudutab turgu, kus Nea Proton Bank tegutseb, on Nea Proton Banki uurimise algatamise otsuse põhjenduses 82 juhitud tähelepanu, et Proton Bank oli väga väike pank (mille turuosa moodustas Kreeka pankade koguvaradest umbes 1 %) ning sellest tulenevalt olid ka Proton Bankist Nea Proton Banki üle kantud vara ja kohustused Kreeka pangandussüsteemi mahuga võrreldes väga väikesed. Seepärast järeldas komisjon, et olenemata väga suurest abisummast võib Nea Proton Bankile antud abist põhjustatud konkurentsimoonutusi pidada piiratuks.
(225)
Lisaks toimus Nea Proton Banki majandustegevuse pakkumine konkurentidele avatud enampakkumise kaudu. Pärast müüki lakkas Nea Proton Bank konkureerimast iseseisva üksusena, kuna ta ühendati täielikult Eurobankiga.
(226)
Komisjon järeldab, et arvestades Nea Proton Banki väiksust, avatud müügiprotsessi ning asjaolu, et nimetatud pank ei konkureeri enam iseseisva üksusena, ei esine väga suurest abisummast ja hüvitamise puudumisest olenemata põhjendamatut konkurentsi moonutamist.
6.1.4.4. Järeldus kokkusobivuse kohta ümberkorraldamisteatisega
(227)
Võttes arvesse eespool põhjendustes 216-226 ülalpoolesitatud analüüsi, järeldab komisjon, et Nea Proton Banki müük ja ühendamine Eurobankiga tagavad Nea Proton Banki pikaajalise elujõulisuse, et abi puhul on piirdutud minimaalselt vajalikuga ning ei esine põhjendamatut konkurentsi moonutamist.
(228)
Kõik tabelis 7 loetletud abimeetmed tuleks seega lugeda kokkusobivaks siseturuga.
6.2. NEW TT BANKIGA SEOTUD ABI HINDAMINE
6.2.1. Abi olemasolu ja suurus
(229)
Komisjon peab hindama, kas meetmed kujutavad endast riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
6.2.1.1. Abi olemasolu T Banki üle kantud vara ja kohustuste rahastamispuudujäägi katmise puhul (meede T)
(230)
T Banki uurimise algatamise otsuse põhjendustes 26-32 on komisjon juba sätestanud, et meede T, T Banki üle kantud vara ja kohustuste rahastamispuudujäägi katmine Kreeka hoiuste ja investeeringute tagamise fondi ja finantsstabiilsuse fondi kriisilahenduskavast, kujutab riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Sama otsuse põhjenduses 33 nimetas komisjon riigiabi saajaks TT Banki, millesse kanti üle T Banki majandustegevus, mis jätkus just tänu laekunud abile.
6.2.1.2. Abi olemasolu TT Banki rekapitaliseerimise meetme raames toimunud rekapitaliseerimise puhul (meede TT)
(231)
Kreeka riigi 224,96 miljoni euro suurune kapitalisüst TT Bankile (meede TT) tehti Kreeka pankade toetuskavasse (123) kuuluva rekapitaliseerimismeetme raames. Kava heakskiitmise otsuses järeldas komisjon, et kava raames võetud meetmed kujutavad riigiabi. Seega kujutas meede TT abi TT Bankile.
(232)
Nagu märkis komisjon New TT uurimise algatamise otsuse põhjenduses 98, säilitas New TT Bank ettevõtjas TT Bank (sealhulgas T Bankis) arendatud majandustegevuse.
6.2.1.3. Abi olemasolu New TT Banki rahastamispuudujäägi katmise puhul (meede NTT1)
(233)
New TT uurimise algatamise otsuse põhjendustes 53-57 on komisjon juba sätestanud, et meede NTT1, finantsstabiilsuse fondi sekkumine eesmärgiga katta New TT Banki rahastamispuudujääk, kujutab endast riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Sama otsuse põhjenduses 54 sätestas komisjon, et meetmest sai majanduslikku kasu New TT Bank, kes säilitas TT Banki majandustegevuse, mis jätkus just tänu laekunud abile.
6.2.1.4. Abi olemasolu esialgse algkapitali sissemakse puhul (meede NTT2)
(234)
New TT uurimise algatamise otsuse põhjendustes 49-52 on komisjon juba sätestanud, et meede NTT2, Kreeka finantsstabiilsuse fondi kapitalisüst New TT Bankile summas 500 miljonit eurot, kujutab endast New TT Bankile antud riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
6.2.1.5. Abi andmine Eurobankile kui New TT Banki ostjale
(235)
Eurobank omandas New TT Banki aktsiad avatud ja mittediskrimineeriva hankemenetluse teel. Kreeka ametiasutuste 15. juulil 2013 esitatud teabe kohaselt võttis fondi finantsnõustaja ühendust mitmete võimalike Kreeka ja välispankadega ja investoritega, kuid lõpliku pakkumuse tegi vaid neli suurimat panka. Asjaolu, et finantsnõustaja võttis ühendust mitmete pankadega, võimaldab komisjonil järeldada, et hankemenetlus oli avatud ja mittediskrimineeriv. Eurobanki pakkumus hinnati parimaks tänu pakutud hinnale ja tasu liigile.
(236)
Täpsemalt nõustus Eurobank tasuma finantsstabiilsuse fondile kokku 681 miljonit eurot uute emiteeritud tavaaktsiatena. Suuruselt teine pakkumus kujutas rahalist pakkumust summas 500 miljonit eurot. Seega oli see 26,58 % madalam kui Eurobanki pakkumus. Kreeka keskpanga 8. juuli 2013. aasta kirja kohaselt ei olnud võimalik kaaluda ühtki kohaliku panga rahalist pakkumust põhjusel, et need sõltusid eurosüsteemi rahastamisest, ning veelgi vähem juhul, kui saadi erakorralist likviidsusabi. Seega ei olnud suuruselt teine pakkumus kooskõlas Kreeka keskpanga nõuetega.
(237)
Samuti tuleb märkida, et müügilepingu kohaselt sai finantsstabiilsuse fond Eurobankilt 1 418,75 miljoni euro väärtuses uusi emiteeritud tavaaktsiaid müügihinnaga 0,48 eurot aktsia (124). Fondi aktsiaosalus Eurobankis kasvas 93,55 protsendilt 95,23 protsendile.
(238)
Seega järeldab komisjon, et omandamine ei kujuta abi andmist ostjale.
6.2.1.6. Järeldus abi olemasolu kohta
(239)
Eespool kirjeldatut arvesse võttes leiab komisjon, et meetmed T, TT, NTT1 ja NTT2 kujutavad riigiabi. Meetme T kohta järeldab komisjon, et abi anti T Banki tegevusvaldkondadele, mis kanti üle TT Banki ja hiljem New TT Banki. Meetme TT kohta järeldab komisjon, et abi anti TT Banki tegevusvaldkondadele, mis kanti üle New TT Banki. Meetmetest NTT1 ja NTT2 sai kasu New TT Bank.
(240)
Seega järeldab komisjon, et T Banki tegevusvaldkondadele, mis säilitati TT Bankis ja hiljem New TT Bankis, eraldati rekapitaliseerimiseks abi summas 677 miljonit eurot, ning TT Banki tegevusvaldkondadele, mis säilitati New TT Bankis, eraldati kapitalitoetuse vormis riigiabi summas 4 457,96 miljonit eurot (meetmed TT, NTT1 ja NTT2).
Tabel 10
Ülevaade T Banki, TT Banki ja New TT Banki saadud koguabist
Abisaaja
Meede
Kirjeldus
Abisumma (mln eurodes)
T Banki tegevusvaldkonnad
T
T Bankist TT Banki ülekandmisel tekkinud rahastamispuudujäägi katmine
677
TT Banki tegevusvaldkonnad
TT
Rekapitaliseerimine
224,96
New TT Banki tegevusvaldkonnad
NTT1
TT Bankist New TT Banki ülekandmisel tekkinud rahastamispuudujäägi katmine
3 732,6
NTT2
Algkapital
500
6.2.2. Kokkusobivuse hindamise õiguslik alus
(241)
Aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktiga b volitatakse komisjoni tegema kindlaks, kas siseturuga on kokkusobiv abi, mis on antud mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks.
(242)
Nagu on selgitatud põhjendustes 199 ja 200, tuleb Kreeka pankade suhtes võetud abimeetmete hindamiseks võtta aluseks aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkt b.
(243)
Nagu on selgitatud põhjenduses 201, on aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel kokkusobiv abi, mis vastab kokkusobivuse, s.o asjakohasuse, vajalikkuse ja proportsionaalsuse üldkriteeriumidele.
(244)
Abimeetmete hindamise põhimõtted kehtestati esmalt 2008. aasta pangandusteatises.
(245)
Rekapitaliseerimisteatises (125) sätestati edasised juhised riigi kapitalisüstide puhul nõutavate hüvitise tasemete kohta.
(246)
Ümberkorraldamisteatises (126) selgitas komisjon lõpuks ümberkorralduskavade hindamise meetodit. Eurobanki ümberkorralduskava hindamisel ümberkorraldamisteatise kohaselt võtab komisjon arvesse kõiki tabelis 8 osutatud meetmeid.
6.2.3. Abimeetmete kokkusobivus 2008. aasta pangandusteatise ja rekapitaliseerimisteatisega
6.2.3.1. Abimeetme T kokkusobivus 2008. aasta pangandusteatise ja rekapitaliseerimisteatisega
(247)
Meetme T kohta on komisjon T Banki uurimise algatamise otsuses leidnud, et selle puhul on aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti b nõuded täidetud, ning otsustanud, et meede on siseturuga kokkusobiv finantsstabiilsuse kaalutlustel kuue kuu jooksul alates asjaomase otsuse kuupäevast. Kreeka ametiasutused ei ole esitanud TT Banki ajakohastatud ümberkorralduskava, milles oleks arvesse võetud T Banki tegevuse integreerimist TT Banki enne nimetatud pooleaastase ajavahemiku lõppu. New TT uurimise algatamise otsuse põhjenduses 83 leidis komisjon siiski, et tegevusetus oli mõistetav seetõttu, et vahepeal oli võetud vastu otsus TT Banki kriisilahenduse kohta. Kuna Kreeka ametiasutused esitasid 2013. aasta jaanuaris TT Banki ümberkorraldamise kava ning 2013. aasta märtsis selle ajakohastatud versiooni ning mõlemas neist käsitletakse T Bankist TT Banki üle kantud tegevusvaldkondi, kiitis komisjon oma New TT uurimise algatamise otsuses meetme T heaks päästmisabina seni, kuni võetakse vastu lõplik otsus meetmete T, TT, NTT1 ja NTT2 kohta.
6.2.3.2. Abimeetme TT kokkusobivus 2008. aasta pangandusteatisega
(248)
Oma 19. novembri 2008. aasta otsuses (127) on komisjon juba järeldanud, et 2009. aasta mais Kreeka pankade toetuskava rekapitaliseerimismeetme raames võetud meede TT on 2008. aasta pangandusteatise seisukohast kokkusobiv päästmisabi. 19. novembri 2008. aasta otsuses ei viidatud rekapitaliseerimisteatisele, kuna viimast ei olnud selleks ajaks veel vastu võetud.
6.2.3.3. Abimeetmete NTT1 ja NTT2 kokkusobivus 2008. aasta pangandusteatise ja rekapitaliseerimisteatisega
(249)
Komisjon on New TT uurimise algatamise otsuses meetmed NTT1 ja NTT2 päästmisabina ajutiselt juba heaks kiitnud.
6.2.4. Abimeetmete T, TT, NTT1 ja NTT2 kokkusobivus ümberkorraldamisteatisega
6.2.4.1. Abi ebapiisav hüvitamine: võetakse arvesse ümberkorraldamisteatise hindamise raames.
(250)
T Banki käsitleva otsuse põhjenduses 45 märkis komisjon, et Kreeka hoiuste ja investeeringute tagamise fond ja Kreeka finantsstabiilsuse fond ei nõua tõenäoliselt raha tagasimaksmist ning et T Bankist TT Banki ülekandmisel tekkinud rahastamispuudujäägi katmine sarnaneb seega toetusele. Pealegi, nagu on järeldatud New TT uurimise algatamise otsuse põhjenduses 101, võib Kreeka finantsstabiilsuse fond loota 500 miljoni euro suurusest algkapitali sissemaksest (meede NTT2) vaid osa tagasisaamist. Lisaks märkis komisjon, et TT Bankist New TT Banki ülekandmisest tekkinud rahastamispuudujäägi katmist (meede NTT1) Kreeka finantsstabiilsuse fondile ei hüvitata ning on väga väike tõenäosus, et finantsstabiilsuse fond saab midagi tagasi 3,7 miljardist eurost. Lõpuks märgib komisjon, et riigiabi väga tõenäoliselt ei korva meetmest TT midagi, kuna 2009. aasta mais väljastatud eelisaktsiatega seotud omakapitali investeeringud jäid likvideeritud TT Banki.
(251)
Nagu on osutatud New TT uurimise algatamise otsuse põhjendustes 77 ja 102, tingib hüvitamise puudumine põhjaliku ümberkorraldamise vajaduse nii elujõulisuse kui ka konkurentsimoonutusi piiravate meetmete näol.
6.2.4.2. New TT Banki tegevuse pikaajaline elujõulisus müügi kontekstis
(252)
Ümberkorraldamisteatise punktis 21 on sätestatud, et kui raskustes olev krediidiasutus ei suuda usaldusväärselt taastada oma pikaajalist elujõulisust, tuleb kaaluda krediidiasutuse nõuetekohast likvideerimist või enampakkumisel müüki.
(253)
New TT uurimise algatamise otsuse punktis 3.2.4.1 väljendas komisjon tõsist kahtlust selle üle, kas New TT Bank suudab taastada oma pikaajalise elujõulisuse iseseisva üksusena ning kas New TT Bank suudab saavutada kavandatud tulude kasvu. Lisaks juhiti tähelepanu asjaolule, et New TT Bank oli võtnud üksnes piiratud hulgal meetmeid kasumi teenimiseks ning liialt vähe meetmeid personalikulude vähendamiseks ja filiaalivõrgu ratsionaliseerimiseks. Samuti viidati sünergiale, mida oleks võimalik saavutada New TT Banki integreerimisel suuremasse finantsüksusesse.
(254)
Selle kohta on ümberkorraldamisteatise punktis 17 sätestatud, et pikaajalise elujõulisuse taastamisele võib kaasa aidata raskustes oleva panga müümine muule finantsasutusele, kui ostja on elujõuline ja võimeline raskustes oleva panga edukalt üle võtma ning suudab aidata taastada turu usaldust. Seda enam, et Kreeka teise kohandamiskava majandus- ja rahanduspoliitika memorandumi kohaselt oli New TT Banki müük esmatähtis tegevus, võttes arvesse üldsuse huve ja finantsstabiilsuse ning finantsstabiilsuse fondi varade kaitsmise kaalutlusi.
(255)
Nagu on ümberkorraldamiskava alusel sätestatud punktis 7.5.2, võib Eurobanki käsitleda elujõulise üksusena. Seepärast võimaldab New TT Banki majandustegevuse ülekandmine Eurobanki taastada selle elujõulisuse. Seega lõpetab New TT Bank tegutsemise iseseisva konkurendina. New TT Banki ja Eurobanki reaalne ühinemine toimus 14. aprillil 2014. Hellenic Postbanki nimega filiaalivõrku vähendatakse (Eurobank kavatseb jätta Hellenic Postbanki nime osale filiaalidele alles, T Banki nimi kaotatakse ja filiaalivõrk suletakse pea täielikult), tehingute arveldusosakond ja muud peakontori ülesanded integreeritakse täielikult Eurobankiga. Komisjoni järelduse kohaselt tagatakse ümberkorralduskavaga ebapiisava hüvitamise tõttu nõutav põhjalik ümberkorraldamine.
6.2.4.3. Omaosalus ja kulude jagamine
(256)
New TT uurimise algatamise otsuse põhjenduses 99 komisjoni väljendatud mure seoses sellega, kas iseseisva üksusena ümberkorraldamine võimendas New TT Banki ümberkorralduskulusid, sai lahenduse vabatahtlikult töölt lahkumise kava (128) näol, mille New TT Bank viis ellu 2013. aasta juulis iseseisva üksusena, ning panga müügiga Eurobankile. Täpsemalt viiakse ümberkorralduskulud miinimumini filiaalivõrgu ratsionaliseerimise ning T Banki täieliku ja reaalse integreerimise kaudu Eurobankiga.
(257)
Mis puutub aktsionäride ja allutatud laenude omanike vahel koormuse jagamisse, siis on komisjon juba New TT uurimise algatamise otsuse põhjenduses 100 sätestanud, et aktsionäre ega allutatud laenude omanikke New TT Banki üle ei kantud, vaid nad jäid likvideerimisel olevasse TT Banki. Seepärast märkis komisjon, et aktsionäride ja allutatud laenude omanike vahel oli koormus piisavalt jagatud.
(258)
Seega leiab komisjon, et ümberkorralduskulude puhul on piirdutud miinimumiga ning saavutatud on piisav koormuse jagunemine. Nagu aga on juba järeldatud põhjenduses (251), tingis hüvitamise puudumine põhjaliku ümberkorraldamise vajaduse nii elujõulisuse kui ka konkurentsimoonutusi piiravate meetmete näol.
6.2.4.4. Konkurentsimoonutuste piiramise meetmed
(259)
Konkurentsimoonutuste piiramise meetmete kohta on ümberkorraldamisteatise punktis 30 öeldud, et komisjon lähtub selliste meetmete vajaduse hindamisel asjaomaste pankade tegevuse eeldatavast mahust, ulatusest ja liigist pärast usaldusväärse ümberkorraldamiskava rakendamist. Selliste meetmete olemus ja vorm sõltuvad kahest kriteeriumist: esiteks abisumma suurusest ja selle andmise tingimustest ning teiseks selle turu või nende turgude iseloomust, kus abi saanud pank tegutseb.
(260)
Seoses saadud abi suurusega meenutab komisjon, et New TT uurimise algatamise otsuse põhjenduses 104 on ta märkinud, et New TT Bank on saanud abi 4,6 miljardi euro eest (meetmed NTT1 ja NTT2), mis moodustab enam kui 70 % TT Banki riskiga kaalutud varast ja enam kui 90 % New TT Banki riskiga kaalutud varast. Lisaks märkis komisjon, et TT Bank (New TT Banki üle kantud majandustegevusega varem tegelenud juriidiline isik) oli juba saanud abi Kreeka pankade toetuskavast (129) - esmalt kapitalisüsti summas 224,96 miljonit eurot eelisaktsiate vormis (meede TT), mis moodustas tol ajal 2,9 % panga riskiga kaalutud varast. Lisaks eraldati T Banki kriisi lahendamise raames TT Banki üle kantud tegevusvaldkondadele kriisilahendusabi kokku umbes 678 miljonit eurot (meede T), mis moodustas ühinemise kuupäeval (31. märts 2011) 37,7 % T Banki riskiga kaalutud varast. Selline abisumma koos hüvitamise puudumisega nõuab põhjalikku ümberkorraldamist.
(261)
Teisalt on komisjon New TT uurimise algatamise otsuse põhjenduses 104 toonud välja abi eraldamise tingimused. Täpsemalt tundub, et märkimisväärne osa TT Banki viimaste aastate kahjumist ei pärine tegevusriskist, vaid Kreeka riigivõlakirjade hoidmisest. Samuti märkis komisjon, et suured laenukahjumid era- ja äriklientidele laenamisel ei ole põhjustatud riskantsest laenamisest, vaid peamiselt erakordselt suurest ja pikaajalisest majanduslangusest. Seega tundub, et abi ei moonuta eriti konkurentsi. Siiski märkis komisjon, et kui vaadata TT Banki suurust, siis hoiti pangas proportsionaalselt märkimisväärselt rohkem Kreeka riigivõlakirju kui teistes Kreeka pankades ning see tegur kajastab teatavat kohatut riskeerimist.
(262)
Nagu juba märgitud, lõpetas New TT Bank tegevuse kui eraldiseisev konkurent, kes kujundab oma poliitikat iseseisva üksusena. Eurobanki ümberkorraldamiskava põhineb New TT Banki täieliku integreerimise eeldusel, isegi kui Eurobank jätkab Hellenic Postbanki nime kasutamist mõne filiaali ja toote puhul.
(263)
Mis puudutab turgu, kus New TT Bank tegutses, on New TT Banki uurimise algatamise otsuse põhjenduses 106 juhitud tähelepanu, et TT Bank oli keskmise suurusega pank (mille hoiuste turuosa moodustas umbes 6 %) ning sellest tulenevalt olid ka TT Bankist New TT Banki üle kantud vara ja kohustused Kreeka pangandussüsteemi mahuga võrreldes suhteliselt väikesed. Seepärast järeldas komisjon, et olenemata väga suurest abisummast võib pidada New TT Bankile antud abist põhjustatud konkurentsimoonutusi pigem piiratuks.
(264)
Hellenic Postbanki nimega filiaalivõrgu kavandatav vähendamine umbes 50 filiaali võrra (130) 196st kinnitab põhjenduses (263) esitatud hinnangut, mille kohaselt saab pidada New TT Bankile eraldatud abist põhjustatud konkurentsi moonutamist pigem piiratuks.
(265)
Lisaks toimus New TT Banki majandustegevuse pakkumine konkurentidele avatud ja mittediskrimineeriva enampakkumise kaudu.
(266)
Märkimisväärne osa abimeetmetest NTT1 ja NTT2 oli pigem vajalik võla kustutamise tõttu riigi kasuks (erasektori kaasamise programmi raames) ning erakordselt kauaaegse majanduslanguse, mitte kohatute laenamistavade tõttu. Lisaks oli New TT Banki tegevusmaht väike, müügiprotsess avatud, läbipaistev ja mittediskrimineeriv ning New TT Bank lõpetab tegevuse iseseisva konkurendina. Seepärast järeldab komisjon, et olenemata väga suurest abisummast ja antud riigiabi ebapiisavast hüvitamisest ei esine põhjendamatut konkurentsi moonutamist.
6.2.4.5. Järeldus abimeetmete T, TT, NTT1 ja NTT2 kokkusobivuse kohta ümberkorraldamisteatisega
(267)
Komisjon järeldab, et New TT Banki müük Eurobankile ning seotud ümberkorraldused tagavad New TT Banki pikaajalise elujõulisuse, abi piiramise vajaliku miinimumiga ja põhjendamatu konkurentsi moonutamise ärahoidmise.
(268)
Kõik tabelis 8 loetletud abimeetmed tuleks lugeda kokkusobivaks siseturuga.
7. EUROBANKILE ANTUD ABI HINDAMINE
7.1. ABI OLEMASOLU JA SUURUS
(269)
Komisjon peab tegema kindlaks riigiabi olemasolu aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
7.1.1. Abi olemasolu Kreeka pankade toetuskava raames võetud meetmete puhul
7.1.1.1. Tagatisena ja riigivõlakirjadena antud riigi likviidsustoetus (meede L1)
(270)
Komisjon on oma otsustes Kreeka pankade toetuskava (131) heakskiitmise ja pikendamise kohta juba sätestanud, et kava raames antud likviidsustoetus kujutab endast abi. 15. aprilli 2011. aasta seisuga oli tagatissumma 13 600 miljonit eurot, 30. novembril 2013. aastal oli see tõusnud 13 932 miljonile eurole. Kava raames antav edasine likviidsustoetus kujutab samamoodi abi.
7.1.1.2. Rekapitaliseerimiskava raames kohaldatud riigipoolne rekapitaliseerimine (meede A)
(271)
Oma 19. novembri 2008. aasta otsuses on komisjon juba sätestanud, et Kreeka pankade toetuskava raames võetud rekapitaliseerimismeede kujutab endast abi. Eurobankile on eraldatud 950 miljonit eurot eelisaktsiaid, mis moodustavad 2 % panga riskiga kaalutud varast (132).
(272)
2010. aastal viis Kreeka sisse mitmed muudatused eelisaktsiate tehnilistesse parameetritesse. Et muudatused tõstavad riigihüvitist, st kupongimaksed kasvavad igal aastal 2 %, kui eelisaktsiaid ei ole viie aasta jooksul tagasi ostetud, järeldab komisjon, et tehniliste parameetrite muutmine ei too Eurobankile kaasa eelist ega sisalda seega täiendavat riigiabi.
7.1.2. Abi olemasolu riigi tagatud likviidsusabi puhul (meede L2)
(273)
2008. aasta pangandusteatise punktis 51 selgitas komisjon, et keskpankade rahaliste vahendite eraldamine finantsasutustele ei kujuta abi juhul, kui on täidetud neli kumulatiivset tingimust seoses finantsasutuse maksevõimelisusega, laenu tagatusega, finantsasutuse suhtes kehtestatud intressimääraga ja riigi edasigarantii puudumisega. Et riigi tagatud erakorraline likviidsusabi ei ole nimetatud nelja kumulatiivse tingimusega kooskõlas (eeskätt riigi tagatise tõttu ja seepärast, et see eraldati koos muude toetusmeetmetega), kujutab see abi.
(274)
Riigi tagatud erakorraline likviidsusabi vastab aluslepingu artikli 107 lõike 1 tingimustele. Esiteks hõlmab meede riigitagatise andmist Kreeka keskpangale ning mis tahes kahjumi kannab riik. Seega hõlmab meede riigi vahendeid. Erakorraline likviidsusabi võimaldab pankadel saada rahalisi vahendeid olukorras, kus neil puudub juurdepääs hulgirahastamise turgudele ja eurosüsteemi tavapärastele refinantseerimistehingutele. Seega andis riigi tagatud erakorraline likviidsusabi Eurobankile eelise. Et erakorraline likviidsusabi piirdub pangandussektoriga, on meede valikuline. Ning kuna riigi tagatud erakorraline likviidsusabi võimaldas Eurobankil turul edasi tegutseda, vältida makseviivitusi ja turult lahkumist, on tegemist konkurentsi moonutamisega. Kuna pank tegutseb ka muudel Euroopa finantsturgudel ja kuna teiste liikmesriikide finantsasutused tegutsevad või oleksid olnud huvitatud tegutsemisest omakorda Kreekas, mõjutab eelis ka liikmesriikidevahelist kaubandust.
(275)
Riigi tagatud erakorraline likviidsusabi (meede L2) kujutab endast riigiabi. Nimetatud likviidsusabi suurus on olnud varieeruv. 31. detsembril 2012 oli see umbes 12 miljardit eurot.
7.1.3. Abi olemasolu Kreeka finantsstabiilsuse fondi võetud meetmete puhul
7.1.3.1. Esimene ajutine rekapitaliseerimine (meede B1)
(276)
Eurobanki uurimise algatamise otsuse punktis 5.1 on komisjon juba järeldanud, et esimene ajutine rekapitaliseerimine kujutab endast riigiabi. Saadud kapital on 3 970 miljonit eurot.
7.1.3.2. Teine ajutine rekapitaliseerimine (meede B2)
(277)
Meede B2 viidi ellu finantsstabiilsuse fondi vahenditest, mis hõlmasid riigi vahendeid, nagu on selgitatud Eurobanki uurimise algatamise otsuse põhjenduses 47.
(278)
Mis puutub eelise olemasollu, siis tõstis meede B2 Eurobanki omavahendite suhtarvu tasemele, mis võimaldas jätkata turul tegutsemist ja saada juurdepääsu eurosüsteemi rahalistele vahenditele. Lisaks kujutab meetme B2 hüvitamine intresside kogunemist Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi (EFSF) võlakirjadele, samuti täiendavat 1 % suurust tasu. Et hüvitis on ilmselt väiksem sarnaste turul liikuvate kapitaliinstrumentide hüvitistest, ei oleks Eurobank kindlasti suutnud sellistel tingimustel samaväärsel hulgal kapitali turult hankida. Seega kujutas meede B2 Eurobankile riigi vahenditest eelise andmist. Et meede oli kättesaadav vaid Eurobankile, on see valikuline.
(279)
Meetme B2 tulemus on Eurobanki seisundi tugevnemine ja konkurentsi moonutamine, sest abisaaja käsutusse anti rahalisi vahendeid, mis olid vajalikud kapitalinõuete täitmiseks. Kuna Eurobank tegutseb ka muudel Euroopa pangandusturgudel ja kuna teiste liikmesriikide finantsasutused tegutsevad omakorda Kreekas, eeskätt kindlustusturul, mõjutab meede B2 tõenäoliselt ka liikmesriikidevahelist kaubandust.
(280)
Komisjoni leiab, et meede B2 kujutab endast riigiabi. Riigi pädevad asutused käsitlesid oma teatises seda samuti abina. Saadud kapital on 1 341 miljonit eurot.
7.1.3.3. Kohustuse võtmise kinnitus (meede B3)
(281)
Meetmega B3 võttis Kreeka finantsstabiilsuse fond kohustuse anda Eurobanki rekapitaliseerimise lõpuleviimiseks vajalikku täiendavat kapitali summa ulatuses, mille Kreeka keskpank 2012. aasta stressitesti raames kehtestab. Finantsstabiilsuse fondi vahendid tulevad riigilt. Seega järeldab komisjon, et kohustuse võtmise kinnitus hõlmab riigi vahendeid. Kreeka finantsstabiilsuse fondist finantsasutustele toetuse eraldamise tingimused on täpselt määratletud ja piiritletud seadusega. Seega võib riigi vahendite kasutamist käsitada riikliku meetmena. Finantsstabiilsuse fond võttis kohustuse eraldada täiendavat kapitali kuni 528 miljonit eurot.
(282)
Kohustuse võtmise kinnitus andis pangale eelise, kuna see taastas hoiustajate kindluse, et Eurobank suudab hankida kogu vajaliku kapitali, st saada finantsstabiilsuse fondist kapitali juhul, kui ta seda turult hankida ei suuda. Kohustus hõlbustab ka turult erakapitali hankimist, kuna investorid said kinnituse, et kui Eurobank ei suuda turult osa kapitali hankida, eraldab selle finantsstabiilsuse fond. Ükski erainvestor ei oleks enne rekapitaliseerimise tingimuste teatavaks tegemist nõustunud kohustusi võtma ning Eurobankil ei olnud sel ajal juurdepääsu kapitaliturule.
(283)
Kuna Eurobank tegutseb ka muudel Euroopa finantsturgudel ja kuna teiste liikmesriikide finantsasutused tegutsevad omakorda Kreekas, eeskätt kindlustusturul, mõjutab meede B3 tõenäoliselt ka liikmesriikidevahelist kaubandust ja moonutab konkurentsi.
(284)
Seega kujutab meede B3 endast abi ja Kreeka ametiasutused teatasid sellest kui abist 27. detsembril 2012.
7.1.3.4. 2013. aasta kevadine rekapitaliseerimine (meede B4)
(285)
2013. aasta kevadine rekapitaliseerimine (meede B4) kujutab esimese ja teise ajutise rekapitaliseerimise (meetmed B1 ja B2) ning kohustuse võtmise kinnituse (meede B3) konverteerimist püsivaks rekapitaliseerimiseks väärtuses 5 839 miljonit eurot tavaaktsiate vormis. Et meede B4 kujutab juba antud abi konverteerimist, sisaldab see endiselt riigi vahendeid, kuid ei suurenda abi nominaalväärtust. Siiski suurendab see Eurobanki saadud eelist (ja seega konkurentsimoonutusi), kuna tegemist on püsiva ja mitte ajutise rekapitaliseerimisega, nagu olid meetmed B1 ja B2. Võrreldes meetmega B3, mis on vaid kohustus ja mitte tegelik rekapitaliseerimine, tõstis meede B4 Eurobanki kapitali adekvaatsust ning andis seega suurema eelise.
(286)
Komisjon märgib, et kõik Kreekas tegutsevad pangad sellist abi ei saanud. Mis puudutab konkurentsi moonutamist ja mõju kaubandusele, märgib komisjon näiteks, et abi aitas Eurobankil jätkata oma tehinguid teistes liikmesriikides, nagu Rumeenias ja Bulgaarias. Panga likvideerimine oleks toonud kaasa tegevuse lõpetamise välisturgudel kas likvideerimise või ettevõtete müügi teel. Lisaks konkureerib Eurobank Kreekas oma kindlustusteenustega muudest liikmesriikidest pärit kindlustusettevõtete tütarettevõtjatega. Seega piiratakse meetmega konkurentsi ja see mõjutab liikmesriikide vahelist kaubandust. Meede B4 kujutab endast järelikult riigiabi.
7.1.3.5. Järeldus meetmete B1, B2, B3 ja B4 kohta
(287)
Meetmed B1, B2, B3 ja B4 kujutavad endast riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Meetmetes B1, B2, B3 ja B4 sisalduv riigiabi moodustab 5 839 miljonit eurot - summa, mille Kreeka finantsstabiilsuse fond ka tegelikult Eurobankile välja maksis.
(288)
Ümberkorraldamisteatise punktis 31 on märgitud, et lisaks abi absoluutsummale on komisjon võtnud arvesse ka panga riskiga kaalutud varaga seotud abi. Meetmed B1, B2, B3 ja B4 viidi ellu ühe aasta jooksul - 2012. aasta aprillist 2013. aasta maini. Sel ajal muutus panga riskiga kaalutud vara. Seoses sellega tekib küsimus, milline riskiga kaalutud vara näitaja aluseks võtta - kas perioodi alguse või lõpu oma. Meetmete B1, B2, B3 ja B4 eesmärk on katta Kreeka keskpanga 2012. aasta märtsis kindlaks määratud kapitalivajadus (2012. aasta stressitest). Teisisõnu oli meetmetega hõlmatud kapitalivajadus 2012. aasta märtsis juba olemas. Seega leiab komisjon, et meetmetes B1, B2, B3 ja B4 sisalduvat abisummat tuleb võrrelda Eurobanki riskiga kaalutud varaga seisuga 31. märts 2012. Samuti tuletatakse meelde, et Kreeka keskpank ei võtnud ajavahemikus 2012. aasta märtsist kuni 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimiseni arvesse Kreeka pankade omandamisi, et korrigeerida nende kapitalivajadust kas üles- või allapoole. Asjaomasest tegurist nähtub, et meetmed B1, B2, B3 ja B4 kujutasid endast abimeetmeid, mis olid seotud Eurobanki näitajatega seisuga 31. märts 2012.
(289)
Esimene ja teine ajutine rekapitaliseerimine ning kohustuste võtmise kinnitus moodustasid kokku 5 839 miljonit eurot. Asjaomane summa moodustab 13,8 % Eurobanki riskiga kaalutud varast seisuga 31. märts 2012.
7.1.3.6. 2014. aasta rekapitaliseerimise kohustus (meede C)
(290)
31. märtsil 2014 esitas finantsstabiilsuse fond Eurobankile kohustuse võtmise kinnituse lubadusega osaleda panga aktsiakapitali suurendamises kogusummas kuni 2 864 miljonit eurot (meede C). Põhjenduses 277 selgitatud põhjustel hõlmab meede riigi vahendeid. Meede andis Eurobankile eelise, kuna sellega tagati pangale vajaliku kapitali olemasolu, mis omakorda taastab hoiustajate usalduse ja hõlbustab kapitali hankimist erainvestoritelt.
(291)
Kui erainvestorid ei märgi kogu kapitali suurendamise summat, peab finantsstabiilsuse fond oma kohustuse võtmise kinnituse kohaselt tegema pangale tegeliku kapitalisüsti. Kapitalisüst annaks võrreldes kohustuse võtmise kinnitusega Eurobankile suurema eelise. Erinevalt kohustuse võtmise kinnitusest suurendab tegelik kapitalisüst Eurobanki kapitali adekvaatsust.
(292)
Ei kohustuse võtmise kinnitus ega selle võimalik rakendamine tegeliku kapitalisüstina ei ole kooskõlas turumajandusliku erainvestori põhimõttega. Isegi kui finantsstabiilsuse fond peaks ostma uusi aktsiaid erainvestoritega sama hinnaga, on fondi osalemine uusi aktsiaid märkivate erainvestorite omast väga erinev. Finantsstabiilsuse fond võttis kohustuse märkida vajaduse korral kogu suurendatav kapital juba enne seda, kui mis tahes erainvestor oli võtnud ametliku kohustuse aktsiaid osta. Uusi aktsiaid ostvad erainvestorid võivad olla kindlad, et Eurobank saab igal ajal vajaliku kapitali, kuna finantsstabiilsuse fond tegutseb kaitsemehhanismina, ostes mis tahes erainvestorite märkimata aktsiad. Teiseks osaleb fond üksnes juhul, kui erainvestorite nõudlusest jääb puudu, ning teeb seda vastavalt väljakuulutatud hinnavahemikule. Nii tagab fond Eurobankile kapitali, mida pank turult sama aktsiahinnaga ei leia. Selle tagajärjel võimaldab finantsstabiilsuse fond kapitali ulatuses või hinnaga, mida turg ei oleks valmis pakkuma.
(293)
Meede C on valikuline, kuna see oli võetud üksnes Eurobanki suhtes. Eurobanki seisund tugevnes, sest abisaaja käsutusse anti rahalisi vahendeid, mis olid vajalikud Kreeka keskpanga kehtestatud kapitalinõuetele vastavuse säilitamiseks. Tegemist on seega eelisega, mis moonutas konkurentsi. Kuna Eurobank tegutseb ka muudel Euroopa pangandusturgudel ja kuna teiste liikmesriikide finantsasutused tegutsevad omakorda Kreekas, eeskätt kindlustusturul, mõjutab meede C tõenäoliselt ka liikmesriikidevahelist kaubandust.
(294)
2014. aasta rekapitaliseerimise kohustus kujutab riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Meetmega hõlmatud abisumma on 2 864 miljonit eurot, mis moodustas Eurobanki riskiga kaalutud varast 31. detsembri 2013. aasta seisuga 7,5 % (133).
(295)
Kui finantsstabiilsuse fond eraldab oma kohustuse realiseerimiseks ka tegelikult Eurobankile kapitali, suurendab see Eurobankile antavat eelist ja konkurentsimoonutusi, kuid ei suurenda abi nominaalsummat (134).
7.1.4. Järeldus abi olemasolu ja kogusumma kohta
(296)
Meetmed A, B1, B2, B3, B4 ja C kujutavad riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
Table 11
Overview of the total aid received by the Bank
Viide
Meede
Meetme liik
Abisumma
Abi/riskiga kaalutud vara
A
Eelisaktsiad
Kapitalitoetus
950 miljonit eurot
2 %
B1 B2 B3 B4
Esimene ajutine rekapitaliseerimine
Teine ajutine rekapitaliseerimine
Kohustuse võtmise kinnitus
2013. aasta kevadine rekapitaliseerimine
Kapitalitoetus
5 839 miljonit eurot
13,8 %
C
2014. aasta rekapitaliseerimise kohustus
Kohustus anda kapitalitoetust
2 864 miljonit eurot
7,5 %
Eurobankile antud finantsabi kokku
9 653 miljonit eurot
15,8 %
Eurobankile välja makstud kapital kokku
6 789 miljonit eurot [võib tõusta 9 653 miljoni euroni, kui finantsstabiilsuse fond on kohustatud tagama kogu 2014. aasta aprilli suurendatava kapitali]
23,7 %
Viide
Meede
Meetme liik
Abi nominaalsumma
L1
Likviidsustoetus
Tagatis
13 932 miljonit eurot
Seisuga 30. november 2013
L2
Riigi tagatud erakorraline likviidsusabi
Rahastamine ja tagatis
12 000 miljonit eurot
Seisuga 31. detsember 2012
Eurobankile antud likviidsusabi kokku
25 932 miljonit eurot
7.2. KOKKUSOBIVUSE HINDAMISE ÕIGUSLIK ALUS
(297)
Nagu on järeldatud põhjenduses 200, peaks abimeetmete hindamise õiguslik alus olema aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkt b (135).
(298)
Finantskriisi ajal koostas komisjon kokkusobivuskriteeriumid eri abimeetmete jaoks. Abimeetmete hindamise põhimõtted kehtestati esmalt 2008. aasta pangandusteatises.
(299)
Juhised rekapitaliseerimismeetmete kohta asuvad rekapitaliseerimisteatises ja 2011. aasta pikendusteatises.
(300)
Ümberkorraldamisteatises on määratletud komisjoni lähenemisviis ümberkorralduskavade hindamisele, eeskätt vajadus taastada elujõulisus, tagada abisaaja nõuetekohane omaosalus ja piirata konkurentsi moonutamist.
(301)
Raamistikku täiendati 2013. aasta pangandusteatisega, mis kehtib pärast 1. augustit 2013 teatatud abimeetmete kohta.
7.2.1. Eurobankile eraldatud likviidsustoetuse (meede L1) kokkusobivuse hindamise õiguslik alus
(302)
Eurobankile juba eraldatud likviidsustoetus kiideti lõplikult heaks mitme järjestikuse otsusega, millega anti luba võtta meetmeid Kreeka pankade toetuskava raames, samuti kava muutmise ja pikendamise kaudu (136). Iga edasine likviidsustoetuse andmine Eurobankile toimub kava alusel, mille on täielikult heaks kiitnud komisjon. Abi tingimused peab enne eraldamist heaks kiitma komisjon ning seetõttu ei ole vaja neid käesolevas otsuses põhjalikumalt hinnata.
7.2.2. Eelisaktsiate kokkusobivuse hindamise õiguslik alus (meede A)
(303)
2009. aasta eelisaktsiate vormis rekapitaliseerimine (meede A) toimus 2008. aastal Kreeka pankade toetuskava osana heaks kiidetud rekapitaliseerimismeetme raames ja 2008. aasta pangandusteatise alusel. Seega ei ole seda vaja 2008. aasta pangandusteatise alusel uuesti hinnata ja piisab selle hindamisest ümberkorraldamisteatise alusel.
7.2.3. Riigi tagatud erakorralise likviidsusabi kokkusobivuse hindamise õiguslik alus (meede L2)
(304)
Riigi tagatud erakorralise likviidsusabi (L2) kokkusobivust tuleks kõigepealt hinnata 2008. aasta pangandusteatise ja 2011. aasta pikendusteatise alusel. Pärast 1. augustit 2013 eraldatud riigi tagatud likviidsusabi kuulub 2013. aasta pangandusteatise kohaldamisalasse.
7.2.4. Kreeka finantsstabiilsuse fondi rekapitaliseerimiste (meetmed B1, B2, B3 ja B4) kokkusobivuse hindamise õiguslik alus
(305)
Kreeka finantsstabiilsuse fondi rekapitaliseerimiste (meetmed B1, B2, B3 ja B4) ja eeskätt hüvitamise kokkusobivust tuleks esmalt hinnata 2008. aasta pangandusteatise, rekapitaliseerimisteatise ja 2011. aasta pikendusteatise alusel. Eurobanki uurimise algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlust meetme B1 kokkusobivuse suhtes nimetatud teatistega. Et nimetatud meetmed viidi ellu enne 1. augustit 2013, ei kuulu need 2013. aasta pangandusteatise kohaldamisalasse. Kreeka finantsstabiilsuse fondi rekapitaliseerimiste (meetmed B1, B2, B3 ja B4) kokkusobivust tuleks hinnata ka ümberkorraldamisteatise alusel.
7.2.5. 2014. aasta rekapitaliseerimise kohustuse (meede C) kokkusobivuse hindamise õiguslik alus
(306)
2014. aasta rekapitaliseerimise kohustuse (meede C) kokkusobivust tuleks hinnata 2013. aasta pangandusteatise alusel, milles on sätestatud uued nõuded allutatud võlausaldajate panuse ja juhtide tasustamise kohta, ning ka rekapitaliseerimisteatise ja 2011. aasta pikendusteatise alusel. Meetme C kokkusobivust tuleks hinnata lisaks ümberkorraldamisteatise alusel.
7.3. MEETME L2 KOKKUSOBIVUS 2008. AASTA PANGANDUSTEATISE, 2011. AASTA PIKENDUSTEATISE JA 2013. AASTA PANGANDUSTEATISEGA
(307)
Aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel on kokkusobiv abi, mis vastab järgmistele kokkusobivuse üldkriteeriumidele: asjakohasus, vajalikkus ja proportsionaalsus.
(308)
Kuna Kreeka pangad jäid hulgimüügiturust kõrvale ja muutusid täielikult sõltuvaks keskpanga rahalistest vahenditest (vt põhjendus (32)) ning kuna Eurobank ei saanud laenata piisavaid vahendeid tavaliste refinantseerimistehingute kaudu, vajas pank makseviivituste ärahoidmiseks piisava likviidsuse saamiseks riigi tagatud erakorralist likviidsusabi. Komisjoni arvates on meede L2 asjakohane mehhanism olulise häire kõrvaldamiseks, mille Eurobanki makseviivitused oleksid põhjustanud,
(309)
Et riigi tagatud erakorraline likviidsusabi põhjustas Eurobankile suhteliselt kõrgeid rahastamiskulusid, on pank piisavalt motiveeritud mitte toetuma oma tegevuse arendamisel nimetatud rahastamisallikale. Eurobank oli kohustatud maksma […] baaspunkti võrra kõrgemat intressimäära kui eurosüsteemi tavapäraste refinantseerimistehingute puhul. Lisaks oli Eurobank kohustatud maksma riigile tagatistasu […] baaspunkti. Selle tulemusel on riigi tagatud erakorralise likviidsusabi kogumaksumus Euroopa Keskpanga refinantseerimise maksumusest palju suurem. Nende kahe erinevus on suurem kui 2011. aasta pikendusteatises nõutav tagatistasu. Seega võib riigi nõutavat koguhüvitist pidada piisavaks. Mis puudutab riigi tagatud erakorralise likviidsusabi summat, siis vaatavad Kreeka keskpank ja Euroopa Keskpank selle vastavalt panga tegelikele vajadustele korrapäraselt läbi. Selle kasutamist uuritakse tähelepanelikult ja tagatakse, et piirdutakse minimaalselt vajalikuga. Seega ei taga meede L2 pangale liigset likviidsust, mida pank võiks kasutada konkurentsi moonutava tegevuse rahastamiseks. Piirdutakse minimaalselt vajaliku summaga.
(310)
Riigi tagatud erakorralise likviidsusabi kasutamise sedavõrd põhjalik jälgimine ja korrapärane kontrollimine selgitamaks, kas selle kasutamine piirdub minimaalselt vajalikuga, tagab ühtlasi, et likviidsus on proportsionaalne ja ei moonuta põhjendamatult konkurentsi. Komisjon märgib samuti, et Kreeka on võtnud kohustuse viia ellu mitmed meetmed, mille eesmärk on vähendada negatiivset ülekanduvat mõju (vt punkt 7.6), mis tagab veelgi paremini, et likviidsustoetusele tuginemine lõpetatakse võimalikult ruttu ja abi on proportsionaalne.
(311)
Seega on meede L2 2008. aasta pangandusteatise ja 2011. aasta pikendusteatisega kooskõlas. Et 2013. aasta pangandusteatis ei sisalda uusi nõudeid tagatiste kohta, on meede L2 ka nimetatud teatisega kooskõlas.
7.4. MEETMETE B1, B2, B3 ja B4 KOKKUSOBIVUS 2008. AASTA PANGANDUSTEATISE, REKAPITALISEERIMISTEATISE JA 2011. AASTA PIKENDUSTEATISEGA
(312)
Nagu on osutatud põhjenduses 201, on aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel kokkusobiv abi, mis vastab järgmistele kokkusobivuse üldkriteeriumidele: (137) asjakohasus, vajalikkus ja proportsionaalsus.
(313)
Rekapitaliseerimisteatises ja 2011. aasta pikendusteatises sätestati edasised juhised riigi kapitalisüstide puhul nõutavate hüvitise tasemete kohta.
7.4.1. Meetmete asjakohasus
(314)
Komisjoni arvates on Kreeka finantsstabiilsuse fondi rekapitaliseerimised (meetmed B1, B2, B3 ja B4) asjakohased, kuna need hoidsid ära Eurobanki pankroti. Ilma meetmeteta ei oleks pank suutnud tegevust jätkata, sest Eurobanki omakapital oli 2012. aasta lõpu seisuga negatiivne (138).
(315)
Selle kohta märkis komisjon Eurobanki uurimise algatamise otsuses, et Eurobank on Kreeka üks suuremaid panku nii laenamise kui ka hoiuste kaasamise seisukohast. Seepärast on Eurobank Kreeka jaoks süsteemselt oluline pank. Panga makseviivitused oleksid seetõttu tekitanud tõsise häire Kreeka majanduses. Sellises olukorras oli Kreeka finantsasutustel raskusi rahastamisele juurdepääsuga. Rahastamisprobleemid piirasid nende suutlikkust laenata Kreeka majandusele. Sellises olukorras oleks Eurobanki makseviivitused häiret Kreeka majanduses veelgi süvendanud. Meetmed B1, B2, B3 ja B4 võeti lisaks peamiselt erasektori kaasamise programmi tõttu, mis oli ülimalt erakorraline ja ettenägematu sündmus, ning mitte panga oskamatu juhtimise või ülemäärase riskide võtmise tulemusel. Seega lahendatakse meetmetega põhimõtteliselt nimetatud programmi tagajärgi ja aidatakse säilitada Kreeka finantsstabiilsust.
(316)
Eurobanki uurimise algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlust selle üle, kas olid võetud kõik meetmed panga abivajaduse vältimiseks tulevikus. Nagu on märgitud käesoleva otsuse põhjendustes 130-132, on Kreeka kohustunud võtma rea meetmeid panga üldjuhtimise ja äritehingute valdkonnas. Nagu on kirjeldatud põhjendustes 102-104 ja põhjenduses 111, on Eurobank oma tegevuse ka põhjalikult ümber korraldanud ja mitmed kulude vähendamised ja investeeringutest väljumised on juba ellu viidud. Seega on komisjoni kahtlused hajutatud.
(317)
Eurobanki uurimise algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlusi ka seoses sellega, kas olid nähtud ette piisavad tagatised juhuks, kui panka hakkab näiteks kontrollima riik või kui eraaktsionäride kontroll säilib juhul, kui enamusosalus läheks riigi kätte. Komisjon märgib, et põhjendustes 131 ja 132 kirjeldatud kohustustega tagatakse Eurobanki krediiditehingute äriline iseloom ja igapäevapanganduse kaitsmine riigi sekkumise eest. Kreeka finantsstabiilsuse fondi ja Eurobanki vahel sõlmitud raamkokkulepe tagab ka riigi kui põhiaktsionäri huvide kaitsmise panga juhtkonna ülemäärase riskide võtmise eest.
(318)
Meetmetega B1, B2, B3 ja B4 tagatakse seega finantsstabiilsuse säilitamine Kreekas. Võetud on olulisi meetmeid kahjumi ärahoidmiseks tulevikus ning selle tagamiseks, et ebapädev juhtimine ei seaks ohtu Eurobanki tegevust. Sellest lähtuvalt leiab komisjon, et meetmed B1, B2, B3 ja B4 on asjakohased.
7.4.2. Vajalikkus - abi piiramine miinimumiga
(319)
2008. aasta pangandusteatise kohaselt peab abimeede oma suuruse ja vormi poolest olema eesmärgi saavutamiseks vajalik. See tähendab, et kapitalisüst peab olema eesmärgi saavutamiseks minimaalse vajaliku suurusega.
(320)
Kapitalitoetuse suuruse arvutas välja Kreeka keskpank stressitesti raames, et tagada esimese taseme omavahendite säilimine ajavahemikus 2012-2014 üle teatava taseme, nagu on osutatud tabelis 3. Seega ei antud Eurobankile liigset kapitali. Nagu on selgitatud põhjenduses 316, on võetud meetmeid panga edaspidise abivajaduse ohu ärahoidmiseks.
(321)
Mis puutub esimese ja teise ajutise rekapitaliseerimise (meetmed B1 ja B2) hüvitamisse, tuletab komisjon meelde, et need toimusid 2012. aasta mais ja detsembris ning maksti välja mitterahalises vormis EFSFi võlakirjadena. EFSFi võlakirjade väljamaksmise kuupäevast alates kuni 2013. aasta kevadise rekapitaliseerimiseni on finantsstabiilsuse fond saanud hüvitisena võlakirjadelt kogunenud intressi pluss 1 % tasu (139). Nagu on rõhutatud Eurobanki uurimise algatuse otsuses, on nimetatud hüvitis madalam kui rekapitaliseerimisteatises kehtestatud vahemik 7-9 %. Madala hüvitismääraga periood piiritleti siiski meetme B1 puhul vaid ühe aastaga ja meetme B2 puhul viie kuuga (s.o kuni ajutise rekapitaliseerimise tavaaktsiatesse konverteerimise kuupäevani ehk meetmeni B4). Kui esimene ja teine ajutine rekapitaliseerimine ei toonud kaasa olemasolevate aktsionäride osaluse olulist vähenemist, siis 2013. aasta kevade rekapitaliseerimine (esimese ja teise ajutise rekapitaliseerimise konverteerimine) lahjendas aktsionäride osalust märkimisväärselt, kuna nende osakaal panga aktsiakapitalis langes 1,4 protsendile. Sellega tehti lõpp esimesest ajutisest rekapitaliseerimisest alates kestnud ebanormaalsele olukorrale. Seega hajutati Eurobanki uurimise otsuses väljendatud kahtlused.
(322)
Võttes lisaks arvesse Eurobanki raskuste ebatüüpilist põhjust ehk kahjumi teket peamiselt võla kustutamisest riigi kasuks (erasektori kaasamise programm ja võla tagasiostmine, mis andsid riigile märkimisväärse eelise võla vähenemise näol) ning pikaajalisest Kreeka majanduslangusest, on komisjon nõus aktsepteerima ajutist kõrvalekaldumist rekapitaliseerimisteatises sätestatud tavapärastest hüvitamise nõuetest (140).
(323)
Meede B3 kujutas endast kapitali andmise kohustust. 2012. aasta detsembris võetud kohustus realiseeriti tegeliku kapitalisüstiga 2013. aasta mais-juunis, vaevu viis kuud hiljem. Sel ja põhjenduses 322 osutatud põhjustel on asjaomase kohustuse eest hüvitise mittemaksmine aktsepteeritav.
(324)
Mis puutub meetmesse B4, siis tuleks 2011. aasta pikendusteatise punkti 8 kohaselt kapitalisüstide raames aktsiaid märkida aktsiahinna suhtes tehtava piisava diskontoga, mida on kohandatud lahjendusefekti arvesse võtmiseks, et anda riigi saadava asjakohase tulu suhtes piisav kindlus. Kuna aga rekapitaliseerimine ei toimunud aktsiahinna suhtes olulise diskontoga, mida on kohandatud lahjendusefekti arvesse võtmiseks, oli teoreetilise märkimisõiguseta hinnast märkimisväärselt madalama hinna saavutamine tegelikkuses võimatu (141). Enne 2013. aasta kevadist rekapitaliseerimist oli Eurobanki kapital negatiivne ja turukapitalisatsioon üksnes paarsada miljonit eurot. Seetõttu tekib küsimus, kas oleks võinud olemasolevad aktsionärid täielikult kõrvale jätta. Komisjon märgib, et määratud emissioonihind oli keskmisest turuhinnast (arvestusperioodil 50 päeva enne emissioonihinna kindlaksmääramist) 50 % odavam. Komisjon märgib ühtlasi, et olemasolevate aktsionäride osaluse vähendamine on olnud väga ulatuslik, kuna pärast rekapitaliseerimist jäi nende osakaaluks panga aktsiakapitalis üksnes 1,4 %. Seega oleks turuhinna suhtes veelgi madalama hinna kohaldamine avaldanud üksnes halba mõju finantsstabiilsuse fondile makstavale hüvitisele. Võttes arvesse Kreeka pankade erilist olukorda (vt põhjendus 322) ning asjaolu, et abivajadus tekkis võla kustutamisest riigi kasuks, hindab komisjon emissioonihinna piisavalt madalaks.
(325)
Järelikult olid meetmed B1, B2, B3 ja B4 vajalikud päästmisabina nii oma suuruse kui ka vormi poolest.
7.4.3. Proportsionaalsus - negatiivse ülekanduva mõju piiramise meetmed
(326)
Pank sai väga suures mahus riigiabi. See olukord võib seega viia tõsise konkurentsi moonutamiseni. Kreeka on aga võtnud endale kohustuse rakendada mitmeid meetmeid negatiivse ülekanduva mõju piiramiseks. Eelkõige näevad võetud kohustused ette, et panga tehingud toimuvad jätkuvalt ärilistel alustel, nagu on selgitatud põhjendustes 131 ja 132. Kreeka on võtnud kohustuse järgida ka omandamiskeeldu ja väljuda mitmetest investeeringutest välismaal ning loobuda pangaga mitteseotud teenustest, nagu on sätestatud põhjenduses 133. Konkurentsi moonutamise piiranguid hinnatakse põhjalikumalt punktis 7.6.
(327)
Pangas on ametisse nimetatud ka järelevalve eest vastutav usaldusisik, kes jälgib ettevõtte üldjuhtimise ja äritegevusega seotud kohustuste nõuetekohast täitmist. Sellega ennetatakse kahjulikke muutusi panga äritavades ja seega vähendatakse võimalikku negatiivset ülekanduvat mõju.
(328)
16. aprillil 2014 esitati komisjonile uus põhjalik ümberkorralduskava, mida hinnatakse punktis 7.6.
(329)
Kokkuvõtlikult öeldes on Eurobanki uurimise algatamise otsuses tõstatatud kahtlused hajutatud. Meetmed B1, B2, B3 ja B4 on 2008. aasta pangandusteatise punkti 15 valguses proportsionaalsed.
7.4.4. Järeldused Kreeka finantsstabiilsuse fondi rekapitaliseerimiste kokkusobivuse kohta 2008. aasta pangandusteatise, rekapitaliseerimisteatise ja 2011. aasta pikendusteatisega
(330)
Komisjon jõudis järeldusele, et Kreeka finantsstabiilsuse fondi rekapitaliseerimised (meetmed B1, B2, B3 ja B4) on 2008. aasta pangandusteatise, rekapitaliseerimisteatise ja 2011. aasta pikendusteatise punkti 15 valguses asjakohased, vajalikud ja proportsionaalsed.
7.5. NEW TT BANKI JA NEA PROTON BANKI OMANDAMISE KOKKUSOBIVUS RESTRUKTUREERIMISTEATISEGA
(331)
Restruktureerimisteatise punktides 23 ja 40 selgitatakse, et see, kui abisaaja pank omandab ettevõtteid, on harilikult vastuolus kohustusega piirata ümberkorralduskulusid ja konkurentsi moonutusi. Lisaks võib selline tegevus seada ohtu või muuta keeruliseks elujõulisuse taastamise. Komisjon peab seega hindama, kas panga teostatud ettevõtete omandamine on kooskõlas ümberkorraldamisteatisega.
7.5.1. New TT Banki omandamise kokkusobivus ümberkorraldamisteatisega
7.5.1.1. New TT Banki omandamise mõju panga pikaajalisele elujõulisusele
(332)
Tegevusrentaabluse osas edendab ettevõtte omandamine panga pikaajalise elujõulisuse taastamist, kuna kahe panga liitmine ühel geograafilisel turul võimaldab ellu viia märkimisväärseid sünergiaid, näiteks vähendada töötajaid, sulgeda filiaale ja vähendada üldkulusid. Pank saab juurde kliente ja hoiustajaid, vähendades samal ajal oluliselt jaotuskulusid. Lisaks peakontorite tegevuse ratsionaliseerimisele sulgeb pank enamiku kaubamärgiga „T-Bank” seotud filiaale ja mõned kaubamärgiga „Hellenic Postbanki” seotud filiaalid.
(333)
Mis puudutab likviidsuspositsiooni, siis on tehingul positiivne mõju ka panga laenude ja hoiuste suhtarvule, tuues selle äärmuslikult kõrgelt tasemelt märkimisväärselt allapoole, kuna New TT Bankil on laenudest oluliselt rohkem hoiuseid. Kreeka keskpank märkis oma 8. juuli 2013. aasta kirjas Kreeka finantsstabiilsuse fondile eelkõige, et pank oli tehingule eelnenud kahe aasta jooksul suure surve all. Kreeka keskpank täheldas, et pank kaotas Kreekas turuosa ning sõltus suurel määral eurosüsteemi rahalistest vahenditest ja erakorralisest likviidsusabist. Kreeka keskpank osutas oma kirjas ulatuslikule rahastamispuudujäägile, 132-protsendilisele konsolideeritud laenude ja hoiuste suhtarvule ja klientide halvenenud arvamusele pangast. Nimetatud kirjas osutas Kreeka keskpank, et New TT Banki omandamine viis Eurobanki hoiuste olulisele suurenemisele, parandades seeläbi rahastamise üldprofiili, hoiustajate arvamust ja panga suutlikkust meelitada ligi uusi hoiuseid praegusest ahvatlevamatel tingimustel.
(334)
Seega aitab omandamine kaasa panga likviidsuspositsiooni parandamisele, mis on pikaajalise elujõulisuse taastamise seisukohast ülimalt oluline. Komisjon tunnistas omandamise positiivset mõju oma talituste 8. juuli 2013. aastal Kreeka finantsstabiilsuse fondile saadetud kirjas. Nimetatud kirjas osutas komisjon, et New TT Banki omandamise eel Kreeka esitatud panga esialgne ümberkorralduskava ei vastanud pikaajalise elujõulisuse taastamise nõuetele, kuna panga bilanss oli ümberkorraldusperioodi lõpus liiga haavatav. Samas kirjas osutas komisjon, et „hoiusterikka [New TT Banki] omandamine on [panga] bilansi parandamise ja seega selle pikaajalise elujõulisuse taastamise olulisim abivahend”. See hindamine kinnitas omandamise mõju Eurobanki likviidsuspositsioonile: „2012. aasta näitajate alusel langetaks ettevõtte omandamine laenude ja hoiuste suhtarvu kohe 155 protsendilt 123 protsendile ja nii oleks võimalik täita [komisjoni] nõuded 2017. aasta lõpuks.”
(335)
Komisjon on seega seisukohal, et ettevõtte omandamine mõjutab panga pikaajalise elujõulisuse taastamist positiivselt.
7.5.1.2. Omandamise mõju Eurobanki vajatava abi summale
(336)
Ümberkorraldamisteatise punkti 23 kohaselt ei tohi ümberkorraldusabi kasutada teiste ettevõtete omandamiseks, vaid ainult selliste ümberkorralduskulude rahastamiseks, mis on panga elujõulisuse taastamiseks vajalikud.
(337)
Eurobank maksis ostu eest uutes aktsiates, seega ei rahastatud omandamist riigiabi kaudu. Selle tulemusel kaeti ostuhinna tasumisega tekkinud kapitalivajadus kohe uute aktsiate emiteerimisega, nii et ostuhinna tasumine ei tekitanud Eurobanki kapitalivajaduste üldist suurenemist. Lisaks oli Kreeka finantsstabiilsuse fond New TT Banki 100-protsendiline omanik, mis tähendas seda, et kõik panga emiteeritud uued aktsiad anti Kreeka finantsstabiilsuse fondile ehk riigile.
(338)
Omandamine kui selline ei too kaasa täiendavat riigiabi, kuna New TT Bank vastas õigusaktidest tulenevatele kapitalinõuetele. Lisaks loodi see ajutine krediidiasutus ainult paariks kuuks enne selle omandamist. Kuna raskustes panga varad on enne ajutisele krediidiasutusele üle kandmist hinnatud õiglases väärtuses, siis võib eeldada, et New TT Banki laenud ei sisaldanud varjatud või asjakohatult reguleeritud kahjusid.
(339)
Kokkuvõttes, arvestades selle juhtumi konkreetseid asjaolusid, ei ole New TT Banki omandamine vastuolus põhimõttega, mille kohaselt peab abi piirduma vajaliku miinimumiga.
7.5.1.3. Omandamise moonutav mõju konkurentsile
(340)
Ümberkorraldamisteatise punktide 39 ja 40 kohaselt ei tohi riigiabi kasutada konkureerivate ettevõtete omandamiseks abi mitte saavaid ettevõtteid kahjustades. Ümberkorraldamisteatise punktis 41 sätestatakse ka, et ettevõtte omandamine võib olla lubatud tingimusel, et see on finantsstabiilsuse taastamiseks ja tõhusa konkurentsi tagamiseks vajaliku konsolideerimisprotsessi osa, et omandamise protsess on õiglane ja et omandamisega tagatakse asjaomasel turul tõhusa konkurentsi tingimised.
(341)
New TT Bank ei olnud iseseisvana elujõuline pank. Selle panga konsolideerimist nõuti 15. mai 2013. aasta Kreeka teise kohandamiskava majandus- ja rahanduspoliitika memorandumis. Seega võib tehingut pidada konsolideerimisprotsessi osaks, mis on vajalik finantsstabiilsuse taastamiseks ümberkorraldamisteatise punktis 41 kirjeldatud viisil.
(342)
Mitte ükski abi mitte saav pakkuja ei esitanud New TT Banki omandamiseks kehtivat pakkumist ning müügiprotsess oli avatud, läbipaistev ja mittediskrimineeriv. Seega ei tõrjunud pank eemale ühtegi abi mitte saavat pakkujat. Kuna Kreeka konkurentsiamet (142) kinnitas selle omandamise, siis eeldab komisjon, et müügiprotsessi tulemusena tagatakse tõhusa konkurentsi tingimused Kreekas.
(343)
Seda arvesse võttes võib järeldada, et New TT Banki omandamine on kooskõlas ümberkorraldamisteatise 4. jaoga.
7.5.1.4. New TT Banki omandamine
(344)
Komisjon jõuab järeldusele, et Kreeka keskpankade (143) ainulaadset olukorda ja New TT Banki omandamise eripärasid silmas pidades vastab see omandamine ümberkorraldamisteatises sätestatud nõuetele.
7.5.2. Nea Proton Banki omandamise kokkusobivus ümberkorraldamisteatisega
7.5.2.1. Nea Proton Banki omandamise mõju panga pikaajalisele elujõulisusele
(345)
Tegevusrentaabluse osas peaks Nea Proton Banki omandamine edendama panga pikaajalise elujõulisuse taastamist, kuna kahe ettevõtte liitmine ühel geograafilisel turul võimaldab teostada märkimisväärseid sünergiaid, näiteks vähendada töötajate arvu, sulgeda filiaale ja vähendada üldkulusid.
(346)
Nea Proton Banki omandamine annab Eurobankile võimaluse saada kasu sünergiatest. Eurobank saab juurde kliente ja hoiustajaid, sulgedes samas filiaale ja ratsionaliseerides infosüsteeme ja peakontorite tegevust. Tehing vähendas ka Eurobanki laenude ja hoiuste suhtarvu, kuna Nea Proton Banki vastav suhtarv on madalam. 2013. aasta juuni lõpus oli Eurobanki laenude netosumma ja hoiuste suhtarv umbes 135,79 %, samas kui Nea Proton Banki vastav suhtarv oli umbes 52,68 %.
(347)
Kokkuvõttes oli omandamisel positiivne mõju Eurobanki elujõulisusele.
7.5.2.2. Nea Proton Banki omandamise mõju Eurobankile vajaliku abi suurusele
(348)
Ümberkorraldamisteatise punkti 23 kohaselt ei tohi ümberkorraldusabi kasutada teiste ettevõtete omandamiseks, vaid ainult selliste ümberkorralduskulude rahastamiseks, mis on panga elujõulisuse taastamiseks vajalikud.
(349)
Pank maksis Nea Proton Banki ostmisel sümboolse hinna (1 euro), samas oli omandatud üksus enne müüki piisavalt rekapitaliseeritud. See rekapitaliseerimine hõlmas tulevaste laenukahjude ja tegevuskahjude varu (144). Sellest tulenevalt ei suurendanud piisavalt kapitaliseeritud panga omandamine Eurobanki kapitalivajadusi.
(350)
Kokkuvõttes ei ole Nea Proton Banki omandamine vastuolus põhimõttega, mille kohaselt peab abi piirduma vajaliku miinimumiga.
7.5.2.3. Nea Proton Banki omandamise moonutav mõju konkurentsile
(351)
Ümberkorraldamisteatise punktide 39 ja 40 kohaselt ei tohi riigiabi kasutada konkureerivate ettevõtete omandamiseks, kahjustades sellega abi mitte saavaid ettevõtteid.
(352)
Nea Proton Bank ei olnud iseseisvana elujõuline pank. Selle panga konsolideerimist nõuti Kreeka teise kohandamiskava majandus- ja rahanduspoliitika 15. mai 2013. aasta memorandumis. Seega võib tehingut pidada osaks konsolideerimisprotsessist, mis on vajalik finantsstabiilsuse taastamiseks ümberkorraldamisteatise punktis 41 kirjeldatud viisil.
(353)
Komisjon täheldas samuti, et mitte ükski abi mitte saav pakkuja ei esitanud Nea Proton Banki omandamiseks kehtivat pakkumust ning müügiprotsess oli avatud, läbipaistev ja mittediskrimineeriv. Seega ei tõrjunud pank eemale ühtegi abi mitte saavat pakkujat. Kuna Kreeka konkurentsiamet (145) kinnitas selle omandamise, siis eeldab komisjon, et müügiprotsessi tulemusena tagatakse tõhusa konkurentsi tingimused Kreekas
(354)
Seda arvesse võttes võib järeldada, et Nea Proton Banki omandamine on kooskõlas ümberkorraldamisteatise punktiga 4.
7.5.2.4. Nea Proton Banki omandamine
(355)
Komisjon jõuab järeldusele, et Nea Proton Banki omandamise eripärasid silmas pidades vastab see omandamine ümberkorraldamisteatises sätestatud nõuetele.
7.6. MEETMETE A, B1, B2, B3, B4 ja C KOKKUSOBIVUS ÜMBERKORRALDAMISTEATISEGA JA MEETME C KOKKUSOBIVUS 2013. AASTA PANGATEATISEGA
7.6.1. Raskuste allikad ja ümberkorraldamisteatise kohase hindamise tagajärjed
(356)
Nagu osutatud punktides 2.1.1 ja 2.1.2, tulenevad Eurobanki raskused peamiselt Kreeka võlakriisist ning Kreeka ja Lõuna-Euroopa majanduslangusest. Seoses eelnimetatud teguritega kaotas Kreeka valitsus juurdepääsu finantsturgudele ja pidi lõpuks pidama läbirääkimisi oma riigi ja rahvusvaheliste võlausaldajatega erasektori kaasamise programmi lepingu üle, mille tulemusel saavutati riigi vastu suunatud nõuete vähendamine 53,3 % võrra. Lisaks vahetati 31,5 % nõuetest madalama intressimäära ja pikemate tähtaegadega Kreeka uute riigivõlakirjade vastu. Kreeka ostis need uued võlakirjad Kreeka keskpankadelt 2012. aasta detsembris tagasi hinnaga, mis jäi 30,2 % ja 40,1 % vahele nende nominaalväärtusest, kujundades sel moel välja Kreeka pankade edasised kahjumid. Lisaks erasektori kaasamise programmi mõjule tema kapitalipositsioonile ja võla tagasiostmisele koges Eurobank aastast 2010 kuni 2012. aasta keskpaigani ka väga suurt hoiuste väljavoolu, mis tulenes ohust, et Kreeka väljub jätkusuutmatu riigivõla ja majanduslanguse tõttu euroalast.
(357)
Meetmete B1, B2, B3 ja B4 maksumus on 5 839 miljonit eurot, mis vastab umbes summale, mis kaotati erasektori kaasamise programmiga (5 781 miljonit eurot). 2011. aasta pikendusteatise punktis 14 sätestatakse, et sellisel juhul leevendab komisjon oma nõudeid, tingimusel, et raskused ei tulene eeskätt ülemäärasest riskikäitumisest.
(358)
Komisjon tunnistab, et osa kapitalivajadustest tuleneb sellest, et finantsasutus on tavaliselt seotud oma koduriigi olukorraga seotud riskidega. See asjaolu toodi välja ka Eurobanki uurimise algatamise otsuse põhjendustes 58 ja 69. Seega peab pank oma ümberkorralduskavas pöörama moraaliriski küsimustele vähem tähelepanu kui teised abi saavad finantsasutused, kes on liigselt riske võtnud. Kuna abimeetmed on konkurentsi vähem moonutavad, siis tuleks konkurentsi moonutamist piiravaid meetmeid proportsionaalselt leevendada. Kuna erasektori kaasamise programm ja võla tagasiostmine kujutavad endast võlanõudest loobumist riigi kasuks, siis võib pankade rekapitaliseerimisel riigile vähem hüvitist maksta.
(359)
Kuna Kreeka majandus on alates 2008. aastast kahanenud ligikaudu 25 % võrra, siis peab Eurobank oma tulususe taastamiseks kohandama selle uue keskkonnaga oma korraldust, kulude ülesehitust ja ärivõrgustikku. Seega peab pank hoolimata moraaliriskiga seotud küsimuste puudumisest korraldama oma tegevuse Kreekas ümber, et tagada pikaajaline elujõulisus.
(360)
Komisjon täheldas samuti, et Eurobanki seotus Kreeka riigi olukorrast põhjustatud riskidega oli ulatuslikum kui mõnede teiste Kreeka pankade puhul. Sellest tulenevalt ei saa kogu Kreeka riigivõlakirjade kahju (erasektori kaasamise programmi kahju) kanda selle arvele, et finantsasutus on pidevalt seotud oma koduriigi olukorrast tulenevate riskidega.
(361)
Eurobanki kahjumi teine allikas on Kreeka kodumajapidamistele ja ettevõtetele antud laenudega seotud kahjum. Komisjon on seisukohal, et see kahjum tuleneb peamiselt erakordselt tõsisest ja pikast SKP vähenemisest - umbes 25 % võrra viie aasta jooksul - ning see ei ole seotud panga liiga riskantsete laenuandmise tavadega. Selle tulemusel ei teki selle kahjumi katmiseks antud abi puhul moraaliriski, mis juhtub siis, kui abiga korvatakse panga varasemast riskikäitumisest tulenevaid tagajärgi. Seega on abi vähem moonutava iseloomuga (146).
(362)
Osa Eurobanki kapitalivajadustest ja laenukahjust tuleneb siiski selle rahvusvahelistest tütarettevõtjatest (Rumeenia, Bulgaaria, Poola ja Ukraina). Näiteks 2012. aastal olid pangal kahjumid Rumeenias, Bulgaarias ja Ukrainas, samas kui need tütarettevõtjad said grupisisesest rahastamisest 1,8 miljardi euro ulatuses kasu.
(363)
2012. aastal Eurobanki kapitalivajaduste kindlaksmääramiseks läbi viidud stressitestid näitasid ka, et osa kapitalivajadustest tulenes välislaenude kahjumitest. Nende laenude krediidikahjumi prognoosid ulatusid baasstsenaariumi puhul 1 228 miljoni euroni ja ebasoodsa stsenaariumi puhul 1 622 miljoni euroni.
(364)
Kokkuvõttes käsitletakse 2011. aasta pikendamisteatise punktis 14 olulist osa kahjudest ja sellest tulenevat vajadust abi järele, mis võimaldab komisjonil oma nõudeid leevendada. Osa abivajadusest tuleneb Kreeka laenukahjumist, mis on põhjustatud erakordselt sügavast ja pikast majanduslangusest ja mitte riskantsest laenamisest. Sellistes oludes antud abi ei tekita moraaliriski küsimusi ja on seega vähem moonutava iseloomuga.
(365)
Osa abivajadusest tuleneb ka Eurobanki enda riskide võtmisest, eelkõige seoses võõramaiste tütarettevõtjatega ja olulise osalusega Kreeka riigivõlakirjades.
7.6.2. Elujõulisus
(366)
Ümberkorralduskavaga tuleb tagada, et finantsasutus on võimeline taastama ümberkorraldusperioodi lõpuks oma pikaajalise elujõulisuse (ümberkorraldamisteatise punkt 2). Käesoleval juhul on ümberkorraldusperiood aeg, mis jääb käesoleva otsuse vastuvõtmise ja 31. detsembri 2018 vahele.
(367)
Kreeka esitas kooskõlas ümberkorraldamisteatise punktidega 9-11 laiaulatusliku ja üksikasjaliku ümberkorralduskava, milles esitatakse kogu teave Eurobanki ärimudeli kohta. Kavas määratakse kindlaks ka Eurobanki raskuste põhjused ning kõigi kogetud elujõulisusega seotud probleemidega tegelemiseks võetud meetmed. Ümberkorralduskavas kirjeldatakse eelkõige strateegiat, mis valiti Eurobanki tegevuse tõhususe säilitamiseks ja selleks, et tegeleda viivislaenude suure osakaaluga, madala tegevustõhususega, haavatava likviidsus- ja kapitalipositsiooniga ning oma välismaiste ettevõtetega, mis on rahastamise ja kapitali osas seotud oma emaettevõttega.
7.6.2.1. Kreeka pangandustegevus
(368)
Seoses likviidsuse ja Eurobanki sõltuvusega eurosüsteemist saadavast rahastamisest nähakse ümberkorralduskavas ette bilansimahu piiratud kasv Kreekas, samas hoiuste baas peaks uuesti kasvama. Juba vähenenud erakorralisele likviidsusabile toetumine kahaneb jätkuvalt, mis aitab samuti pangal oma rahastamiskulusid vähendada.
(369)
Põhjenduses 127 kirjeldatud laenude ja hoiuste suhtarv tagab panga bilansi ülesehituse jätkusuutlikkuse ümberkorraldusperioodi lõpus. Väärtpaberite ja muu täiendava tegevuse müük tugevdab samuti panga likviidsuspositsiooni ja tagab, et see ei toetu hulgimüügiturgudele. Panga jätkuvalt pingelise likviidsuspositsiooni tõttu võib komisjon nõustuda Kreeka ametiasutuste taotlusega võimaldada pangale likviidsust tagatiste ja riigivõlakirjade kujul Kreeka pankade toetuskava raames.
(370)
Oma rahastamiskulude vähendamiseks võttis pank ka kohustuse jätkata hoiustelt makstavate intressimäärade vähendamist, nagu on kirjeldatud põhjenduses 127. Komisjon täheldab, et selline hoiusekulu vähendamine aitab oluliselt kaasa Eurobanki kasumlikkuse parandamisele enne proviseerimist.
(371)
Kriisi algusest saadik on Eurobank oma ärivõrgustikku Kreekas oluliselt ratsionaliseerinud, vähendades filiaalide ja töötajate arvu. 2018. aastaks langevad panga kogukulud 2013. aastaga võrreldes veel […] % (147). Selle eesmärgi saavutamiseks on pank võtnud endale kohustuse vähendada 31. detsembriks 2017 oma filiaalide ja töötajate arvu Kreekas maksimaalselt vastavalt […] ja […], 800 miljoni euro suuruse maksimaalse kogukuluga Kreekas. Eurobanki loodetav kulude ja tulude suhtarv langeb ümberkorraldusperioodi lõpuks alla […] %. Komisjoni arvates säilitatakse ümberkorralduskavaga Eurobanki tõhusus uues turukeskkonnas.
(372)
Üks teine oluline valdkond on viivislaenude haldamine, kuna need hõlmasid 31. detsembril 2013 portfellist 29,4 % (148). Eurobank plaanib viivislaenudega tegelemiseks luua eraldi osakonna, mille krediidipoliitika peab olema kookõlas kõrgete standarditega, et maksimeerida panga jaoks krediidiprotsessi iga etapi väärtust, nagu on kirjeldatud põhjendustes 131 ja 132.
7.6.2.2. Ettevõtte üldjuhtimine
(373)
Teine tähelepanu vääriv koht on Eurobanki juhtimine, arvestades, et 31. detsembril 2013 kuulus Kreeka finantsstabiilsuse fondile 95,23 % panga osakutest. Kreeka riigi omanduses olevate pankade minevikku arvesse võttes leppisid Eurobank ja Kreeka finantsstabiilsuse fond 2013. aastal kokku konkreetses suhete raamistikus. Nimetatud kokkulepe kaitseb Eurobanki igapäevast äritegevust tema peamise aktsionäri liigse sekkumise eest, tagades samas, et Kreeka finantsstabiilsuse fond saab jälgida ümberkorralduskava elluviimist ja ennetada kohaste konsultatsioonimenetluste kaudu panga juhatuse ülemäärast riskide võtmist. Eurobank on võtnud endale ka kohustuse jälgida hoolikalt seotud laenuvõtjatega kaasnevaid riske.
(374)
2014. aastal muudetud Kreeka finantsstabiilsuse fondi seaduses sätestatakse, et fondi 2013. aasta kevadisel rekapitaliseerimisel märgitud aktsiad muutuvad hääleõigusetuks, kui vähemalt 50 % 2014. aasta kapitali suurenemisest märgivad erainvestorid. Panga pikaajalise elujõulisuse taastamisega seoses ei asu komisjon eraaktsionäride tagatud kontrolli suhtes negatiivsele seisukohale, kui nad investeerivad panka olulise summa enda raha. Komisjon täheldab, et Kreeka finantsstabiilsuse fondi hääleõiguse piiramist ei kohaldata Eurobanki põhikirja või olulisi otsuseid või muid strateegilisi otsuseid puudutavate hääletuste korral. Komisjon tervitab asjaolu, et Kreeka finantsstabiilsuse fond saab automaatselt oma täieliku hääleõiguse tagasi, kui Eurobank oma ümberkorralduskava ei rakenda. Nende sätetega tagatakse, et Kreeka finantsstabiilsuse fond, kes igapäevaselt Eurobanki tegevusse ei sekku, saab säilitada oma huvid aktsionärina ja ümberkorralduskava korraliku rakendamise tagamise eest vastutava asutusena.
7.6.2.3. Rahvusvaheline tegevus
(375)
Eurobanki teatud rahvusvaheline tegevus on minevikus põhjustanud kapitali äravoolu ning likviidsuse ja tasuvuse vähenemist, nagu on selgitatud põhjendustes 362 ja 363.
(376)
Ümberkorralduskavas nähakse ette Eurobanki ärimudeli suunamine selle poole, et pank oleks rohkem keskendunud […].Eurobank on juba müünud oma mittekasumliku tütarettevõtja Poolas, EFG Polandi. Samuti on ta alustanud teiste tütarettevõtjate ratsionaliseerimist, et tugevdada krediidiprotsessi ja vähendada tütarettevõtjate rahastamispuudujääki. Kavas on loobuda […] tütarettevõtja […] (149). Samuti korraldatakse ümber […] ja […] tütarettevõtja tegevus enne nende võimalikku müüki hilisemas etapis, nagu on osutatud põhjenduses 116.
(377)
Välistegevuse üldine kasumlikkus taastatakse alates […]. Samal kuupäeval vähendatakse välismaistele tütarettevõtjatele eraldatavat rahastamist […] võrra võrreldes 31. detsembri 2012. aasta tasemega.
(378)
Komisjon on seega seisukohal, et Eurobank korraldab piisaval määral ümber ja vähendab välismaiste tütarettevõtjate suurust, et vältida täiendavaid kapitalivajadusi ja likviidsuspuudujääki tulevikus. Põhjenduses 128 kirjeldatud kohustus hoiduda süstimast suuri kapitalisummasid panga rahvusvahelistesse tütarettevõtjatesse tagab samuti selle, et välismaised tütarettevõtjad ei ohusta kapitali või likviidsust.
7.6.2.4. Järeldus elujõulisuse kohta
(379)
Punktis 2.4 kirjeldatud baasstsenaariumi kohaselt on Eurobank ümberkorraldusperioodi lõpus võimeline saama tulu, mis võimaldab katta kõik tema kulud, ja saavutab asjakohase omakapitali investeeringute tulususe, võttes arvesse oma riskiprofiili. Panga omakapitali investeeringute tulusus on baasstsenaariumi kohaselt 2018. aastal […] %. Samal ajal jääb panga kapitalipositsioon prognooside kohaselt rahuldavale tasemele, kuna kapitali adekvaatsuse määr ei lange alates 2014. aastast alla […] %.
(380)
Lõpuks võtab komisjon teadmiseks ka Kreeka ametiasutuste esitatud Eurobanki ümberkorralduskavas kirjeldatud ebasoodsa stsenaariumi. See stsenaarium põhineb Kreeka finantsstabiilsuse fondiga kokku lepitud eelduste kogumil. Selles võetakse arvesse pikemat ja sügavamat majanduslangust ning kinnisvarahindade tõsisemat deflatsiooni (150). Ümberkorralduskavas näidatakse, et Eurobank on suuteline pidama vastu mõistlikule hulgale stressile, kuna ebasoodsa stsenaariumi kohaselt jääb pank ümberkorraldusperioodi lõpuks kasumlikuks ning 2018. aastal on tema omakapitali investeeringute tulusus […] % ja esimese taseme põhiomavahendite suhtarv […] %.
(381)
Kreeka keskpanga 2013. aastal ellu viidud stressitestid kinnitasid, et 2014. aastal suurendatava täiendava kapitali summa, 2 864 miljonit eurot, on piisav selleks, et saada ümberkorraldusperioodil hakkama baasstsenaariumi korral. Eurobank esitab Kreeka keskpangale ka tingimusliku kapitaliplaani koos meetmetega, mida tuleb rakendada siis, kui majanduskeskkond peaks veelgi halvenema. Komisjon tuletab meelde, et kapitalivajaduste hindamisel baasstsenaariumi kohaselt tegi Kreeka keskpank juba mitmeid kohandusi, mille tulemusel suurenesid hinnangulised kapitalivajadused võrreldes Eurobanki enda baasstsenaariumis hinnatud kapitalivajadustega. Kreeka keskpanga hinnatud kapitalivajadusi võib seega pidada stressitestiks. Jõudmaks järeldusele, et Eurobank on elujõuline, ei nõua komisjon, et pangal oleks piisavalt eelkapitali, et katta Kreeka keskpanga hinnatud stressistsenaariumi kapitalivajadused, kuna see hinnanguline tase sisaldab stressi kõrget taset.
(382)
Lisaks on positiivne, et Eurobank ei tee täiendavaid investeeringuid mitteinvesteerimisjärgu reitinguga väärtpaberitesse, mis aitab tal säilitada oma kapitali- ja likviidsuspositsiooni.
(383)
Komisjon saab seega teha järelduse, et Eurobank on võtnud piisavalt meetmeid Kreeka kohaliku pangandustegevuse ja välismaise tegevuse elujõulisuse probleemidega tegelemiseks.
7.6.3. Omaosalus ja kulude jagamine
7.6.3.1. Meetmete A, B1, B2, B3 ja B4 ümberkorraldamisteatisega kokkusobivuse hindamine
(384)
Nagu on sätestatud ümberkorraldamisteatises, peavad pangad ja aktsionärid aitama ümberkorraldusele kaasa nii palju kui võimalik, tagamaks, et abi piirdub vajaliku miinimumiga. Seega peaksid pangad kasutama ümberkorraldamise rahastamiseks omavahendeid, näiteks müüma varasid, ning aktsionärid peaksid võimaluse korral panga kahjumi katma. Eurobanki võetud kohustused peaksid tagama, et kasutatakse omavahendeid ning et algsed aktsionärid ja erainvestorid, kelle valduses on panga hübriidkapital, aitaksid ümberkorraldamisele kaasa.
7.6.3.1.1. Eurobanki omaosalus: loovutamised ja kulude vähendamine
(385)
Eurobank on loovutanud märkimisväärse osa üksusi, et suurendada oma kapitali adekvaatsust. Oma suurte Poola ja Türgi tütarettevõtjate müük on tema kapitalipositsiooni parandanud umbes 750 miljoni euro võrra. Need müügid on parandanud ka Eurobanki likviidsuspositsiooni. Aktsiakapitali suurendamine ettevõtjas Eurobank Properties võimaldas pangal tõsta oma kapitali 200 miljoni euro võrra.
(386)
Ümberkorralduskavas sätestatakse edasine varade müük […] ja […]. aastal. Eelkõige on Eurobank võtnud endale kohustuse vähendada oma välismaiste varade mahtu 8,77 miljardi euroni. Võttes arvesse juba elluviidud finantsvõimenduse vähendamist ja loovutamisi, vähendab pank täiendava ärimahu kahandamisega […]. aastaks oluliselt oma geograafilist jalajälge.
(387)
Lisaks on Eurobank võtnud endale kohustuse vähendada veelgi välistegevuse mahtu, kui ta vajab Kreeka finantsstabiilsuse fondilt rohkem kui 1 miljardi eurost kapitalisüsti. Sellise stsenaariumi puhul vähendab pank oma rahvusvaheliste varade portfelli kõige enam 3,5 miljardi euroni. Kui meetme C raames tehtav kapitalisüst jääb alla 1 miljardi euro, siis peavad erainvestorid tegema vähemalt 1,5 miljardi eurose süsti ehk rohkem kui Kreeka finantsstabiilsuse fond. See erainvestorite suurem osalemine vähendaks oluliselt vajatava abi summat, edendades seeläbi koormuse jagamist.
(388)
Eurobank võttis ka kohustuse müüa suure ja kasumliku tütarettevõtja, kes tegeleb kindlustusega.
(389)
Kapitalivajaduste piiramiseks on Eurobank võtnud kohustuse mitte kasutada kapitali oma välismaiste tütarettevõtjate toetamiseks või mahu suurendamiseks, nagu on kirjeldatud põhjenduses 128. Lisaks näevad kohustused ette, et Eurobank ei tegele enam omandamistega.
(390)
Eurobank on end sidunud ka kaugeleulatuva kulude vähendamise programmiga, nagu on osutatud punktis 2.4.2. Nii vähenevad ta kulud 2018. aastani veelgi. […]
(391)
Kreeka on eelkõige võtnud kohustuse, et kuni […] ei maksa Eurobank mitte ühelegi töötajale ega juhile aastast kogutasu (palk, pensionimaksed, preemia), mis ületab […]. Lisaks, kui Kreeka finantsstabiilsuse fond märgib Eurobanki mõne aktsia, siis on Kreeka kohustatud kohaldama kooskõlas 2013. aasta pangandusteatisega palkade ülemmäära (151).
7.6.3.1.2. Kauaaegsete aktsionäride kulude jagamine ja uus turule ilmunud kapital
(392)
Eurobanki olemasolevate aktsionäride osalust vähendati oluliselt 2013. aasta kevadisel rekapitaliseerimisel (meede B4). Olemasolevate aktsionäride osalust vähendati 2013. aasta kevade rekapitaliseerimise eelselt 100 %lt vaid 1,44 %ni. Komisjon märgib samuti, et Eurobank ei ole alates 2008. aastast maksnud sularahadividende. Komisjon hindab positiivselt ka asjaolu, et Kreeka finantsstabiilsuse fond annab täiendavat kapitali üksnes siis, kui Eurobank ei suuda seda koguda turult mõistliku hinnaga, mis on kehtestatud kahe sõltumatu hindaja arvamuse alusel.
7.6.3.1.3. Allutatud laenude omanike kulude jagamine
(393)
Eurobanki allutatud laenude omanikud on aidanud maksta panga ümberkorralduskulusid. Eurobank viis kapitali genereerimiseks läbi mitmeid kohustuste juhtimise menetlusi. Kohustuste vahetamise kogusumma ulatus 748 miljoni euroni, millest 565 miljonit oli kapitalikasum, nagu on kirjeldatud põhjendustes 122 ja 123.
(394)
Järelejäävatele vahenditele laieneb põhjenduses 133 kirjeldatud kupongikeeld. Komisjon on seetõttu seisukohal, et tagatud on asjakohane panga hübriidkapitali omavate erainvestorite kulude jagamine ja ümberkorraldamisteatise kriteeriumid sellega seoses täidetakse.
(395)
Kokkuvõttes on komisjon punktis 7.6.1 kirjeldatud aspekte arvesse võttes seisukohal, et Kreeka on võtnud piisavaid omapanuse ja kulude jagamise meetmeid, et piirata meetmete A, B1, B2, B3 ja B4 abisummat vajaliku miinimumini.
7.6.3.2. Meetme C kokkusobivuse hindamine 2013. aasta pangandusteatisega
(396)
2013. aasta pangandusteatis täiendab ümberkorraldamisteatist ning selles kutsutakse üles edendama kulude jagamist ja andma pankadele kapitalitoetust, et nad saaksid ellu viia täiendavaid meetmeid abi piiramiseks miinimumini. 2013. aasta pangandusteatise punktis 29 nõutakse, et liikmesriik näitaks, et kõik sellise abi miinimumini piiramise meetmed on maksimaalselt tarvitusele võetud. Selleks peab liikmesriik esitama kapitali suurendamise kava, tagama kohase kulude jagamise aktsionäride ja allutatud võlausaldajate vahel ning ennetama vahendite väljavoolu enne ümberkorraldusotsust. 2013. aasta pangandusteatise kohaselt peab kapitali suurendamise kava hõlmama õigusega seotud teemasid, vabatahtlikke kohustuste juhtimise menetlusi, kapitali kasvu toetavaid loovutamisi, finantsvõimenduse vähendamise meetmeid, kasumi jaotamata jätmist ja muid meetmeid nagu näiteks range kulude ja hüvitamise poliitika.
(397)
2013. aasta pangandusteatise punktis 47 sätestatakse, et kapitalidefitsiidi tuvastamisel peab pank vältima vahendite väljavoolu mitmete meetmete abil, mille eesmärk on tagada samasugune tulemus nagu korrapäraste dividendide, kupongide, hinnaliidrina tegutsemise või reklaami keelu puhul. Komisjon märgib, et Eurobank juba järgib neid keelde, kuna need on lisatud Kreeka esitatud kohustuste nimekirja, nagu on kirjeldatud põhjenduses 133, ning Eurobank ei ole alates 2008. aastast maksnud sularahadividende.
(398)
2014. aasta rekapitaliseerimise kohustuses (meede C) määratakse kindlaks likviidsusreserv, mis katab 2013. aastal Kreeka keskpanga läbiviidud ja 6. märtsil 2014 avaldatud stressitesti käigus kindlaks tehtud tulevase kahjumi. Stressitesti tulemused näitavad, et Eurobank vajab 2 945 miljoni euro ulatuses täiendavat kapitali, et katta stressistsenaariumi kohased tulevased kahjumid. Meetmega C kaetakse kapitalivajadus, mis säilib, niivõrd kuivõrd i) seda ei saa katta edasiste loovutamiste või kapitali suurendamise meetmete kaudu (komisjon on seisukohal, et Eurobank on analüüsinud võimalikke loovutamisi ja pühendunud neile, mis võivad kapitalivajadusi Kreeka keskpangale esitatud kapitalikava raamistikus vähendada); ii) mida ei kaeta erainvestorite aktsiakapitali suurendamise raamistikus 2014. aprillis. Seega ei anna see Eurobankile liigset kapitali.
(399)
Nagu on selgitatud põhjendustes 385 ja 395, on pank juba võtnud enne stressiteste meetmeid selleks, et piirata abi võimaliku miinimumini. Kui pank suudab praegu kapitali tõstmise menetluse käigus koguda suurema osa vajaminevast kapitalist erainvestoritelt ja Kreeka finantsstabiilsuse fondi väljamakstav täiendav abi jääb alla 1 miljardi euro, siis ei vaja Eurobank rohkem omapanust. Kui aga meetme C raames makstav abi ületab nimetatud piiri, siis peaks Eurobank loobuma veel enamatest tegevusaladest.
(400)
Seoses kulude jagamisega sätestatakse 2013. aasta pangandusteatises, et kohane kulude jagamine eeldab enne kapitalitoetuse vormis abi eraldamist aktsionäride, hübriidkapitali omanike ja allutatud laenude omanike panustamist. Komisjon märgib, et Kreeka on muutnud oma riiklikku õigusraamistikku selliselt, et enne igasugust täiendavat kapitalisüsti on tagatud allutatud võlausaldajate osalemine panga ümberkorralduskuludes. Komisjon märgib samuti, et Kreeka on võtnud kohustuse rakendada 2014. aastal muudetud Kreeka finantsstabiilsuse fondi seaduse artikli 6 lõikes a sätestatud meetmeid, millega nähakse ette, et krediidiasutuse kapitali puudujääk tuleb kanda vajaduse korral üle asutuse kapitaliinstrumentide ja muude allutatud kohustuste omanikele. Kuna 2013. aasta pangandusteatise punkti 45 alusel toimub selline kulude jagamine alles pärast 2014. aasta rekapitaliseerimise kohustuse (meede C) kuupäeva, siis järgnevad komisjoni arvates ebaproportsionaalsed tulemused, kui kohustuslik allutatud laenu ja hübriidkapitali konverteerimine toimub juba kohustuse hetkel. Kui Eurobank suudab koguda piisavalt erakapitali kogu oma Kreeka keskpanga läbiviidud stressitestiga kindlaks määratud kapitalivajaduse katmiseks, siis on allutatud laenu konverteerimine ebaproportsionaalne. Seega ei ole nõuetekohase kulude jagamise tagamiseks piisav Kreeka kohustus allutatud võlausaldajate nõudeõiguste teisendamine enne igasuguse kapitalitoetuse tegelikku maksmist Eurobankile.
(401)
Tagamaks Eurobanki omanike maksimaalse osalemise kogu ümberkorraldusperioodil nõuetekohase kapitalibaasi moodustamises, võttis Kreeka lisaks kohustuse, et Eurobank säilitab kuni ümberkorraldusperioodi lõpuni dividende ja ei maksa välja ühtegi kupongi, mille maksmiseks ta ei ole seadusega kohustatud. Seega ei kasuta Eurobank kooskõlas ümberkorraldamisteatise punktiga 26 ja 2013. aasta pangandusteatise punktiga 47 riigiabi selleks, et teha makseid omavahenditest, kui selliste maksete tegemiseks napib kasumit.
(402)
Eurobank võttis samuti kohustuse mitte maksta kuni 31. detsembrini 2017 mitte ühelegi töötajale või juhile aastast kogutasu (palk, pensionimaksed, preemia), mis ületab Kreeka keskpanga juhi aastase kogutasu (arvesse ei võeta pangajuhi vabatahtlikku osalist tasust loobumist). Lisaks, kui Kreeka finantsstabiilsuse fond märgib panga mõne aktsia, siis on Kreekas kohustatud kohaldama kooskõlas 2013. aasta pangandusteatisega palkade ülemmäära (152).
(403)
Komisjon peab hindama, kas kahte stsenaariumi hõlmav kohustus täidab 2013. aasta pangandusteatises sätestatud nõudmised.
(404)
Esimese stsenaariumi korral, mille puhul Kreeka finantsstabiilsuse fond ei anna Eurobankile tegelikult uut kapitali, piirdub meetmega C ettenähtud abi pelgalt kapitali suurendamise tagamise kohustusega ning fond ei maksa mitte ühtegi eurot, kuna kõik uued aktsiad märgivad erainvestorid. 2013. aasta pangandusteatises sätestatakse, et hüvitamise piirang võib lõppeda siis, kui abi on tagasi makstud. Samas ei saa tagasi maksta abi, mis on lisatud sellisesse tagamise kohustusse seoses prognoositava kapitali suurendamisega, kui kõnealust kohustust ei ole kunagi jõustatud (kuna riik ei maksnud Eurobankile mingit raha). Sellises olukorras võib komisjon aktsepteerida seda, et hüvitamise piirang kehtib kindlaks määratud aja jooksul. Komisjon on seisukohal, et Kreeka võetud kohustus, mis kehtib kuni 31. detsembrini 2017 (ehk 3 aastat ja 8 kuud, lõppedes üks aasta enne ümberkorralduskava lõppu), on 2013. aasta pangandusteatise punkti 38 viimase lõigu nõuetekohane kohaldamine. Kuna pangajuhi aastatasu on 2013. aasta pangandusteatise punkti 38 teise lõigus sätestatud ülemmäärast väiksem ja see kohustus kehtib kogu grupile, siis on komisjon seisukohal, et Kreeka esitatud kohustus juhuks, kui Kreeka finantsstabiilsuse fond ei märgi kavandatud kapitali suurendamise raames mitte ühtegi aktsiat, on kooskõlas 2013. aasta pangandusteatise punktiga 38.
(405)
Teise stsenaariumi korral, mille puhul Kreeka finantsstabiilsuse fond märgib Eurobanki aktsiaid, kohustus Kreeka muutma kohustust nii, et see oleks kooskõlas 2013. aasta pangateatisega. Komisjon märgib, et kui Kreeka finantsstabiilsuse fond märgiks mõne aktsia, siis selleks, et säilitada kooskõla 2013. aasta pangandusteatisega, tuleks tasustamise ülemmäära järgmist kestust muuta selliselt, et see kestaks vähemalt kuni ümberkorralduskava lõpuni - 31. detsembrini 2018 - või sooritatakse abi tagasimaksmisega samaväärne tehing. Kuna Eurobank ei saa tavaaktsiaid tagasi maksta, siis nõustub komisjon, et aktsiate kasumiga müüki järelturul loetakse abi tagasimaksmisega samaväärseks.
(406)
Kokkuvõttes on Kreeka sätestatud hüvitamise piiramise kohustus mõlema stsenaariumi puhul kooskõlas 2013. aasta pangandusteatisega.
(407)
Mis puudutab riigile tasu maksmist, siis nõutakse 2011. aasta pikendusteatises, et uued aktsiad emiteeritaks diskontoga turuhinna suhtes pärast lahjendamise eesmärgil tehtud korrigeerimist. Komisjon täheldab, et selle nõude eesmärk on tagada, et riik saab oma osaluse eest Eurobankis piisavat tasu ja et kauaaegsete aktsionäride osalust vähendatakse vastavalt. Meetme C puhul on riik juba Eurobanki peamine aktsionär, omades rohkem kui 90 % aktsiatest. Seega vähendaks ülemäärane allahindlus turuhinna suhtes riigi saadavat tasu seoses meetmega B4 ja see võib kaasa tuua abi investoritele, kui allahindluse puhul alahinnatakse Eurobanki väärtust. Sellise olukorra vältimiseks ei saa märkimishind olla väiksem sõltumatute hindajate kahe hindamise alusel kindlaks määratud baashinnast. Seega kaitsevad hinna kindlaksmääramise üksikasjalikud kokkulepped Kreeka finantsstabiilsuse fondi uute investorite osaluse liigse vähendamise eest, tagades samas, et fond märgib uusi aktsiaid hinnaga, mis peegeldab Eurobanki väärtust. Sellises olukorras võib komisjon nõustuda, et uusi aktsiaid emiteeritakse madalama diskontoga turuhinna suhtes, kui on kavandatud 2011. aasta pikendusteatises, ning pidada baashinda vastuvõetavaks.
(408)
Kui aktsiad oleksid emiteeritud kõrgema hinnaga, siis oleks see võinud hirmutada erainvestoreid aktsiakapitali suurendamises osalemast ja see oleks piiranud erakapitali suurendamist.
(409)
Seega on komisjon seisukohal, et omapanuse ja kulude jagamise tase on meetme C jaoks kohane.
7.6.3.3. Omapanuse ja kulude jagamise kokkuvõte
(410)
Komisjon täheldab, et võrreldes kogu riigipoolse rekapitaliseerimisega on omapanus ja kulude jagamine varade müümise näol palju madalam, kui komisjon harilikult piisavaks peaks. Arvestades aga punktis 7.6.1 kirjeldatud aspekte, mille alusel komisjon võib aktsepteerida madalamat omapanust ja kulude jagamist, võib ümberkorralduskava tunnistada piisavat omapanust ja kulude jagamist pakkuvaks kavaks.
(411)
Ka ümberkorralduskava on meetme C osas 2013. aasta pangandusteatisega kooskõlas.
7.6.4. Konkurentsimoonutusi piiravad meetmed
(412)
Ümberkorraldamisteatises nõutakse, et ümberkorralduskavas pakutaks välja konkurentsi moonutamist piiravad ja pangasektori konkurentsivõimet tagavad meetmed. Lisaks peaksid need meetmed tegelema ka moraaliriski küsimustega ja tagama, et riigiabi ei kasutata konkurentsivastase käitumise rahastamiseks.
(413)
Ümberkorraldamisteatise punkti 31 kohaselt peab komisjon abi suuruse ja konkurentsi moonutava mõju hindamisel arvesse võtma nii absoluutset kui ka suhtelist abisummat ning kulude jagamise ulatust ja finantsasutuse turupositsiooni pärast ümberkorraldamist. Sellega seoses tuletab komisjon meelde, et Eurobank sai riigilt kapitalisüsti, mis vastab 16 %le tema riskiga kaalutud varadest (välja arvatud meede C). Meetmega C kohustuti andma Eurobankile täiendavalt 2 864 miljardit eurot, misjärel ulatus finantsabi 23,7 protsendini Eurobanki riskiga kaalutud varadest. Kapitalitoetuse kõrval sai Eurobank ka 15. aprillil 2011. aastal 13 600 miljoni euro ja 30. novembril 2013. aastal 13 932 miljoni euro ulatuses likviidsustagatisi, mis moodustasid samal kuupäeval 17 % panga bilansimahust. Eurobank sai 31. detsembril 2012. aastal 12 miljardi euro ulatuses kasu ka riigi tagatud erakorralisest likviidsusabist, mis moodustas sel kuupäeval 18 % panga bilansimahust. Seega on selle suhteliselt suure abisummaga seoses põhjendatud konkurentsi moonutamist piiravate meetmete kohaldamine. Lisaks on Eurobanki turuosa Kreekas suur, hõlmates 31. detsembril 2012 laenude puhul 17 % turust ja hoiuste puhul 12 % turust. New TT Banki ja Nea Proton Banki omandamine suurendas panga turuosa 2013. aasta septembris (153) 20,7 protsendini laenude osas ja 18,8 protsendini hoiuste valdkonnas.
(414)
Komisjon tuletab meelde, et Eurobanki raskused tulenevad peamiselt välistest šokkidest, nagu Kreeka võlakriis ja pikaajaline majanduslangus, mis on Kreeka majanduse alates 2008. aastast segi paisanud, nagu on märgitud Eurobanki menetluse algatamise otsuse põhjenduses 69. Vajadust tegeleda moraaliriski küsimustega on vähendatud, kuna pank ei paista olevat võtnud liigseid riske. Nagu kirjeldatud punktis 7.6.1, on abimeetmete konkurentsi moonutav mõju ja ka vajadus konkurentsi moonutamist piiravate meetmete järele nende aspektide tõttu väiksem. Nimetatud põhjustel võib komisjon erandkorras nõustuda, et hoolimata suurest riigiabi summast ei kavandata ümberkorralduskavas bilansimahu ja laenude vähendamist Kreekas.
(415)
Komisjon märgib siiski, et riigipoolne rekapitaliseerimine võimaldas pangal jätkata oma pangandustegevust välisturgudel ja oma kindlustustegevust Kreekas.
(416)
Sellega seoses märgib komisjon ära lisaks juba elluviidud finantsvõimenduse vähendamisele ja ümberkorraldamisele Eurobanki võetud kohustuse müüa oma kindlustusetegevus […] ning kohustuse vähendada oma rahvusvahelisi varasid 31. detsembriks 2018, mis toob endaga tõenäoliselt kaasa edasised loobumised […] ja […], ning tema kohustuse mitte kasutada abi nende ettevõtete kasvu rahastamiseks. Komisjon peab proportsionaalseks, et välismaiste varade vähendamine on ulatuslikum, kui Kreeka finantsstabiilsuse fond annab meetme C raames Eurobankile täiendavat finantsabi summas, mis ületab summa 1 miljard eurot. Nagu on osutatud põhjenduses 295, tooks selline makse kaasa abi suurema moonutava mõju kui lihtsalt kohustus osaleda kapitali suurendamises. Kui aga täiendav kapitalisüst jääb alla 1 miljardi euro, siis tooks see kaasa erainvestorite ulatuslikuma, vähemalt 1,5 miljardi euro suuruse osalemise. Lisaks tähendaks suurem eraosalus täiendavat kulude jagamist, nagu on selgitatud põhjenduses 388. Ümberkorraldamisteatise punktis 31 sätestatakse, et kulude jagamise meetmete hindamisel tuleb arvesse võtta nii riigilt saadud abi eest makstavat hinda kui ka kulude jagamise astet. Seega jääb konkurentsi täiendav moonutamine piiratuks, kui Kreeka finantsstabiilsuse fondi kapitalisüst jääb alla 1 miljardi euro.
(417)
Ka võttis Kreeka kohustuse kehtestada omandamise keeld, tagamaks, et Eurobank ei kasuta saadud riigiabi uute ettevõtete omandamiseks. See keeld aitab tagada, et abi kasutatakse rangelt ainult Kreeka pangategevuse elujõulisuse taastamise toetamiseks ja mitte laienemiseks näiteks välisturgudel.
(418)
Kohustus vähendada Kreeka hoiustelt makstavat jätkusuutmatult kõrget intressi tagab samuti selle, et abi ei kasutata jätkusuutmatu hoiuse kogumise strateegiate rahastamiseks, mis moonutab konkurentsi Kreeka turul. Kohustus rakendada uute laenude hindade määramisel rangeid asjakohasel krediidiriski hindamisel põhinevaid suuniseid aitab samuti Eurobankil vältida klientide laenude puhul ebakohaste hinnamääramise strateegiatega konkurentsi moonutamist Kreeka turul.
(419)
Võttes arvesse punktis 7.6.1 kirjeldatud eriolukorda ja ümberkorralduskavas sätestatud meetmeid, on komisjon seisukohal, et konkurentsi moonutamise piiramiseks võetud kaitsemeetmed on piisavad.
7.7. JÄRELEVALVE
(420)
Vastavalt ümberkorraldamisteatise punktile 5 nõutakse korrapäraste aruannete esitamist, et võimaldada komisjonil kontrollida ümberkorralduskava nõuetekohast rakendamist. Nagu on sätestatud kohustustes, (154) tagab Kreeka, et järelevalve eest vastutav usaldusisik, kelle Eurobank on komisjoni nõusolekul juba ametisse nimetanud, jälgib Kreeka kohustuste täitmist Kreekas ja välismaal seoses tegevuse ümberkorraldamise, ettevõtte juhtimise ja äritegevusega. Komisjon leiab seega, et ümberkorralduskava rakendamise nõuetekohane järelevalve on tagatud.
8. JÄRELDUS
(421)
Komisjon leiab, et Kreeka on ebaseaduslikult rakendanud abimeetmeid SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/N), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C, ex 2012/NN) SA.31155 (2013/C) (2013/NN), rikkudes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3, kuna meetmeid rakendati enne nende ametlikku teavitamist. Komisjon leiab aga siiski, et ümberkorralduskava, koos lisades loetletud kohustustega, tagab Eurobanki pikaajalise elujõulisuse, on kulude jagamise ja omapanuse osas piisav ning tasakaalustab asjakohaselt ja proportsionaalselt käesolevas otsuses uuritud abimeetmete konkurentsi moonutavat mõju. Esitatud ümberkorralduskava ja lisatud kohustused vastavad ümberkorraldamisteatise kriteeriumidele ning abimeetmeid võib seega pidada kokkusobivaks siseturuga,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
1. Järgmised Kreeka teostatud või kavandatud meetmed on riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 alusel:
a)
Kreeka keskpanga antud ja Kreeka Vabariigi tagatud erakorraline likviidsusabi ettevõttele Eurobank Ergasias SA (Eurobank) (meede L2);
b)
Kreeka finantsstabiilsuse fondi 2012. aasta detsembris Eurobankile võimaldatud teine ajutine rekapitaliseerimine summas 1 341 miljonit eurot (meede B2);
c)
Kreeka finantsstabiilsuse fondi 21. detsembril 2012 Eurobankile antud kohustuse võtmise kinnitus summas 528 miljonit eurot (meede B3);
d)
Kreeka finantsstabiilsuse fondi 2013. aasta mais Eurobankile võimaldatud rekapitaliseerimine summas 5 839 miljonit eurot (meede B4);
e)
Kreeka finantsstabiilsuse fondi võetud rekapitaliseerimise kohustus summas 2 864 miljonit eurot, millele järgnes 12. aprillil 2014 toimunud aktsionäride erakorralisel koosolekul heaks kiidetud osakapitali suurendamine 2 864 miljoni euro võrra Kreeka finantsstabiilsuse fondi muudetud seaduse 3864/2010 alusel (meede C);
f)
Kreeka finantsstabiilsuse fondi 28. augustil 2013 tehtud kapitalisüst Nea Proton Bankile summas 395 miljonit eurot (meede NP3).
2. Eurobanki grupp (Eurobank Ergasias S.A ja selle tütarettevõtjad (nii panganduse kui ka muuga tegelevad Kreekas ja Kreekast väljaspool asuvad tütarettevõtjad ja filiaalid)) puudutava 16. aprillil 2014 esitatud ümberkorralduskava ja Kreeka 16. aprillil 2014 esitatud kohustuste valguses on järgmine riigiabi siseturuga kokkusobiv:
a)
Kreeka 2009. aasta mais rekapitaliseerimise kava raames Eurobankile tehtud kapitalisüst summas 950 miljonit eurot (meede A);
b)
Kreeka keskpanga antud ja Kreeka Vabariigi alates 2011. aasta juulist tagatud erakorraline likviidsusabi Eurobankile summas 12 miljardit eurot 31. detsembril 2012 (meede L2);
c)
Kreeka finantsstabiilsuse fondi 2012. aasta mais Eurobankile võimaldatud esimene ajutine rekapitaliseerimine summas 3 970 miljonit eurot (meede B1);
d)
Kreeka finantsstabiilsuse fondi 2012. aasta detsembris Eurobankile võimaldatud teine ajutine rekapitaliseerimine summas 1 341 miljonit eurot (meede B2);
e)
Kreeka finantsstabiilsuse fondi 21. detsembril 2012 Eurobanki suhtes võetud kohustuse kinnitus summas 528 miljonit eurot (meede B3);
f)
Kreeka finantsstabiilsuse fondi 2013. aasta mais Eurobankile võimaldatud rekapitaliseerimine summas 5 839 miljonit eurot (meede B4);
g)
Kreeka finantsstabiilsuse fondi rekapitaliseerimise kohustus summas 2 864 miljonit eurot Eurobanki suhtes, millele järgnes 12. aprillil 2014 toimunud aktsionäride erakorralisel koosolekul heaks kiidetud osakapitali suurendamine 2 864 miljoni euro võrra Kreeka muudetud finantsstabiilsuse seaduse 3864/2010 alusel (meede C);
h)
Kreeka 2009. aasta mais Proton Bankile tehtud kapitalisüst summas 80 miljonit eurot (meede Pr1);
i)
Proton Bankist Nea Proton Banki ülekantud tegevusega seotud rahastamispuudujäägi katmine 1 121,6 miljoni euro suuruses summas Kreeka hoiuste ja investeeringute tagamise fondi ning Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolt 2011. aasta oktoobris ja 2012. aasta mais (meede N1);
j)
Kreeka finantsstabiilsuse fondi 2011. aasta oktoobris, 2012. aasta veebruaris, 2012. aasta augustis ja 2012. aasta detsembris Nea Proton Bankile tehtud kapitalisüst kogusummas 515 miljonit eurot (meede NP2);
k)
Kreeka finantsstabiilsuse fondi 28. augustil 2013 tehtud kapitalisüst Nea Proton Bankile summas 395 miljonit eurot (meede NP3);
l)
T Bankist Hellenic Postbanki („TT Bank”) ülekantud tegevusega seotud rahastamispuudujäägi katmine 677 miljoni euro suuruses summas Kreeka hoiuste ja investeeringute tagamise fondi ning Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolt 2011. aasta detsembris ja 2013. aasta veebruaris (meede T);
m)
Kreeka 2009. aasta mais TT Bankile tehtud kapitalisüst summas 224,96 miljonit eurot (meede TT);
n)
TT Bankist New Hellenic Postbanki („New TT Bank”) ülekantud tegevusega seotud rahastamispuudujäägi katmine 3 732,6 miljoni euro suuruses summas Kreeka hoiuste ja investeeringute tagamise fondi ning Kreeka finantsstabiilsuse fondi poolt 2013. aasta jaanuaris ja juunis (meede NTT1);
o)
Kreeka finantsstabiilsuse fondi 29. jaanuaril 2013 New TT Bankile tehtud kapitalisüst summas 500 miljonit eurot (meede NTT2).
Artikkel 2
Käesolev otsus on adresseeritud Kreeka Vabariigile.
Brüssel, 29. aprill 2014