РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1195/2014 НА КОМИСИЯТА
от 29 октомври 2014 година
за налагане на временно изравнително мито върху вноса на определена дъгова пъстърва с произход от Турция
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 12 от него,
след консултации с държавите членки,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Започване на процедурата
(1)
На 15 февруари 2014 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (известието за започване на процедура), Европейската комисия (Комисията) обяви започването на антисубсидийна процедура по отношение на вноса в Съюза на определена дъгова пъстърва с произход от Турция (засегнатата държава) въз основа на член 10 от Регламент (ЕО) № 597/2009 (основния регламент). Поправка на Известието за започване на процедура беше публикувана в Официален вестник на 4 септември 2014 г. (3)
(2)
Комисията започна разследването вследствие на жалба, подадена на 3 януари 2014 г. от Danish Aquaculture Association (жалбоподателя) от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство в Съюза на определена дъгова пъстърва. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за субсидиране на определена дъгова пъстърва и за съществена вреда, произтичаща от субсидирането, които Комисията счете за достатъчно основание за започването на разследване.
(3)
В съответствие с член 10, параграф 7 от основния регламент преди започване на процедурата Комисията уведоми правителството на Турция (ПТ), че е получила надлежно документирана жалба, в която се твърди, че субсидираният внос на определена дъгова пъстърва с произход от Турция причинява съществена вреда на промишлеността на Съюза. Комисията покани ПТ на консултации с цел изясняване на положението във връзка със съдържанието на жалбата и постигане на взаимно приемливо решение.
(4)
ПТ прие поканата за консултации и впоследствие те бяха проведени. По време на консултациите не се стигна до взаимно приемливо решение. След провеждането на консултациите бяха получени коментари от ПТ. Комисията взе предвид коментарите.
2. Паралелна антидъмпингова процедура
(5)
На 15 февруари 2014 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4), Комисията също така обяви започването на антидъмпингово разследване по отношение на вноса в Съюза на същия продукт с произход от Турция.
(6)
Анализите на вредата, проведени в рамките на настоящото антисубсидийно разследване и в рамките на паралелното антидъмпингово разследване, се основават на едно и също определение за промишленост на Съюза, на едни и същи представителни производители от Съюза и на един и същ разследван период и доведоха до идентични заключения, освен ако не е посочено друго. Това беше счетено за целесъобразно с цел да се рационализира анализът на вредата и да се гарантира последователност на констатациите. По тази причина коментарите относно различни аспекти на вредата, направени в хода на една от тези процедури, бяха взети предвид и при двете разследвания.
3. Заинтересовани страни
(7)
В известието за започване Комисията прикани заинтересованите страни да се свържат с нея, за да вземат участие в разследването. Освен това Комисията специално информира жалбоподателите, другите известни производители от Съюза, ползвателите и вносителите, производителите износители в Турция и турските органи, както и сдруженията, за които е известно, че са засегнати, за започването на разследването и ги прикани да вземат участие.
(8)
Всички заинтересовани страни имаха възможността да изразят становището си относно започването на разследването и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури. Не бяха получени коментари.
4. Изготвяне на извадка
(9)
В известието за започване на процедурата Комисията обяви, че може да направи подбор чрез извадка на заинтересованите страни, по-специално на производителите от Съюза, несвързаните вносители и производителите износители в Турция в съответствие с член 27 от основния регламент.
4.1. Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(10)
В известието си за започване на процедура Комисията обяви, че е направила временен подбор на извадка от производители от Съюза. В съответствие с член 27, параграф 1 от основния регламент и с оглед на факта, че промишлеността на Съюза е силно фрагментирана, като съществуват над 700 малки и средни предприятия производители (МСП), Комисията подбра извадка от производители въз основа на най-големия представителен обем на производството, за които е разумно да се очаква, че могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време, като също така се има предвид географското разпределение и достатъчното обхващане на различните етапи и видове производство (производство на жива, прясна, замразена, филетирана и пушена пъстърва). Тази извадка се състоеше от девет производители от Съюза. Включените в извадката производители от Съюза представляваха повече от 12 % от общото производство на Съюза въз основа на посочените в жалбата данни. Комисията покани заинтересованите страни да изложат коментарите си по временната извадка. Не бяха получени коментари в рамките на крайния срок и по този начин временната извадка беше потвърдена. Извадката е представителна за промишлеността на Съюза.
4.2. Изготвяне на извадка от вносители
(11)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от несвързани вносители да предоставят информацията, посочена в известието за започване.
(12)
Три несвързани вносителя предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. С оглед на малкия брой Комисията реши, че не е необходимо изготвяне на извадка.
4.3. Изготвяне на извадка от производители износители
(13)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички производители износители в Турция да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към мисията на Република Турция в Европейския съюз с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(14)
Осемнадесет групи от производители износители в Турция предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Общият деклариран обем на износа за Съюза от тези дружества на определената дъгова пъстърва през 2013 г. представлява целият износ на Турция за Съюза.
(15)
В съответствие с член 27, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от четири групи производители износители въз основа на най-големия представителен обем на износа за Съюза, за които е разумно да се очаква, че могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време, като също така се има предвид географското разпределение. Включените в извадката дружества представляват почти 64 % от декларираните продажби за износ за Съюза и дружествата са разположени в два различни региона.
(16)
В съответствие с член 27, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации с всички известни производители износители, които са засегнати, и с турските органи във връзка с подбора на извадката. Едно дружество оспори подбора на включените в представителната извадка дружества и заяви, че трябва да бъде включено в нея. То заяви, че се занимава изключително с производството, обработката и продажбата на пъстърва (т.е., че няма каквито и да било други дейности) и извършва това от 1971 г. насам, което го прави първия производител на разглеждания продукт в Турция. Освен това то твърди, че има значителни продажби на националния пазар и накрая - че е най-големият производител в региона на Мармара.
(17)
Комисията припомня, че подборът на включените в представителната извадка дружества е направен съгласно критерия за най-голям обем в съответствие член 27, параграф 1 от основния регламент, като се взема предвид броят на производителите, за които е разумно да се очаква, че могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време. Тъй като предложената извадка представлява 64 % от износа на разглеждания продукт за Съюза, тази извадка е представителна за състоянието на турската промишленост. Освен това включените в извадката дружества са разположени в два различни региона (от трите представени региона), което се счита за достатъчно за целите на разследването. Поради това Комисията счита, че дружествата, включени в извадката, съответстват на най-големите представителни обеми на вноса, за които е разумно да се очаква, че могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време.
5. Индивидуално разглеждане
(18)
Единадесет дружества или групи от дружества поискаха индивидуално разглеждане по силата на член 27, параграф 3 от основния регламент. На този етап от разследването Комисията не е взела решение относно искането за индивидуално разглеждане. Комисията ще реши дали да предостави индивидуално разглеждане на окончателния етап от разследването.
6. Отговори на въпросника
(19)
Комисията изпрати въпросници до ПТ, до всички включени в извадката дружества в Съюза, до трима вносители и до включените в извадката групи от производители износители в Турция.
(20)
Три дружества в рамките на група от турски производители износители поискаха освобождаване от задължението за предоставяне на отговори на въпросника. Едно от тези дружества заяви, че е осъществявало дейност главно в производството на лаврак и каракуда и че произвежда само малък обем от разглеждания продукт. Друго дружество управлява малък супермаркет и връзката му с разглеждания продукт е незначителна, а трето е било свързан вносител, който не е имал значителни продажби на разглеждания продукт през разследвания период. Комисията реши да освободи дружеството, управляващо малкия супермаркет, от задължението за попълване на отговорите на въпросника. Тя обаче продължи да отстоява позицията си, че дружеството, осъществяващо дейност главно в производството на лаврак и каракуда, както и свързаният вносител, трябва да попълнят въпросника, тъй като произведените (в случая на производителя износител) или търгуваните (в случая на свързания вносител) обеми въпреки това са били значителни.
(21)
Отговори на въпросника бяха получени от ПТ и от всички други включени в извадката групи от производители износители в Турция и дружествата, поискали индивидуално разглеждане.
7. Проверки на място
(22)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на временното определяне на субсидията, вредата от нея и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в съответствие с член 26 от основния регламент в помещенията на следните дружества:
а)
Производители от Съюза:
-
Aqualande SAS, Рокфор, Франция
-
Danaqua, Гриндстед, Дания
-
Danforel A/S, Гриндстед, Дания
-
Kongeåens Dambrug, ApS, Броруп, Дания
-
LaFo Forellen GmbH, Оберндорф, Германия
-
Hofer Forellen GmbH, Оберндорф, Германия
-
Zakład Hodowli Pstrąga w Zaporze - Mylof, Рител, Полша
-
Piszolla, S.L., Гуадалахара, Испания
-
Az.Agr. Trot. Erede Rossi Silvio Di Rossi Niccola, Сефро, Италия
-
Grupo Tres Mares, S.A., Ла Коруня, Испания
б)
Производители износители в Турция
-
Група от свързани дружества „GMS“, Бодрум, Турция:
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taș.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Ști
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Gűműsdoga Su Űrűnleri Űretim Ihracat Ithalat AȘ
-
Gümüș-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Ști
-
Hakan Komandit Șirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inș.Paz.Ihr.Ltd.Ști
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Ști
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taș. Komis. İth. İhr. Paz. San. Ve Tic. Ltd. Ști
-
Група от свързани дружества „Kilic“, Бодрум, Турция:
-
Bafa Su Ürünleri Yavru Űretim Merkezi San Tic A.S,
-
Kilic Deniz Űrűnleri Űretimi Ihracat Ithalat ve Ticaret AȘ,
-
KLC Gida Ürünleri Ith.Ihr.Ve Tic.A.Ș,
-
Kilic Erșen Su Űrűnleri Ithalat Ihr. San ve Tic, Ltd. Ști,
-
Група от свързани дружества „Özpekler“, Денизли, Турция:
-
Özpekler Ins.Taah.Day. Tük. Mall.Su Ürün.San.ve Tic.,
-
Özpekler Ithalat Ihracat Su Ürünleri San.Ve Tic. Ltd. Sti,
-
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ith. Ihr. San. ve Tic. Ltd. Ști (Ternaeben), Кайзери, Турция
в)
Правителството на Турция:
-
Министерството на икономиката, Анкара, Турция
-
Министерството на храните, земеделието и животновъдството, Анкара, Турция
г)
Вносители в Съюза, свързани с турски износители:
-
Spador S.R.L. (Spador)
-
Ternäben Service GmbH (TSG),
-
Ternäben Vertrieb GmbH (TVG)
д)
Производител от Съюза (преработвател), свързан с производител износител в Турция (Ternäben)
-
Ternäben Spółka z.o.o., Полша (TPL)
8. Разследван период и разглеждан период
(23)
Разследването на субсидията и вредата обхвана периода от 1 януари 2013 г. до 31 декември 2013 г. (разследвания период). Проучването на тенденциите, които имат значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2010 г. до края на разследвания период (разглеждания период).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(24)
Разглежданият продукт е дъгова пъстърва (Oncorhynchus mykiss):
-
жива, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
прясна, охладена, замразена и/или пушена:
-
под формата на цели риби (с глави), независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
без глави, независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1 kg, или
-
под формата на филе с единично тегло, равно на или по-малко от 400 g,
с произход от Турция и понастоящем класирана в кодове по КН ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 и ex 0305 43 00 (разглежданият продукт).
(25)
Както вече беше споменато в съображение 1, определението за разглеждания продукт е подлежало на поправка. Корекцията е била чисто редакционна и обхватът не е бил засегнат.
2. Сходен продукт
(26)
Разследването показа, че продуктът, произвеждан и продаван на турския национален пазар и/или изнасян за Съюза, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики, както и една и съща основна употреба.
(27)
На този етап Комисията реши, че тези продукти следователно са сходни продукти по смисъла на член 2, буква в) от основния регламент.
3. Твърдения относно обхвата на продукта
(28)
Някои заинтересовани страни заявиха, че пушената пъстърва следва да се изключи от обхвата на продукта. Според тези страни съществуват различия в производствения процес и различия във физическите, техническите и химическите характеристики в сравнение с непушената пъстърва. Освен това турските органи заявиха, че структурата на разходите на производителите на пушени филета значително се е различавала от структурата на разходите на останалите производители, което показва, че пушените и непушените продукти не са един и същ продукт. И накрая, тези страни се позоваха на две предходни антидъмпингови разследвания по отношение на сходни продукти (едра дъгова пъстърва и сьомга), приключени съответно през 2004 г. (5) и 2005 г. (6), при които пушените продукти са били извън обхвата на продукта. Страните се позоваха по-специално на съображение 9 от Регламент (ЕО) № 437/2004 на Съвета (7), където според тях се посочва, че процесът на опушване променя основните качества на въпросния продукт. Въз основа на това пушената пъстърва следва да бъде изключена от обхвата на продукта в настоящото разследване.
(29)
Разследването показа, че различните форми на продукта - „прясна“, „охладена“, „замразена“ или „пушена“ пъстърва - обхванати от определението за разглеждания продукт, имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики. По-специално всички пъстърви са имали едни и същи присъщи качества (химически, хранителни или други) и обработката не е лишила рибата от тях, а само е довела до различни форми на продукта, които са били просто различни средства за консервиране на рибата преди по-нататъшната обработка, приготвяне, готвене или консумация. Поради това беше направено заключението, че консервирането чрез опушване не изменя съществено основните физически, технически и химически характеристики на продукта.
(30)
Що се отнася до различните производствени процеси и различните структури на разходите, страните не обясниха как това би могло да е оказало въздействие върху заключението, че пушените и непушените продукти са един и същ продукт. Във всеки случай всяка възможна разлика в производствените процеси като такава не оказва въздействие върху определението за обхвата на продукта. Освен това в този конкретен случай производственият процес и структурата на разходите за пушените филета в действителност не са се различавали значително от производствения процес и структурата на другите форми на представяне на пъстървата. Основният елемент на разходите на всяка форма на представяне на продукта са разходите за отглеждане, включващи основно разходите за фураж (рибно брашно и рибно масло), разходите за енергия и разходите за хайвер или млади екземпляри. Поради това твърденията в това отношение следва да бъдат отхвърлени.
(31)
В предходните разследвания, на които се позоваха заинтересованите страни, и за разлика от настоящото разследване, пушените продукти не са били включени в жалбата, довела до започването на разследвания по тези случаи. Поради това те не са били в обхвата на тези разследвания и следователно не са били разследвани. Съображение 9 от Регламент (ЕО) № 437/2004 на Съвета се отнася до твърдение на заинтересована страна, че замразените цели риби и рибни филета следва да се изключат от процедурата. Въпреки това при разследването не е било установено или конкретно заключено, че пушените продукти следва да бъдат изключени от обхвата на продукта. Въз основа на констатацията от настоящото разследване, че всички форми на представяне на пъстървата имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики, този аргумент следва да бъде отхвърлен.
(32)
Поради горните причини твърдението, че пушените продукти следва да бъдат изключени от обхвата на продукта, на този етап беше отхвърлено.
В. СУБСИДИЯ
1. Въведение
(33)
Жалбоподателят твърди, че ПТ субсидира своя сектор на аквакултурите. Жалбата съдържа prima facie доказателства за няколко практики на субсидиране, включени както в законодателството, така и в редица документи относно политиката, на които се основава държавната подкрепа за сектора.
(34)
Комисията направи преглед и анализира документите, представени в жалбата, както и допълнителните документи, предоставени в хода на разследването от ПТ и от включените в извадката производители износители, и установи, че всички тези документи показват, че секторът на аквакултурите в Република Турция се ползва с преференциално третиране в много области.
(35)
Решението на турските органи да субсидират конкретно сектора на аквакултурите датира от 2003 г. и е довело до прехвърлянето на големи суми публични средства на турски производители и износители през последните десет години.
(36)
Както беше посочено в съображения 3 и 4 по-горе, в рамките на предварително проведените консултации между ПТ и Комисията ПТ не оспори съществуването на никоя от разследваните схеми.
2. Разследвани схеми
(37)
Комисията изпрати въпросници на ПТ и на включените в извадката производители износители, като поиска информация относно следните схеми, за които се твърди, че включват отпускането на субсидии на сектора на аквакултурите.
-
Държавна подкрепа за инвестиции в сектора на аквакултурите
-
Освобождаване от мита
-
Освобождаване от ДДС
-
Данъчно облекчение
-
Помощ за премията за социално осигуряване (за вноските на работодателите)
-
Помощ за лихви
-
Предоставяне на земя
-
Помощ за данъка върху доходите
-
Помощ за премията за социално осигуряване (за вноските на наетите лица)
-
Преки субсидии, отпускани на производителите на пъстърва
-
Преки субсидии за производителите на пъстърва
-
Преки субсидии за биологичното производство на пъстърва
-
Специфично подпомагане за млади екземпляри пъстърва
-
Субсидирани заеми и застраховки за производителите на пъстърва
-
Нисколихвени инвестиционни заеми и бизнес заеми от Ziraat Bankasi
-
Нисколихвени инвестиционни заеми и бизнес заеми от Земеделски кредитни кооперативи
-
Пул за селскостопанско застраховане и ставки за помощ за премията
-
Субсидии за консултации
-
Субсидии за риболовни кораби
-
Закупуване на гориво за риболовни кораби (данъчно облекчение за потребление на гориво за кораби)
-
Бракуване на риболовни кораби
-
Други субсидии и други програми за субсидиране
3. Държавна подкрепа за инвестиции в сектора на аквакултурите
3.1. Въведение
(38)
ПТ е въвело схема за подпомагане на предприятия, които инвестират средства в определени сектори и региони, включително в сектора на аквакултурите. Целта на тази схема е:
-
увеличаване на производството и заетостта,
-
насърчаване на големи инвестиции, допринасящи за международната конкурентоспособност,
-
стимулиране на преките чуждестранни инвестиции,
-
подкрепяне на инвестициите за дейности за опазване на околната среда и за научноизследователски и развойни дейности в съответствие с целите, очертани в различните планове и годишни програми за развитие на Турция, които са посочени по-долу.
3.2. Правно основание
(39)
Следните правни разпоредби предвиждат държавна подкрепа за инвестиции в сектора на аквакултурите: Постановление № 2012/3305 на Турция, публикувано на 19 юни 2012 г., относно държавната подкрепа за инвестиции, и Комюнике № 2012/1, публикувано на 20 юни 2012 г., относно прилагането на постановлението относно държавната подкрепа за инвестиции, публикувани в Официален вестник № 28328 и № 28329 съответно.
3.3. Констатации от разследването
(40)
Въпреки че Постановление № 2012/3305 на Турция е приложимата схема за подпомагане за разследвания период, подобни разпоредби са били в сила от 2006 г. насам и дори преди това. Този факт е от значение, тъй като субсидиите, свързани със закупуването на дълготрайни активи, като например инвестиционните субсидии, могат да бъдат разпределени за разследвания период, дори ако те са били предоставени преди разследвания период.
(41)
Разследването потвърди съществуването на различни схеми за подпомагане от държавата. Производството на аквакултури е изрично посочено в приложение 2/A към Постановление № 2012/3305 сред секторите, които могат да се ползват от стимули като освобождаване от данък добавена стойност (ДДС), освобождаване от мита, данъчно облекчение, принос към инвестициите, помощ за премията за социално осигуряване (за вноските на работодателите), предоставяне на земя, помощ за лихвите, помощ за данъка върху доходите и помощ за премията за социално осигуряване (за вноските на наетите лица). Въз основа на степента на икономическо развитие на шестте региона, определени в Постановление № 2012/3305, интензитетът на помощта може да бъде различен.
(42)
Макар че разследването потвърди съществуването на програми за „регионално инвестиране“, никое от включените в извадката дружества не се е възползвало от всички схеми. Няколко от тях са се ползвали от освобождаване от ДДС и от мито, което важи в еднаква степен за всичките шест региона в Турция. Въпреки това, тъй като включените в извадката дружества са закупили машини и оборудване от дружества от Съюза в рамките на митническия съюз между ЕС и Турция, мито не е било дължимо. Освен това, тъй като Турция прилага система за данъчен кредит и ДДС върху продукцията, получените по време на разследвания период ползи са се състояли само в печелене на време (два месеца), докато данъчните органи възстановят ДДС на дружествата. Реалната полза би била лихвата, дължима на търговска банка за периода до възстановяването на ДДС. Тази полза е незначителна и не бе допълнително анализирана.
(43)
Едно от включените в извадката дружества се е ползвало от данъчно облекчение поради закупуването на машини в рамките на горепосоченото регламентиране на държавната подкрепа за инвестиции. Вместо общоприложимата данъчна ставка за корпоративния данък от 20 % то е платило само 4 %.
(44)
Същото включено в извадката дружество се е възползвало и от програмата за помощ за премията за социално осигуряване. Като притежател на удостоверение за насърчаване на инвестициите то се е ползвало с помощ за премията за социално осигуряване за вноските на работодателите и служителите. След като е осъществило инвестицията си, дяловете на работодателите и служителите за премията за социално осигуряване на дружеството, съответстващи на минималната работна заплата, са били освободени от Института за социално осигуряване за новосъздадени работни места. Министерството на икономиката е финансирало схемата.
3.4. Заключение
(45)
Държавната подкрепа за инвестиции временно се счита за субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент, когато държавната подкрепа е под формата на данъчни стимули, т.е. когато държавните приходи иначе са дължими, но в действителност са били пропуснати или не са били събрани.
(46)
Субсидията е специфична и подлежаща на изравняване, тъй като ползата от нея е специфично ограничена до списък с икономически сектори. Достъпът до субсидията е допълнително ограничен до определени предприятия, извършващи дейност в определени сектори. Освен това субсидията не отговаря на изискванията за неспецифичност, предвидени в член 4, параграф 2, буква б) от основния регламент, като се имат предвид броят и качеството на ограниченията, приложими за определени сектори, най-вече тези, които я ограничават до определени видове предприятия или напълно изключват определени сектори.
(47)
Аквакултурите са изрично посочени в приложение 2А към постановлението като една от дейностите, които могат да се ползват от този вид освобождаване от данъци. В приложение 4 към постановлението се посочват секторите, които не могат да се ползват от стимули по тази схема.
(48)
Следователно съгласно член 3, параграф 2 от основния регламент горепосочените субсидии се считат за финансово участие от страна на правителството, което предоставя полза на получателите.
3.5. Изчисляване на размера на субсидията
(49)
Едно дружество се е възползвало от ползите по горепосочените схеми. Тази полза за дружеството обаче е сметната за незначителна.
4. Преки субсидии за производителите на пъстърва
4.1. Въведение
(50)
Преките субсидии на произведен килограм пъстърва са основната схема за субсидиране, която се прилага в полза на разглеждания продукт. Тези субсидии се преразглеждат всяка година като част от годишния преглед на селскостопанските субсидии.
4.2. Правно основание
(51)
Следните правни разпоредби предвиждат преки субсидии: Постановление № 2013/4463 на Турция относно селскостопанските субсидии през 2013 г., с дата 7 март 2013 г. и публикувано в Официален вестник № 28612 от 8 април 2013 г. (прилагано със задна дата, считано от 1 януари 2013 г.).
4.3. Констатации от разследването
(52)
Разследването потвърди съществуването на преки субсидии за пъстървата. Беше установено, че за разследвания период нивото на субсидията за килограм пъстърва е било определено на 0,65 TL/kg за производство до 250 тона годишно. Половината от тази сума (0,325 TL/kg) е била предоставена за произведени количества между 251 - 500 тона/годишно и не са били отпуснати субсидии за произведени количества над 500 тона. Субсидията е била предоставена на производителите на разглеждания продукт с лиценз от Министерството на храните, земеделието и животновъдството.
(53)
Преди да се направи каквото и да било плащане, е било необходимо производителите да бъдат регистрирани в системата за регистрация на аквакултури към Министерството на храните, земеделието и животновъдството. Те подлежат на редовни и внезапни инспекции.
(54)
Три от четирите включени в извадката групи от дружества са се ползвали от преки субсидии по време на разследвания период, тъй като те сами са отглеждали пъстървата. Най-голямата група - Ternaeben, обаче не е отглеждала пъстърва, а я е купувала (основно жива пъстърва и замразени цели риби) от несвързани производители и я е преработвала. Поради това тя не е получавала преки субсидии. В резултат на това възникна въпросът дали ползата от преките субсидии е приложима и за Ternaeben, и за останалите три включени в извадката групи от дружества, които не само са отглеждали, но и са купували определено количество пъстърва от несвързани дружества с цел преработка.
(55)
Във връзка с това Комисията подчертава, че разглежданият продукт обхваща както пряко субсидираната суровина, а именно живата пъстърва, така и продуктите надолу по веригата (пресни и замразени цели риби, филета, пушена пъстърва). Тъй като производството на жива пъстърва се субсидира и практически всички, които отглеждат пъстърва в Турция, се ползват от тази схема, всички производители на разглеждания продукт (а именно на жива пъстърва и продуктите надолу по веригата) се ползват от тази схема за пряко субсидиране, независимо от това дали те сами отглеждат пъстървата или я купуват с цел по-нататъшна преработка.
(56)
Ползата за производителите на разглеждания продукт при всички случаи може да бъде доказана. Във връзка с това Комисията сравни разходите за отглеждане на пъстърва на трите включени в извадката дружества, които сами отглеждат пъстървата (включително обоснованите и умерените по размер разходи за реализация, общите и административните разходи и печалбата) с цената, платена за закупуване на жива или охладена риба от несвързани доставчици. Комисията установи, че за трите дружества покупната цена за жива или охладена риба е била по-ниска от средните разходи за отглеждането.
(57)
Що се отнася до групата Ternaeben, Комисията сравни средните разходи за отглеждането на пъстърва на другите три включени в извадката дружества (включително обоснованите и умерените по размер разходи за реализация, общите и административните разходи и печалбата) с индивидуалната средна покупна цена, платена от Ternaeben за жива или охладена риба. Беше установено, че средните разходи за отглеждането на пъстърва на другите три включени в извадката дружества са по-високи от средната покупна цена, платена от групата Ternaeben. Беше установено, че платената от групата средна покупна цена е в съответствие с цената, платена от другите включени в извадката дружества.
(58)
Поради това Комисията счита, че включените в извадката дружества, дотолкова, доколкото са закупили пъстърва от несвързани дружества, също са се възползвали от схемата за пряко субсидиране.
(59)
Жалбоподателят твърди, че е извършено допълнително плащане за подпомагане на биологичното производство на пъстърва и производството на млади екземпляри на бройка. Разследването потвърди съществуването на допълнително плащане за подпомагане на биологичното производство на пъстърва. Въпреки това беше установено, че в Турция е съществувало само едно дружество за биологично производство на пъстърва, но то наскоро е изпаднало в несъстоятелност. В резултат на това през разследвания период не са били предоставяни субсидии за биологичното производство на пъстърва.
(60)
В допълнение Комисията установи, че специфичната подкрепа за производството на млади екземпляри е съществувала през 2012 г., но е била преустановена, считано от 2013 г., тъй като нивото на производството на млади екземпляри в Турция вече е било задоволило нуждите на пазара.
4.4. Заключение
(61)
Въз основа на констатациите от разследването Комисията стига до временното заключение, че посоченият по-горе публичен принос е под формата на директни безвъзмездни помощи по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент и следователно предоставя пряка полза на турските производители на пъстърва в съответствие с член 3, параграф 2 от основния регламент. Предоставя се „полза“, тъй като прякото финансиране (безвъзмездните средства) се предоставя от публичните органи без заплащането на лихвен процент или възнаграждение. Такива безплатно предоставяни средства обикновено не са налични на пазара.
(62)
Схемата за преки субсидии е специфична и подлежаща на изравняване по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) от основния регламент, тъй като достъпът до нея е ограничен до определени предприятия. Предприятията в сектора на аквакултурите са изрично посочени и пъстървата е ясно определена като един от видовете, които се ползват от тази схема за субсидиране. Тези директни безвъзмездни помощи са специфични, тъй като предоставящата ги организация и законодателството, по което действа предоставящата организация, изрично ограничават достъпа до тези безвъзмездни средства само до предприятия, осъществяващи дейност в сектора на аквакултурите.
4.5. Изчисляване на размера на субсидията
(63)
Общата полза за дадено дружество е отговаряла на средния размер на получените по време на разследвания период преки субсидии за собствено отглежданата жива риба и средния размер на отпуснатите от ПТ субсидии, изчислен въз основа на общия размер на предоставените субсидии и разделен на общия размер на производството на пъстърва в Турция за закупената жива риба.
(64)
В таблицата по-долу е показан временно определеният размер на ползата от горепосочените безвъзмездни средства, като тя съответства на сумата, получена през разследвания период от засегнатите дружества.
Преки и непреки субсидии
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
GMS
7,0 %
Kilic
9,6 %
Özpekler
6,8 %
Ternaeben
9,5 %
5. Субсидирани заеми
5.1. Въведение
(65)
Някои публични и частни правни субекти са предоставили преференциални заеми на дружества, осъществяващи дейност в сектора на аквакултурите. Основните засегнати правни субекти са описани по-долу.
(66)
Земеделските кредитни кооперативи (АСС) са частни правни субекти, създадени от земеделски производители (т.е. физически или юридически лица, които се занимават със земеделско производство) в Турция, с цел да се подпомогнат финансовите им нужди при тяхната работа.
(67)
Земеделската банка на Република Турция (Türkiye Cumhurriyeti Ziraat Bankasi или „Ziraat Bankasi“) е държавна банка и публичен орган, чиито акции се притежават изцяло от подсекретариата на Министерството на финансите. В рамките на правителствена програма, посочена в съображение 70 по-долу, която се прилага и за разследвания период, Ziraat Bankasi предоставя преференциални заеми за сектора на аквакултурите с цел насърчаване на земеделското производство и агробизнеса. За тази цел Министерският съвет ежегодно определя продължителността, процедурите и принципите на програмата, а Министерството на финансите прехвърля на Ziraat Bankasi останалата сума от плащането на лихвата, съответстваща на дисконтовия лихвен процент. Поради това се смята, че Ziraat Bankasi разполага с държавна власт и следователно е публичен орган.
(68)
Организацията за развитие на малките и средните предприятия (KOSGEB) е публичен орган, чиято цел е увеличаване на дела на малките и средните предприятия (МСП) в икономиката и социалното развитие чрез предоставяне на качествени услуги и помощ за развитие на конкурентоспособността на МСП и разпространяване на културата на предприемачество. KOSGEB попада в сферата на компетентност на Министерството на науката, промишлеността и технологиите и е частично независима.
(69)
Türk Eximbank (Eximbank) е създадена от турското правителство на 21 август 1987 г. с Постановление № 87/11914 в изпълнение на Закон № 3332 и е изцяло държавна банка и публичен орган, действащ като основен инструмент на турското правителство за насърчаване на износа в стратегията на Турция за устойчив износ. Eximbank е получила пълномощия от правителството да подкрепя външната търговия и турските изпълнители/инвеститори, които работят в чужбина, с цел увеличаване на износа на турския бизнес и за укрепване на неговата международна конкурентоспособност. Затова се смята, че Eximbank разполага с държавна власт и следователно е публичен орган.
5.2. Правно основание
(70)
Следните правни разпоредби предвиждат субсидирани заеми: Постановление № 2013/4271 на Турция, публикувано в Официален вестник № 28561 от 16 февруари 2013 г., относно разширяването на нисколихвените инвестиционни заеми и бизнес заемите от Ziraat Bankasi и АСС през 2013 г., Постановление № 2010/27612 на Турция, публикувано в Официален вестник на 15 юни 2010 г., относно заеми при нулев лихвен процент за МСП и Закон № 3332 на Турция, публикуван на 31 март 1987 г. в Официален вестник № 19417 (А) относно експортните заеми от Eximbank, турската банка за експортно кредитиране.
5.3. Констатации от разследването
(71)
Преференциалните заеми от Eximbank и KOSGEB бяха разследвани въз основа на съответните твърдения в жалбата по отношение на субсидираните заеми. Разследването потвърди съществуването на нисколихвени заеми. Все пак за никой от включените в извадката производители износители не беше установено да се е възползвал от заеми, предоставени от АСС.
(72)
Комисията установи, че по време на разследвания период едно дружество, включено в извадката, е получило четири преференциални заема от Ziraat Bankasi съгласно разпоредбите на Постановление № 4271/2013. В рамките на земеделските заеми Ziraat Bankasi е разширила инвестиционните заеми по отношение на закупуването на машини и оборудване, като банката е разширила и оперативните заеми с цел финансиране на оперативни разходи.
(73)
В допълнение към преференциалните заеми от Ziraat Bankasi едно от включените в извадката дружества е ползвало заем при нулев лихвен процент съгласно Постановление № 2010/27612, въз основа на което KOSGEB управлява различните програми за подпомагане на МСП. МСП, които работят в сектора на аквакултурите, също имат право да се възползват от тези програми за подпомагане.
(74)
Нещо повече, по време на разследването беше установено, че две от включените в извадката дружества са получили съответно два и шест нисколихвени заема от Eximbank. По време на проверката на място, осъществена от ПТ, представителят на Eximbank е потвърдил, че Eximbank отпуска заеми на турски износители при по-добри условия от обичайно предлаганите на пазара.
5.4. Заключение
(75)
Горепосочените нисколихвени заеми временно се считат за субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) и параграф 2 от основния регламент.
(76)
Въз основа на констатациите от разследването Комисията стига до заключението, че предоставената на получателя полза е под формата на намаление на лихвените проценти на заемите, получени за производство на аквакултури. Схемата - заеми с държавна подкрепа - предоставя полза на получателя на заемите, тъй като тези заеми се отпускат при финансови условия, които не съответстват на пазарните условия за заеми със сравним падеж. Те се отпускат под пазарните лихвени проценти.
(77)
Тези схеми са специфични по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) от основния регламент, тъй като предоставящите ги органи или законодателството, по което действат предоставящите ги органи, изрично ограничават достъпа само до определени предприятия.
(78)
Поради това всички горепосочени заеми се считат за подлежащи на изравняване субсидии, които предоставят полза и са специфични по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент.
5.5. Изчисляване на размера на субсидията
(79)
В член 6, буква б) от основния регламент се предвижда, че ползите от преференциални заеми временно се изчисляват като разлика между сумата на изплатените лихви и стойността, която дружествата биха платили за подобен търговски заем на пазара. Като референтна стойност Комисията приложи среднопретегления лихвен процент за заемите в Турция за разследвания период с помощта на електронната платформа за търговия Bloomberg (индекс WAIRCOMM).
(80)
Ползата за разследвания период беше изчислена, като бе изчислена разликата между действително платената лихва през разследвания период и лихвата, която щеше да бъде платена въз основа на референтната стойност.
(81)
Изчислените маржове на субсидията за включените в извадката производители износители въз основа на тази методология са следните:
Преференциални заеми
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Kilic
0,1 %
Özpekler
0,3 %
6. Пул за селскостопанско застраховане и ставки за помощ за премията
6.1. Въведение
(82)
Законът за селскостопанското застраховане и Правилникът за принципите на прилагане на Пула за селскостопанско застраховане определят целта на правителството за предоставяне на застрахователно покритие срещу загуби на рибни запаси и улов от производители на пъстърва вследствие на множество възможни заболявания, природни бедствия, злополуки и т.н.
(83)
Видовете застраховки, които се включват в Пула за селскостопанско застраховане, са i) застраховка на реколтата, ii) застраховка на оранжерии, iii) застраховка на едър рогат добитък, iv) застраховка на дребен рогат добитък, v) застраховка на птици, и vi) застраховка на аквакултури.
6.2. Правно основание
(84)
Правното основание на тази програма е Законът за селскостопанското застраховане № 5363 и Постановление № 2012/4138 на Турция относно рисковете, продуктите и регионите в обхвата на Пула за селскостопанско застраховане и ставките за помощ за премията, публикувано в Официален вестник № 28537 от 23 януари 2013 г.
6.3. Констатации от разследването
(85)
Разследването потвърди съществуването на тази схема за субсидиране. Съгласно членове 12 и 13 от Закона за селскостопанското застраховане № 5363 и Постановление № 2012/4138 относно рисковете, продуктите и регионите в обхвата на Пула за селскостопанско застраховане и ставките за помощ за премията (Постановление № 2012/4138) производителите на продукти от аквакултури могат да се ползват от помощ от правителството за премията по застраховка, както се предвижда в член 1/6 от Постановление № 2012/4138.
(86)
Дружество, което иска да кандидатства пред Пула за селскостопанско застраховане, попълва проект на застрахователната полица, която желае. След това дружеството се проверява от Пула за селскостопанско застраховане за оценка на риска и му се предлага застрахователна полица, която включва и сумата на дължимата премия. Ако дружеството, което работи в сектора на селското стопанство, приеме офертата, правителството плаща половината от застрахователната премия.
(87)
Комисията установи, че селскостопанските производители в Турция като цяло не застраховат своята продукция. Само едно от включените в извадката дружества се е възползвало от програмата на правителството за помощ за застрахователната премия в продължение на 3 месеца от разследвания период. След това то е преминало към частен застраховател.
6.4. Заключение
(88)
На практика ползата от тази схема е под формата на намаление на финансовите разходи, направени за застраховането на аквакултурите. Схемата представлява субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент под формата на директни безвъзмездни помощи от правителството за производителите на пъстърва, както и „финансово участие“ по смисъла на основния регламент, тъй като получателят на субсидията се ползва от благоприятна застрахователна премия, която е далеч под нивото на предлаганите на пазара застрахователни премии за покритие на сравними рискове. Схемата предоставя полза по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент. Ползата се равнява на разликата между премиите, предлагани в контекста на търговска застрахователна полица, и субсидираната премия.
(89)
Субсидията е специфична, тъй като предоставящата я организация и законодателството, по което действа предоставящата организация, изрично ограничават достъпа до тези безвъзмездни средства само до предприятия, осъществяващи дейност в сектора на селското стопанство, и дори изрично визират рисковете, на които са изложени производителите на аквакултури.
6.5. Изчисляване на размера на субсидията
(90)
Едно дружество се е възползвало от ползите по тази схема. Тази полза за дружеството обаче е сметната за незначителна.
6.6. Субсидии за консултации
(91)
Тази схема има за цел да осигури необходимите знания и ноу-хау на производителите на аквакултури, за модернизиране и увеличаване на производството и за повишаване на неговата ефективност. За никой от включените в извадката производители износители не беше установено да се е възползвал от тази схема по време на разследвания период.
6.7. Субсидии за гориво и за бракуване на риболовни кораби
(92)
Тези субсидии са свързани със закупуването на гориво за риболовни кораби или пък са свързани с бракуването на риболовни кораби. Плащанията на такива субсидии по-специално са от полза за риболовни дейности. За никой от включените в извадката производители износители не беше установено да се е възползвал от тези субсидии по време на разследвания период.
6.8. Заключение относно субсидирането
(93)
Комисията изчисли за всяка програма стойностите на подлежащите на изравняване субсидии по отношение на разследваните дружества в съответствие с разпоредбите на основния регламент и събра тези стойности, за да изчисли общия размер на субсидията за всяка група за разследвания период.
(94)
С цел да определи маржовете на общата субсидия Комисията най-напред изчисли процента на субсидиране, който е съотношението между размера на субсидията и общия оборот на дружеството. След това този процент бе използван, за да се изчисли субсидията, предоставена за износа на разглеждания продукт за Съюза през разследвания период.
(95)
След това бе изчислен размерът на субсидията в еквивалент на цяла риба на разглеждания продукт, изнасян за Съюза през разследвания период, и посочените по-долу маржове бяха изчислени като процент от цената CIF на същия износ в еквивалент на цяла риба.
(96)
За оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, Комисията изчисли среднопретегления марж на субсидията. Следователно този марж беше определен въз основа на маржовете за включените в извадката производители износители.
(97)
По отношение на всички други производители износители Комисията определи маржа на субсидията въз основа на наличните факти в съответствие с член 28 от основния регламент. За тази цел Комисията определи степента на съдействие на производителите износители. Степента на съдействие е обемът на износа на оказалите съдействие производители износители за Съюза, изразен като процент от общия обем на износа - както е докладвано в статистическите данни за вноса от Евростат - от засегнатата държава за Съюза.
(98)
Степента на съдействие в този случай е висока, тъй като вносът на оказалите съдействие производители износители представлява над 80 % от общия износ за Съюза по време на разследвания период. Въз основа на това Комисията реши да използва остатъчния марж на субсидията на равнището на включеното в извадката дружество с най-високия марж на субсидията.
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
GMS
7,0 %
Kilic
9,7 %
Özpekler
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
Среднопретеглена стойност на извадката
8,2 %
Марж на субсидията в национален мащаб
9,7 %
Г. ВРЕДА
1. Определение за промишленост на Съюза и производство на Съюза
(99)
По време на разследвания период сходният продукт е бил произвеждан от повече от 700 производители в Съюза. Те представляват „промишлеността на Съюза“ по смисъла на член 8, параграф 1 от основния регламент.
(100)
Общото производство на Съюза по време на разследвания период беше изчислено на около 170 милиона килограма „еквиваленти на цяла риба“ (WFE) въз основа на данни, предоставени от асоциации на националните и европейските производители, както и от отделни дружества. Както беше посочено в съображение 10, в извадката бяха подбрани девет производители от Съюза, които представляват повече от 12 % от общото производство на Съюза на сходния продукт.
2. Потребление на Съюза
(101)
Комисията определи потреблението на Съюза въз основа на изчисления общ обем на продажбите, осъществени от производителите от Съюза на пазара на Съюза, и на общия обем на вноса по данни от Евростат.
(102)
Общият обем на продажбите на производителите от Съюза беше изчислен, както е посочено в съображение 130 по-долу.
(103)
Що се отнася до обема на вноса, Евростат докладва данни за нетните тегла за продукти с шест различни кода по КН, а именно живи, пресни, охладени, замразени и/или пушени под формата на цели и/или изкормени риби или рибни филета. Нетните тегла бяха преобразувани в WFE с цел сравнение, като регистрираното в Евростат количество на вноса беше разделено на посочените по-долу коефициенти на преобразуване. Тези коефициенти на преобразуване бяха предоставени в жалбата и са често използвани в промишлеността.
Таблица 1
Коефициенти на преобразуване
Представяне на продукта
Коефициент
Живи
1,00
Пресни/охладени/замразени (изкормени)
0,85
Филета: пресни/охладени/замразени
0,47
Филета: Пушени
0,40
(104)
Съответните кодове по КН обхващат и други видове риба, които не са включени в обхвата на настоящото разследване, като кафява пъстърва (Salmo trutta), пъстърва от видовете Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita и Oncorhynchus gilae. Разследването обаче установи, че видовете, различни от разглеждания продукт, не се произвеждат в Турция или се произвеждат само в незначителни количества. Тази констатация беше основана на информацията, предоставена от турската промишленост на Федерацията на европейските производители на аквакултури (ФЕПА), и на други публични източници на информация (8), съпоставени, когато това е възможно, със съответните официални статистически данни на Турция. Въз основа на това беше направено заключението, че статистическите данни на Евростат са предоставили достатъчно надеждни и пълни данни за вноса.
(105)
Потреблението на Съюза, както беше установено, е останало стабилно през периода 2010 - 2011 г., след това е намаляло с 5 % между 2011 г. и 2012 г. и е спаднало с още 7 % между 2012 г. и разследвания период. Като цяло потреблението е отбелязало спад от 12 % през разглеждания период.
Таблица 2
Потребление на Съюза (kg WFE)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Общо потребление на Съюза
183 399 382
183 932 215
173 599 493
162 108 475
Индекс
100
100
95
88
Източник: ФЕПА, Евростат.
3. Внос от засегнатата държава
3.1. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатата държава
(106)
Както беше посочено в съображение 103, Комисията установи обема на вноса, изразен в kg WFE, въз основа на данни от Евростат. Пазарният дял на вноса беше установен въз основа на обема на вноса от Турция и на общото потребление на Съюза.
(107)
Вносът в Съюза от засегнатата държава се е променял, както следва:
Таблица 3
Обем на вноса (в kg в „еквивалент на цяла риба“ (WFE) и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на вноса от Турция (в kg WFE)
15 664 502
21 510 620
22 113 656
27 008 376
Индекс
100
137
141
172
Пазарен дял
9 %
12 %
13 %
17 %
Индекс
100
137
149
195
Източник: Евростат.
(108)
Въпреки спада в потреблението обемът на вноса на разглеждания продукт за Съюза е отбелязал стабилен ръст през разглеждания период и е нараснал общо със 72 %. Това е довело до увеличаване на съответния пазарен дял от 9 % през 2010 г. до 17 % през разследвания период, т.е. увеличение в размер на 8 процентни пункта или на 95 % през разглеждания период.
3.2. Цени на вноса от засегнатата държава и подбиване на цените
(109)
Комисията установи средните цени на вноса въз основа на данните на Евростат, като раздели общия обем на турския внос, изразен в kg WFE, на общата стойност на този внос. Подбиването на цените в резултат на вноса беше установено въз основа на данните на включените в извадката производители износители.
(110)
Средната цена на вноса в Съюза от засегнатата държава се е променяла, както следва:
Таблица 4
Цени на вноса (EUR/kg WFE)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Турция
2,63
2,78
2,83
2,75
Индекс
100
106
108
105
Източник: Евростат.
(111)
Средните цени на вноса на разглеждания продукт са се увеличили с 8 % между 2010 и 2012 г. и впоследствие са намалели с 3 % между 2012 г. и разследвания период. Като цяло средната цена на вноса се е увеличила с 5 % през разглеждания период.
(112)
Комисията определи подбиването на цените по време на разследвания период, като сравни: а) среднопретеглените продажни цени за всеки вид на продукта на включените в извадката производители от Съюза към несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода; и б) съответните среднопретеглени цени за всеки вид на продукта на вноса от включените в извадката производители износители към първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база стойност, застраховка, навло (база CIF).
(113)
Сравнението на цените беше извършено за всеки вид на продукта по отношение на сделки, извършени на едно и също ниво на търговия, при необходимост със съответните корекции, и след приспадане на всички намаления и отстъпки. Резултатът от сравнението бе изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза по време на разследвания период. Той показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване на цените, вариращ между 5 и 18 % от вноса от засегнатата държава на пазара на Съюза.
(114)
Един включен в извадката производител износител заяви, че Комисията следва да обърне подобаващо внимание на всяка разлика в нивото на търговия. Разследването обаче показа, че не съществуват разлики в нивото на търговия между включените в извадката производители от Съюза и включените в извадката производители износители в Турция. Поради това този аргумент следва да бъде отхвърлен.
(115)
Асоциацията на егейските износители (представляваща турските износители) и един производител износител заявиха, че промишлеността на Съюза е съсредоточена главно върху производството на произведена по биологичен начин пъстърва и розова пъстърва, които имат значително по-висока цена в сравнение с изнасяната от Турция пъстърва. Поради това те заявиха, че цените не са съпоставими. Както бе обяснено в съображение 113 по-горе обаче, сравненията на цените бяха направени за всеки отделен вид на продукта по отношение на сделки на същото ниво на търговия със съответните корекции при необходимост. В резултат на това ценовите разлики, дължащи се на различните видове на продукта, бяха надлежно взети под внимание.
(116)
Асоциацията на егейските износители също така заяви, че промишлеността на Съюза използва различни производствени процеси, водещи до различни оптични и органолептични характеристики и до разлика в срока на трайност. Беше изказано твърдението, че пъстървата, произведена от промишлеността на Съюза, има и различни диапазони на теглото в сравнение с пъстървата, произведена в Турция. Според твърдението всички тези елементи са оказвали въздействие върху сравнението на цените и поради това следва да бъдат взети под внимание. Не бяха представени обаче никакви доказателства за обосноваването на тези твърдения, нито пък доказателствата, събрани по време на разследването, бяха в подкрепа на тези твърдения. Както бе обяснено в съображение 113, сравненията на цените бяха направени за всеки отделен вид на продукта по отношение на сделки на същото ниво на търговия със съответните корекции при необходимост. С оглед на това всяка една разлика, дължаща се на различните видове на продукта, бе надлежно взета под внимание.
(117)
Поради това твърденията, направени по отношение на сравненията на цените, следва да бъдат отхвърлени.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.1. Общи бележки
(118)
В съответствие с член 8, параграф 4 от основния регламент при проверката на въздействието на субсидирания внос върху промишлеността на Съюза беше направена оценка на всички икономически показатели, оказващи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
(119)
Както беше посочено в съображение 10, за определянето на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, беше използвана извадка.
(120)
За определянето на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията оцени макроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в жалбата, и данните, предоставени от ФЕПА и Евростат. Данните се отнасяха за всички производители от Съюза. Комисията оцени микроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в отговорите на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза. Данните бяха свързани с включените в извадката производители от Съюза. И двата набора от данни бяха счетени за представителни за икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
(121)
Макроикономическите показатели са: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност и равнище на маржа на субсидията.
(122)
Микроикономическите показатели са: средни единични цени, разходи за единица продукция, разходи за труд, запаси, рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал.
4.2. Макроикономически показатели
4.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(123)
Данни за обема на производството на промишлеността на Съюза бяха получени от ФЕПА и от жалбоподателя. Данните на ФЕПА се събират на база франко рибовъдното стопанство и са свързани с уловената жива риба във всяка държава членка. Тъй като данните на ФЕПА обхващаха само част от разследвания период, те бяха допълнени от изчисленията на жалбоподателя. Освен това, тъй като данните на ФЕПА се събират на база франко рибовъдното стопанство и са свързани с уловената жива риба, както и за да се избегне двойното отчитане, делът на вноса от всички източници, предназначен за преработка (около 20 % от целия обем на вноса, с изключение на пушената риба, въз основа на информацията, предоставена в отговорите на въпросника от включените в извадката производители износители), беше добавен към производството на жива риба на ЕС.
(124)
Въз основа на това през разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета са се променяли, както следва:
Таблица 5
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на производството (kg WFE)
168 291 314
161 896 836
151 960 522
136 950 842
Индекс
100
96
90
81
Производствен капацитет (kg WFE)
220 309 323
215 689 275
209 607 237
183 616 771
Индекс
100
98
95
83
Използване на капацитета
76 %
75 %
72 %
75 %
Индекс
100
98
95
98
Източник: жалбоподател, ФЕПА, данни от включените в извадката производители от Съюза и от включените в извадката производители износители, Евростат.
(125)
Производството е намалявало през всяка година от разглеждания период. През разследвания период производството е намаляло с 19 % в сравнение с 2010 г. Това намаление е било по-силно изразено, отколкото спадът на потреблението през разглеждания период.
(126)
Производственият капацитет беше изчислен, като обемът на производството беше разделен на степента на използване на капацитета на включените в извадката производители от Съюза.
(127)
Производственият капацитет на промишлеността на Съюза е намалял със 17 % по време на разглеждания период. Констатациите от разследването показват, че редица производители от Съюза са закрили своите производствени съоръжения по време на разглеждания период, което е довело до намаляване на общия производствен капацитет на Съюза.
(128)
Степента на използване на капацитета на производителите от Съюза е била около 75 % през разглеждания период, като е намаляла с 1 процентен пункт между 2010 г. и края на разследвания период.
4.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(129)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 6
Обем на продажбите и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на продажбите на пазара на Съюза (kg WFE)
163 321 913
156 440 124
146 677 898
130 729 993
Индекс
100
96
90
80
Пазарен дял
89 %
85 %
84 %
81 %
Индекс
100
96
95
91
Източник: жалбоподател, ФЕПА, данни от включените в извадката производители от Съюза, Евростат.
(130)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза беше установен въз основа на общия обем на производството, както бе описано в съображение 123, чрез приспадане на експортните продажби на промишлеността на Съюза.
(131)
Обемът на експортните продажби се основаваше на данни от Евростат, преобразувани в kg WFE. Другите видове пъстърва, евентуално включени в разглежданите кодове по КН, бяха счетени за незначителни, тъй като те не са били произвеждани в Съюза или са били произвеждани само в много малки количества. Поради това беше счетено, че Евростат е предоставил достатъчно надеждни данни за износа на дъгова пъстърва през разглеждания период.
(132)
По този начин обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалявал постоянно между 2010 г. и разследвания период и като цяло с 20 % през целия разглеждан период. Тази отрицателна тенденция е била по-силно изразена от намалението на общото потребление през същия период, както беше описано в съображение 105.
(133)
В резултат на това пазарният дял на промишлеността на Съюза също е намалявал през разглеждания период и като цяло е намалял с 8 процентни пункта през същия период. В същото време турският внос се е увеличил със 72 %, а съответният пазарен дял - с 8 процентни пункта, както беше описано в съображение 108 по-горе, което съответства на загубата на пазарен дял на промишлеността на Съюза.
4.2.3. Растеж
(134)
Потреблението на Съюза е спадало от 2011 г. до края на разследвания период. Независимо от намаляващото търсене на пазара на Съюза вносът от Турция почти се е удвоил и е довел до нарастващ пазарен дял през разглеждания период. По този начин промишлеността на Съюза е изгубила част от пазарния си дял, докато разглежданият внос е успял да увеличи своя дял на намаляващия пазар на Съюза. В същото време обемът на производството на промишлеността на Съюза е намалял в по-голяма степен, отколкото се е свил пазарът, докато обемът на турския внос се е увеличил както в абсолютно, така и в относително изражение.
4.2.4. Заетост и производителност
(135)
През разглеждания период заетостта и производителността са се променяли, както следва:
Таблица 7
Заетост и производителност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Брой на наетите лица
3 692
3 413
3 144
2 862
Индекс
100
92
85
78
Производителност (kg WFE на наето лице)
45 578
47 431
48 332
47 847
Индекс
100
104
106
105
Източник: жалбоподател, ФЕПА, данни от включените в извадката производители от Съюза.
(136)
Заетостта в промишлеността на Съюза беше изчислена въз основа на общия обем на производството, разделен на производителността на включените в извадката производители от Съюза. Като се има предвид намаляването на обема на производството (таблица 5), равнището на заетост в промишлеността на Съюза е намаляло с 22 % по време на разглеждания период.
(137)
Тъй като заетостта е намаляла с по-голям темп, отколкото обемът на производството, приблизителната производителност на наето лице, измерена като продукция в kg WFE на едно наето лице, е нараснала с 5 % по време на разглеждания период.
4.2.5. Размер на подлежащите на изравняване субсидии и възстановяване от последиците от предишно субсидиране или дъмпинг
(138)
Всички маржове на субсидията са значително над нивото de minimis. Във връзка с въздействието на размера на подлежащите на изравняване субсидии върху промишлеността на Съюза, предвид обема и цените на вноса от Турция, може да се счита, че това въздействие не е незначително.
(139)
Тъй като това е първото антисубсидийно разследване по отношение на разглеждания продукт, не са налице данни, които предоставят възможност да се направи оценка на въздействието на евентуално предишно субсидиране или дъмпинг.
4.3. Микроикономически показатели
4.3.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(140)
През разглеждания период среднопретеглените единични продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 8
Продажни цени в Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Средни единични продажни цени за несвързани клиенти EUR/kg WFE
2,76
2,91
2,89
2,95
Индекс
100
105
105
107
Производствени разходи за единица продукция EUR/kg WFE
2,73
2,84
2,89
2,98
Индекс
100
104
106
109
Източник: данни от включените в извадката производители от Съюза.
(141)
Средната единична продажна цена на включените в извадката производители от Съюза първо се е увеличила от 2,76 EUR на kg WFE през 2010 г. до 2,91 EUR през 2011 г., след което е намаляла на 2,89 EUR през 2012 г. и отново се е увеличила на 2,95 EUR през разследвания период. Като цяло средната продажна цена на включените в извадката производители от Съюза се е увеличила със 7 % през разглеждания период. Това увеличение обаче не е било достатъчно, за да отговори на паралелното увеличение на производствените разходи от 9 % през същия период. В резултат на това през разследвания период средната единична нетна продажна цена е паднала под производствените разходи за единица продукция.
(142)
Производствените разходи на включените в извадката производители от Съюза са нараснали от 2,73 EUR/kg WFE през 2010 г. на 2,84 EUR/kg WFE през 2011 г. През 2012 г. е отчетено по-умерено увеличение до 2,89 EUR. По-голямо увеличение до 2,98 EUR е настъпило през разследвания период, когато производствените разходи са надхвърлили средните единични продажни цени, което е направило производството на Съюза като цяло нерентабилно. Най-важният елемент на производствените разходи са разходите за фураж (рибно брашно и рибно масло) заедно с разходите за енергия и разходите за хайвер или млади екземпляри, които през разглеждания период са се увеличили и които поради това са отразени в увеличението на средните производствени разходи.
4.3.2. Разходи за труд
(143)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 9
Средни разходи за труд за наето лице
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Средни разходи за труд за наето лице (в евро)
26 585
26 958
28 276
27 757
Индекс
100
101
106
104
Източник: данни от включените в извадката производители от Съюза.
(144)
Между 2010 г. и разследвания период средните разходи за труд за наето лице на включените в извадката производители в Съюза са се увеличили с 4 %. Това общо увеличение през разглеждания период е относително слабо и във всеки случай е под общото увеличение на разходите за труд (7,5 %) (9) и инфлацията (9,6 %) (10) в Съюза през същия период.
4.3.3. Запаси
(145)
Пъстървата е бързоразвалящ се продукт, който ако не е замразен, има срок на трайност под две седмици. Тъй като включените в извадката производители от Съюза не поддържат запаси от пъстърва след улова и не замразяват в значителна степен тяхното производство, в настоящото разследване нивата на запасите не се считат за значим показател за вредата.
4.3.4. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(146)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 10
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
1,1 %
2,5 %
- 0,1 %
- 0,8 %
Индекс
100
230
- 13
- 88
Паричен поток (1 000 EUR)
- 1 242
2 828
1 715
- 5 210
Индекс
100
428
338
- 220
Инвестиции (1 000 EUR)
3 952
4 158
4 371
10 265
Индекс
100
105
111
260
Възвръщаемост на инвестициите
1,8 %
4,3 %
- 0,2 %
- 1,3 %
Индекс
100
238
- 13
- 74
Източник: данни от включените в извадката производители от Съюза.
(147)
Комисията определи рентабилността на включените в извадката производители от Съюза чрез изразяване на печалбата преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби. През 2010 и 2011 г. рентабилността леко се е увеличила, но е останала на ниски нива, съвсем малко над нулевата стойност. Ситуацията се е влошила допълнително през 2012 г., когато рентабилността е станала отрицателна, и през разследвания период, когато загубите са се увеличили допълнително. Това, както беше обяснено в съображение 142, се дължи на възходящата тенденция в производствените разходи при невъзможност на промишлеността на Съюза да увеличи съответно цените си. През целия разглеждан период редица производители от Съюза са прекратили дейността си.
(148)
Нетният паричен поток е способността на производителите от Съюза сами да финансират дейностите си. Нетният паричен поток е отбелязал възходяща тенденция от 2010 до 2011 г., след което е започнал да спада. Между 2012 г. и разследвания период тенденцията значително се е влошила, което е довело до отрицателен общ кумулативен паричен поток през разглеждания период. Като цяло отрицателната тенденция на паричния поток следва низходящата тенденция на рентабилността, въпреки че отрицателният паричен поток през 2010 г. и значителният спад между 2012 г. и разследвания период са настъпили и в резултат на инвестициите, направени във връзка с усилията за консолидация, както е пояснено в съображение 149.
(149)
Инвестициите са се увеличили съвсем слабо през периода 2010 - 2012 г., докато през разследвания период е имало значително увеличение. Инвестициите са били свързани с придобиването на производствени съоръжения от дружества, преустановили дейността си, и/или с консолидацията на свързани дружества, а не със замяната на вече съществуващи активи или придобиването на допълнително и/или ново оборудване. По този начин върховата стойност в инвестициите, наблюдавана през разследвания период, е била свързана основно с консолидацията. Това се потвърждава от факта, че общите производствени мощности са намалели със 17 % през разглеждания период.
(150)
Възвръщаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Възвръщаемостта на инвестициите е следвала същата тенденция като рентабилността, а именно: тя се е увеличавала от 2010 до 2011 г., като същевременно е оставала съвсем малко над точката на рентабилност. Възвръщаемостта на инвестициите след това е спаднала и през 2012 г. е станала отрицателна. През разследвания период тя е намаляла още повече. Това отрицателно развитие е резултат от факта, че промишлеността на Съюза не е била в състояние да повиши цените си въпреки тенденцията за нарастване на производствените разходи.
(151)
Що се отнася до способността за привличане на капитал, влошаването на способността на включените в извадката производители от Съюза да генерират парични постъпления за сходния продукт е влошило тяхното финансово състояние чрез намаляване на вътрешно генерираните средства. Що се отнася до финансирането от банки, са срещани все по-големи трудности при получаването на банково финансиране. Разследването установи, че като цяло способността за привличане на капитал се е влошила.
5. Заключение относно вредата
(152)
Разследването ясно показа, че на този етап промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда. Вредата по-специално се е изразявала в загуба на пазарен дял и спад на рентабилността. В същото време вносът на разглеждания продукт е увеличил пазарния си дял и беше установено, че е подбивал цените на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза.
(153)
Някои показатели за вреда, като единичната продажна цена, средните разходи за труд на наето лице, производителността и инвестициите, са се развили в положителна посока. По отношение на единичните продажни цени увеличението е било вследствие на увеличените производствени разходи. Това увеличение обаче не е компенсирало пълното увеличение на производствените разходи за единица, като по този начин е довело до отрицателна рентабилност през 2012 г. Както беше обяснено в съображение 144, увеличението на средните разходи за труд на наето лице на промишлеността на Съюза е било под общото увеличение на разходите за труд и инфлацията в Съюза. Промишлеността на Съюза е трябвало да намали броя на наетите лица, което е довело до увеличаване на производителността на всеки служител. Увеличаването на инвестициите е било свързано главно с придобиването на производствени съоръжения от дружества, преустановили дейността си, и/или с консолидацията, а не със замяната на вече съществуващи активи или придобиването на ново оборудване.
(154)
Повечето показатели за вреда са показали отрицателни тенденции. Промишлеността на Съюза е отбелязала понижаване на рентабилността, паричните потоци и възвръщаемостта на инвестициите. Рентабилността и възвръщаемостта на инвестициите, които са били съвсем малко над точката на рентабилност през 2010 и 2011 г., са станали отрицателни през 2012 г. и са спаднали още повече през разследвания период. В същото време обемът на производството, производственият капацитет, заетостта и пазарните дялове са намалели под натиска на субсидирания внос.
(155)
С оглед на изложеното по-горе Комисията на този етап стигна до заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 8, параграф 4 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(156)
В съответствие с член 8, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи дали субсидираният внос от засегнатата държава е нанесъл съществена вреда на промишлеността на Съюза. В съответствие с член 8, параграф 6 от основния регламент Комисията също така проучи дали е възможно и други известни фактори да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза. Комисията се увери, че евентуалната вреда, причинена от фактори, различни от субсидирания внос от засегнатата държава, не е отдадена на субсидирания внос. Тези фактори са:
а)
внос от други трети държави;
б)
равнище на износа на промишлеността на Съюза;
в)
промяна на потреблението;
г)
конкуренция с други рибни видове;
д)
административна и регулаторна тежест, географски ограничения;
е)
ценови натиск, упражняван от големите търговци на дребно;
ж)
свръхинвестиции, финансови разходи, колебания в обменния курс и извънредни загуби, свързани със съдебни спорове.
1. Въздействие на субсидирания внос
(157)
С цел да установи наличието на причинно-следствена връзка между субсидирания внос на разглеждания продукт от Турция и понесената от промишлеността на Съюза вреда Комисията направи анализ на равнищата на обема и цените на субсидирания внос, както и на степента, в която те са допринесли за нанасянето на съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(158)
Разследването показа, че субсидираният внос от засегнатата държава почти се е удвоил през разглеждания период. Това е довело до увеличаване на пазарния дял с 8 процентни пункта - от 9 % през 2010 г. до 17 % през разследвания период. Това е станало въпреки низходящата тенденция в потреблението. В същото време промишлеността на Съюза е загубила 8 процентни пункта от своя пазарен дял.
(159)
Средните цени на субсидирания внос са се увеличили с 5 % между 2010 г. и разследвания период. Това увеличение се е дължало на общото увеличение в производствените разходи. Въпреки това цените на вноса са останали на значително по-ниски нива от тези на промишлеността на Съюза. Субсидираният внос е подбил цените на промишлеността на Съюза със среден марж на подбиване на цените от 9 % през разследвания период. В същото време, предвид увеличения субсидиран внос на разглеждания продукт, който е упражнил значителен ценови натиск върху пазара на Съюза, промишлеността на Съюза не е била в състояние да повиши продажните си цени в достатъчна степен, така че да може да покрие увеличените си производствени разходи и при всички случаи не и над цените на субсидирания внос от Турция.
(160)
Беше констатирано, че увеличението на субсидирания внос от Турция и нарастването на неговия пазарен дял очевидно са съвпаднали със загубата на пазарен дял на промишлеността на Съюза, намаляването на обема на производство, производствения капацитет и заетостта, низходящата тенденция в рентабилността, паричните потоци и възвръщаемостта на инвестициите. Поради това беше счетено, че субсидираният внос упражнява натиск върху промишлеността на Съюза, което впоследствие е допринесло за нейната неспособност да увеличи продажните си цени в съответствие с разходите, за загубата на пазарен дял и за цялостното влошаване на икономическото и финансовото положение.
(161)
Въз основа на изложеното по-горе на този етап Комисията стигна до заключението, че влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза трябва да бъде отдадено на нарастването на вноса на субсидирани цени с произход от Турция и че вносът е изиграл решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
2. Въздействие на други фактори
2.1. Внос от трети държави
(162)
През разглеждания период обемът на вноса от други трети държави (Чили, Норвегия, Босна и Херцеговина и други) се е променял, както следва:
Таблица 11
Внос от трети държави
Държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Общо от всички трети държави с изключение на засегнатата държава
Обем (kg WFE)
4 412 967
5 981 471
4 807 938
4 370 106
Индекс
100
136
109
99
Пазарен дял
2,4 %
3,3 %
2,8 %
2,7 %
Индекс
100
135
115
112
Средна цена (EUR/kg WFE)
2,63
2,85
2,80
2,94
Индекс
100
108
106
112
Източник: Евростат.
(163)
Обемът на вноса от всички други трети държави е бил на ниско равнище и дори леко е намалял през разглеждания период. Той се е увеличил между 2010 и 2011 г., но е спаднал впоследствие и е достигнал малко по-ниски обеми през разследвания период, отколкото в началото на разглеждания период през 2010 г. Пазарният дял е следвал подобна тенденция. Той се е увеличил между 2010 и 2011 г., но отново е спаднал през 2012 г. и през разследвания период. Като цяло техният пазарен дял леко се е увеличил от 2,4 % на 2,7 % по време на разглеждания период. В същото време вносът от Турция е бил на много по-високо ниво както по отношение на обема, така и по отношение на пазарните дялове, и е показал трайна възходяща тенденция.
(164)
Средните цени на вноса са се увеличавали през разглеждания период. Като цяло средните цени на вноса през разглеждания период са се увеличили с 12 %. Цените на вноса от други трети държави са били по-ниски от средните единични продажни цени на включените в извадката производители от Съюза, но по-високи от цените на турския внос, с изключение на 2012 г., когато те са били малко по-ниски.
(165)
С оглед на ниските и стабилни обеми на вноса, както и на ниските и сравнително стабилни пазарни дялове на всички други трети държави и техните ценови равнища, които са следвали общите ценови равнища в Съюза, Комисията на този етап стигна до заключението, че вносът от другите трети държави не е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.2. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(166)
През разглеждания период обемът на износа на промишлеността на Съюза се е променял, както следва:
Таблица 12
Равнище на износа на производителите от Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на износа (kg WFE)
4 969 401
5 456 712
5 282 624
6 220 849
Индекс
100
110
106
125
Средна цена (EUR/kg WFE)
4,08
4,60
4,13
4,16
Индекс
100
113
101
102
Източник: Евроста
(167)
Продажбите за износ на промишлеността на Съюза са се увеличили с 25 % през разглеждания период. Пазарът на Съюза обаче е основният пазар за промишлеността на Съюза и неговият износ е представлявал само около 3 % от производството му през периода 2010 - 2011 г. и около 5 % през разследвания период. Експортните продажни цени на промишлеността на Съюза са били с около 30 % по-високи от средните продажни цени в Съюза, генерирайки по-високи печалби в сравнение с продажбите на пазара на Съюза.
(168)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че равнището на износа на промишлеността на Съюза не е нарушило причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.3. Промяна на потреблението
(169)
Потреблението на Съюза е останало стабилно от 2010 до 2011 г. и е намаляло с 12 % между 2011 г. и разследвания период, а като цяло е намаляло с 12 %. В контекста на намаляващото потребление субсидираният турски внос обаче е успял да увеличи пазарния си дял от 8 процентни пункта или 95 %, докато промишлеността на Съюза е загубила пазарен дял също от 8 процентни пункта. Следователно загубата на обема на продажбите и пазарния дял на промишлеността на Съюза не би могла да бъде обяснена единствено с общото намаление на потреблението. Следователно стабилното увеличение на субсидирания внос при свиващ се пазар на цени, подбиващи продажните цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, самостоятелно е причинило вреда и, както беше заключено в съображение 160, е имало решаваща роля.
(170)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че намаляващото потребление, макар и да е могло да допринесе за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, не би могло само по себе си да обясни вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и следователно не би могло да наруши причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.4. Конкуренция с други рибни видове
(171)
Асоциацията на егейските износители заяви, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е била причинена от конкуренцията с други рибни видове, като пангас, едра пъстърва и сьомга.
(172)
Що се отнася до пангаса, вносът е намалял с около 24 % през разглеждания период. Това е в контраст с увеличението на вноса на разглеждания продукт през същия период.
(173)
По отношение на другите рибни видове бе отбелязано, че според наличната информация, а именно публично достъпно проучване от Fødevareøkonomisk Institut на Университета в Копенхаген (11), едрата пъстърва и сьомгата са заместители, конкуриращи се в един и същ пазарен сегмент. За разлика от това пъстървата, предмет на настоящото разследване, се продава в различни пазарни сегменти и не съществува пряка взаимовръзка между цената на едрата пъстърва или сьомгата и цената на пъстървата, предмет на настоящото разследване.
(174)
Въз основа на това тези твърдения следва да бъдат отхвърлени.
(175)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че конкуренцията с други рибни видове не е допринесла за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.5. Административна и регулаторна тежест, географски ограничения
(176)
Асоциацията на егейските износители заяви също така, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е била причинена от административна и регулаторна тежест, както и от ограничения за използването на определени географски области за цели, свързани с аквакултурите.
(177)
Твърдяната причинно-следствена връзка между посочените административни и регулаторни изисквания и вредата не бе подкрепена с доказателства. По-специално не бе доказано, че административната и регулаторната рамка, включително географските ограничения по отношение на областите на разположение за цели, свързани с аквакултурите, е била променена по време на разглеждания период по такъв начин, че да е в състояние да причини вредата. В действителност тези посочени елементи просто характеризират цялостната икономическа и регулаторна среда на сектора на аквакултурите в Съюза и не могат да обяснят влошаването на положението на промишлеността на Съюза през разглеждания период. Следователно това твърдение следва да бъде отхвърлено.
(178)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че твърдяните административна и регулаторна тежест и географски ограничения не са нарушили причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.6. Ценови натиск, упражняван от големите търговци на дребно
(179)
Асоциацията на егейските износители и един от включените в извадката производители износители заявиха, че големите търговци на дребно в Съюза имат силна позиция при договаряне и че всяка вреда, понесена от производителите от Съюза, се дължи на ценовия натиск, упражняван от тези търговци на дребно, а не на вноса от Турция.
(180)
Нито един от големите търговци на дребно не се отзова и не оказа съдействие в настоящото разследване. Във всеки случай цените на турския внос са били субсидирани и са били под цените на промишлеността на Съюза през целия разглеждан период. През разследвания период маржовете на подбиване на цените са били между 5 и 18 %. При такъв сценарий предполагаемият ценови натиск, упражняван от големите търговци на дребно, не би могъл да обясни цялостното влошаване на икономическото и финансовото положение, и по-специално загубата на пазарен дял, а би могъл да има само незначителен принос за понесената вреда, ако въобще има някакъв принос.
(181)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че всякакъв евентуален ценови натиск, упражняван от големите търговци на дребно, не би могъл да наруши причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.7. Свръхинвестиции, финансови разходи, колебания в обменния курс и извънредни загуби, свързани със съдебни спорове
(182)
Асоциацията на егейските износители заяви, че влошените резултати поне на някои производители от Съюза са се дължали на свръхинвестиции, а не на турския внос. Същата страна освен това изказа твърдението, че спадът в рентабилността на промишлеността на Съюза отчасти се е дължал на увеличените финансови разходи, колебанията в обменния курс и разходите, направени във връзка със съдебни спорове.
(183)
Твърденията относно предполагаеми свръхинвестиции и разходи, направени във връзка със съдебни спорове, не бяха доказани. Нито пък заключенията от разследването бяха в подкрепа на твърдението, че тези фактори биха имали съществено въздействие върху рентабилността на включените в извадката производители от Съюза.
(184)
Твърденията, отнасящи се до увеличаването на финансовите разходи и колебанията в обменния курс, не бяха конкретизирани или обосновани по какъвто и да било начин. Нито пък заключенията от разследването бяха в подкрепа на твърдението, че тези фактори биха имали някакво въздействие върху рентабилността на включените в извадката производители от Съюза.
(185)
Поради това тези твърдения не следва да се вземат предвид.
(186)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че твърдяните свръхинвестиции, финансови разходи, колебания в обменния курс и извънредни загуби, свързани със съдебни спорове, не са допринесли за понесената вреда и по този начин те не биха могли да нарушат причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(187)
Посоченият по-горе анализ показва, че е имало значително увеличение на обема и пазарния дял на субсидирания внос от засегнатата държава. Увеличението на този внос на цени, подбиващи продажните цени в Съюза, е довело до влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза. Въз основа на това се стига до заключението, че вносът от Турция е имал определяща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(188)
Други фактори, които биха могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, също бяха анализирани. В това отношение беше установено, че вносът от други трети държави, износът на промишлеността на Съюза, конкуренцията с други рибни видове, административната и регулаторната тежест, географските ограничения, свръхинвестициите, финансовите разходи, колебанията в обменния курс и извънредните загуби, свързани със съдебни спорове, не са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Други фактори, като промяната на потреблението на Съюза и ценовият натиск, упражняван от големите търговци на дребно, може да са допринесли за понесената вреда, но те не биха могли да нарушат причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза през разследвания период.
(189)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията на този етап стигна до заключението, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от субсидирания внос от засегнатата държава и че никакви други фактори не нарушават причинно-следствената връзка. Вредата по-специално се състои в спад на производството и производствения капацитет, обема на продажбите, пазарния дял, заетостта, като същевременно печалбата и възвръщаемостта на инвестициите са станали отрицателни през разглеждания период.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(190)
В съответствие с член 31 от основния регламент Комисията провери дали, независимо от установяването на вредоносно субсидиране, може да се направи недвусмислено заключение, че приемането на мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. Интересът на Съюза беше определен въз основа на оценка на всички различни засегнати интереси, в това число тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(191)
Разследването установи, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда, причинена от субсидирания внос от Турция.
(192)
Налагането на мерки би възстановило лоялната конкуренция на пазара. Отбелязаната от промишлеността на Съюза низходяща тенденция по отношение на показателите за финансовите резултати е резултат от срещнатите от нея затруднения да се конкурира със субсидирания внос от засегнатата държава. Налагането на изравнителни мита следователно би позволило на промишлеността на Съюза да увеличи цените си, за да покрие производствените разходи и по този начин да увеличи своя пазарен дял, заетост и производство, както и да подобри финансовите си показатели, като рентабилност, паричен поток и възвръщаемост на инвестициите.
(193)
Ако мерките не бъдат наложени, ценовият натиск от турския внос е вероятно да продължи да оказва по-нататъшно отрицателно въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза. Това допълнително намаляване на производителността в крайна сметка би довело до допълнително намаляване на производството и нови закривания на производствени обекти, което от своя страна би застрашило заетостта и инвестициите в Съюза.
(194)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че изравнителните мерки са в интерес на промишлеността на Съюза.
2. Интерес на несвързаните вносители
(195)
В известието за започване Комисията прикани вносителите и техните представителни организации да заявят своя интерес. Както беше посочено в съображение 12 по-горе, три дружества заявиха своя интерес, като попълниха формуляра за изготвяне на извадка за несвързани вносители. Впоследствие бяха изпратени въпросници на трите дружества, заявили интерес, но само едно от тях отговори. От отговора стана ясно, че независимо от това, че тази страна е внесла много малко количество пъстърва по време на разследвания период, тя обикновено не внася пъстърва, а други рибни продукти. Внесеното от това дружество количество пъстърва не беше достатъчно, за да се счита за представително като цяло.
(196)
На по-късен етап друг вносител заяви своя интерес, без обаче да отговори на въпросника. Този вносител твърдеше, че налагането на мита върху пъстървата от Турция би попречило на неговите дейности, свързани с вноса, без обаче да конкретизира това твърдение или да предостави информация, която е от значение за оценката на потенциалното въздействие върху неговата стопанска дейност, като например рентабилността, цените на вноса и цените на препродажбата.
(197)
Макар и да не може да се изключи възможността несвързаните вносители да бъдат засегнати от налагането на изравнителни мита, целта на тези мита е да бъдат възстановени равнопоставените условия на конкуренция на пазара на Съюза. Съществуват и други източници на доставка и вносителите в Съюза би следвало да могат да сменят своите източници на доставка в отговор на налагането на мита. Като цяло разследването не установи никакво значително отрицателно въздействие от налагането на мита върху несвързаните вносители/търговци в Съюза.
(198)
В контекста на изложеното по-горе и при липсата на други данни от несвързани вносители/търговци Комисията на този етап стигна до заключението, че налагането на мерки като цяло не би имало значително неблагоприятно въздействие върху несвързаните вносители/търговци.
3. Интерес на ползвателите, потребителите и доставчиците
(199)
В известието за започване Комисията прикани ползвателите и техните представителни организации, както и представителните организации на потребителите да заявят своя интерес. Освен това Комисията се свърза с всички известни заинтересовани страни. Въпреки това нито една от тези страни не се отзова.
(200)
След изтичането на крайния срок, посочен в известието за започване, две страни, твърдящи, че са доставчици на машини за турски производители/преработватели на пъстърва, заявиха своя интерес.
(201)
Едната страна заяви, че налагането на мита би довело до увеличаване на цените за крайните потребители. Тази страна обаче не обоснова това твърдение. Разследването не установи никакво значително отрицателно въздействие от налагането на мита върху крайните потребители. Както беше посочено по-горе, организациите на потребителите не оказаха съдействие и не предоставиха информация, въз основа на която въздействието на мерките да може да бъде подробно оценено. Във всеки случай, макар изравнителните мита да могат да окажат въздействие върху цените на вноса, такова потенциално увеличение на цените може поне отчасти да бъде разпределено по цялата дистрибуторска верига и всяко увеличение на цените за крайните потребители може следователно да се окаже незначително.
(202)
Освен това целта на изравнителните мита е да бъдат възстановени равнопоставените условия на конкуренция на пазара на Съюза, а не да се ограничава вносът на продукти, внасяни на справедливи цени в Съюза.
(203)
С оглед на изложеното по-горе, както и при липсата на съдействие от страна на ползвателите и организациите на потребителите в разследването, и по-специално с оглед на равнището на мерките, Комисията на този етап стигна до заключението, че налагането на мерките като цяло не би имало значително неблагоприятно въздействие върху ползвателите, потребителите или доставчиците.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(204)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията установи, че на този етап от разследването не са налице основателни причини да се заключи, че налагането на мерки върху вноса на разглеждания продукт от Турция не е в интерес на Съюза.
Ж. ВРЕМЕННИ ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(205)
Въз основа на направените от Комисията заключения по отношение на субсидирането, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни изравнителни мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда за промишлеността на Съюза от субсидирания внос.
1. Равнище на отстраняване на вредата (марж на вредата)
(206)
С оглед на определянето на равнището на мерките Комисията най-напред определи размера на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(207)
Вредата се счита за отстранена, ако промишлеността на Съюза е в състояние да покрие производствените си разходи и да реализира от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза, преди облагане с данъци, печалба, която би се очаквала при нормални условия на конкуренция от промишленост от този вид в сектора, а именно при липсата на субсидиран внос.
(208)
Вносът от Турция е започнал да се увеличава със значителни количества главно през 2008 г., т.е. преди разглеждания период. Поради това рентабилността на промишлеността на Съюза в началото на разглеждания период през 2010 г. не беше счетена за представителна. Тъй като преди 2008 г. натискът на вноса от Турция върху пазара на Съюза не е бил съществен, беше счетено, че маржовете на печалба, реализирани преди този период, биха могли да се приемат за разумни. Въз основа на данните в жалбата, през 2006 и 2007 г. датският сектор на пъстървата е реализирал марж на печалба, който средно е достигнал или надхвърлил нивото от 12 %. Впоследствие, въз основа на това беше счетено, че на този етап марж на печалбата от 12 % от оборота може да се счита за подходящо ниво, което промишлеността на Съюза би могла да очаква да получи при отсъствието на вредоносно субсидиране.
(209)
Асоциацията на егейските износители и един производител износител заявиха, че целевата печалба следва да бъде по-ниска от 12 % поради това, че i) в предишни разследвания (сьомга; едра дъгова пъстърва) целевата печалба е била по-ниска, ii) действителният марж на печалбата, получен от промишлеността на Съюза в началото на разглеждания период, също е бил по-нисък, и iii) маржът на печалба от 12 % се отнася само за датския сектор на пъстървата, а не за промишлеността на Съюза като цяло и следователно не е представителен. И на последно място, производителят износител заяви също, че следва да се използва марж на печалбата от 3 %, тъй като такава печалба е в съответствие със средния марж на печалбата в хранително-вкусовата промишленост като цяло.
(210)
Първо, по отношение на сравнението с разследванията, отнасящи се до едрата пъстърва и сьомгата, следва да се отбележи, че всяко разследване трябва да достигне до свои собствени заключения въз основа на своите собствени основания. В този конкретен случай в досието по разследването имаше налична информация за текущото разследване, която беше счетена за обоснована и поради това беше използвана.
(211)
Второ, целевото ниво на печалба от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза следва да бъде това, което би се очаквало при нормални условия на конкуренция от промишленост от този вид в сектора, а именно при липсата на субсидиран внос. Като се има предвид, че през разглеждания период, а дори и преди това субсидираният внос е присъствал в значителни количества, не може да се приеме, че е имало нормални условия на конкуренция. Нивото на печалба от 12 % е получено в отсъствието на значителен турски внос на пазара на Съюза и затова на този етап се счита за целева печалба, която би се очаквала при обстоятелствата в настоящия случай.
(212)
Трето, датският сектор на пъстървата бе счетен за достатъчно представителен за пазара на Съюза, тъй като Дания е една от основните държави производителки на пъстърва в Съюза. При отсъствието на друга налична информация на този етап този сектор беше използван с цел определяне на целевото ниво на печалба.
(213)
И накрая, твърдението, че общият марж на печалбата за хранително-вкусовата промишленост е реализиран на много по-ниско ниво, не беше подкрепено с доказателства. Комисията счете, че при всички случаи маржът на печалбата, постигнат от датския сектор на пъстървата, би следвало по-добре да отчита специфичните особености на тази промишленост и затова той би бил по-подходящ. Действително, хранително-вкусовата промишленост се състои от различни подкатегории, които принадлежат на различни пазарни сегменти и са поставени в различни пазарни условия, не непременно приложими за сектора на пъстървата.
(214)
Поради причините, изложени по-горе, Комисията на този етап стигна до заключението, че с основание може да се използва целеви марж на печалбата в размер на 12 % от оборота.
(215)
Въз основа на това Комисията изчисли невредоносната цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза чрез изваждане от продажните цени на Съюза на действително постигнатия марж на печалбата през разследвания период и заместването му с маржа на печалбата от 12 %.
(216)
След това Комисията определи нивото на отстраняване на вредата въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на включените в извадката производители износители в Турция, установена с цел изчисляване на подбиването на цената, и среднопретеглената невредоносна цена на сходния продукт, продаван от включените в извадката производители от Съюза на пазара на Съюза през разследвания период. Разликите, получени от това сравнение, бяха изразени като процент от среднопретеглената CIF стойност на вноса.
(217)
Нивото на отстраняване на вредата за „дружествата в приложение I“ и за „всички други дружества“ се определя по същия начин като маржа на субсидията за тези дружества (вж. съображения 96 и 97).
2. Временни мерки
(218)
Временни изравнителни мита следва да бъдат наложени върху вноса на дъгова пъстърва (Oncorhynchus mykiss), която е жива, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или прясна, охладена, замразена и/или пушена под формата на цели риби или риби без глави, или под формата на филета, с произход от Турция, в съответствие с правилото за по-малкото мито, предвидено в член 12, параграф 1 от основния регламент. Комисията направи сравнение между маржовете на вредата и маржовете на субсидията. Размерът на митата следва да бъде определен на равнището на по-малкия от маржовете на субсидията.
(219)
Въз основа на изложеното по-горе ставките на временните изравнителни мита, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са, както следва:
Дружество
Марж на субсидията
Марж на вредата
Изравнително мито
GMS
7,0 %
27 %
7,0 %
Kilic
9,7 %
41 %
9,7 %
Özpekler
7,1 %
26 %
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
20 %
9,5 %
Други дружества, оказали съдействие
8,2 %
26 %
8,2 %
Всички други дружества
9,7 %
41 %
9,7 %
(220)
Изложените по-горе изравнителни мерки са установени под формата на адвалорни мита, т.е. пропорционално на стойността на вноса.
(221)
Индивидуалните ставки на изравнителното мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те са отразявали установеното по време на разследването положение по отношение на тези дружества. Тези ставки се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава, произведен от изрично посочените правни субекти.
(222)
Вносът на разглеждания продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително от субекти, свързани с изрично посочените, следва да се облага със ставката, приложима за „всички други дружества“. Индивидуалните ставки на изравнителното мито не следва да се прилагат за тях.
(223)
Дадено дружество може да отправи искане за прилагане на тези индивидуални ставки на изравнителното мито в случай на последваща промяна на наименованието на неговия правен субект. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (12). Искането трябва да съдържа цялата съответна информация, която позволява да се докаже, че промяната не засяга правото на дружеството да се ползва от приложимата за него митническа ставка. Ако промяната на наименованието на дружеството не засяга правото му да се ползва от приложимата за него митническа ставка, в Официален вестник на Европейския съюз се публикува известие, с което се съобщава за промяната на името.
(224)
С цел свеждане до минимум на рисковете от заобикаляне, породени от разликата в митническите ставки, са необходими специални мерки за гарантиране на прилагането на индивидуалните изравнителни мита. Дружествата с индивидуални изравнителни мита трябва да представят на митническите органи на държавите членки валидна търговска фактура. Фактурата трябва да отговаря на изискванията, определени в приложение II. Вносът, който не е придружен от такава фактура, следва да се облага с изравнителното мито, приложимо за „всички други дружества“.
(225)
За да се осигури правилното прилагане на изравнителните мита, остатъчното мито за всички други дружества следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители в настоящото разследване, но и за производителите, които не са осъществявали износ за Съюза по време на разследвания период.
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
(226)
В интерес на доброто администриране Комисията ще покани заинтересованите страни да представят коментари в писмена форма и/или да поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговски процедури в рамките на определен срок.
(227)
Констатациите относно налагането на временните мита са временни и може да бъдат променени на окончателния етап от разследването,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящото се налага временно изравнително мито върху вноса на дъгова пъстърва (Oncorhynchus mykiss):
-
жива, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
прясна, охладена, замразена и/или пушена:
-
под формата на цели риби (с глави), независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
без глави, независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1 kg, или
-
под формата на филе с единично тегло, равно на или по-малко от 400 g,
класирана понастоящем в кодове по КН ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 и ex 0305 43 00 (кодове по ТАРИК 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 и 0305430011) и с произход от Турция.
2. Ставките на временното изравнително мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, са, както следва:
Дружество
Временно изравнително мито
Допълнителен код по ТАРИК
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
7,0 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,7 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
7,1 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B967
Дружествата в приложение I
8,2 %
Всички други дружества
9,7 %
B999
3. Прилагането на индивидуалните митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, зависи от представянето пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложение II. Ако такава фактура не бъде представена, се прилага митото, приложимо за всички други дружества.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат съответните действащи разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 30 от Регламент (ЕО) № 597/2009, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
2. В съответствие с член 31, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 597/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 се прилага за период от четири месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 29 октомври 2014 година.
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1195/2014,
29. oktoober 2014,
millega kehtestatakse ajutine tasakaalustav tollimaks teatava Türgist pärit vikerforelli impordi suhtes
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (1) eriti selle artiklit 12,
olles konsulteerinud liikmesriikidega
ning arvestades järgmist:
A. MENETLUS
1. Algatamine
(1)
15. veebruaril 2014 teatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”), et algatab vastavalt määruse (EÜ) nr 597/2009 (edaspidi „algmäärus”) artiklile 10 subsiidiumivastase menetluse teatava Türgist (edaspidi „asjaomane riik”) pärit vikerforelli liitu importimise kohta, avaldades teate (edaspidi „algatamisteade”) Euroopa Liidu Teatajas (2). 4. septembril 2014 avaldati Euroopa Liidu Teatajas algatamisteate parandus (3).
(2)
Komisjon algatas uurimise vastavalt kaebusele, mille esitas 3. jaanuaril 2014 Taani Vesiviljelusliit („kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab rohkem kui 25 % liidu vikerforelli kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid teatava vikerforelli subsideerimise ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida komisjon luges piisavaks, et algatada uurimine.
(3)
Komisjon teavitas enne menetluse algatamist kooskõlas algmääruse artikli 10 lõikega 7 Türgi ametiasutusi sellest, et ta on saanud nõuetekohaselt dokumenteeritud kaebuse, milles väidetakse, et teatava Türgist pärit vikerforelli subsideeritud import põhjustab liidu tootmisharule olulist kahju. Komisjon kutsus Türgi ametiasutused konsultatsioonidele, et selgitada kaebuses kirjeldatud olukorda ja leida sellele ühine lahendus.
(4)
Türgi ametiasutused nõustusid ja seejärel konsultatsioonid ka toimusid. Konsultatsioonide käigus ei jõutud ühise lahenduseni. Pärast konsultatsioone esitasid Türgi ametiasutused oma seisukohad. Komisjon võttis need teatavaks.
2. Paralleelne dumpinguvastane menetlus
(5)
15. veebruaril 2014 teatas komisjon ka seda, et algatab dumpinguvastase menetluse sama Türgist pärit toote liitu importimise kohta, avaldades teate Euroopa Liidu Teatajas (4).
(6)
Käesoleva subsiidiumivastase ja sellega paralleelse dumpinguvastase uurimise käigus analüüsiti kahju sama liidu tootmisharu, samade representatiivsete liidu tootjate ja sama uurimisperioodi määratluse alusel ning selle tulemusel tehti identsed järeldused, kui ei ole märgitud teisiti. Seda peeti asjakohaseks, et ühtlustada kahju analüüsimist ja tagada järelduste kooskõla. Seetõttu võeti kummagi menetluse käigus kõiki kahju tekitamise kohta esitatud märkusi arvesse mõlema uurimise puhul.
3. Huvitatud isikud
(7)
Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teatas komisjon uurimise algatamisest vahetult ka kaebuse esitajatele, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, kasutajatele ja importijatele, Türgi eksportivatele tootjatele, Türgi ametiasutustele ja teadaolevalt uurimisest huvitatud ühingutele ning kutsus neid uurimises osalema.
(8)
Huvitatud isikutel oli võimalik esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning nõuda, et komisjon ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutav ametnik neid ära kuulaks. Märkusi ei esitatud.
4. Valikuuring
(9)
Komisjon teatas algatamisteates, et ta võib läbi viia huvitatud isikute, eelkõige liidu tootjate, sõltumatute importijate ja Türgi eksportivatest tootjate valikuuringu vastavalt algmääruse artiklile 27.
4.1. Liidu tootjate valim
(10)
Komisjon andis algatamisteates teada, et ta on moodustanud esialgse liidu tootjate valimi. Võttes arvesse algmääruse artikli 27 lõiget 1 ja pidades silmas, et liidu tootmisharu, millesse kuulub üle 700 väikese ja keskmise suurusega ettevõtte (VKE), on väga killustatud, koostas komisjon esialgse valimi suurima tüüpilise toodangumahuga ettevõtetest, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik põhjalikult uurida, võttes arvesse ka geograafilist paiknemist ning seda, et piisaval määral oleksid hõlmatud eri tootmisetapid ja liigid (elusa, värske, külmutatud ja suitsuforelli ning forellifilee tootmine). Valimisse kuulus üheksa liidu tootjat, kelle toodang moodustas kaebuses esitatud andmete põhjal üle 12 % liidu kogutoodangust. Komisjon kutsus huvitatud pooli avaldama arvamust esialgse valimi kohta. Tähtaja jooksul arvamust ei avaldatud, mistõttu esialgne valim kinnitati. Valim on liidu tootmisharu jaoks tüüpiline.
4.2. Importijate valim
(11)
Selleks et otsustada, kas valikuuring on vajalik, ja juhul, kui on, moodustada valim, palus komisjon, et kõik sõltumatud importijad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe.
(12)
Nõutud teabe esitasid kolm sõltumatut importijat, kes nõustusid kuuluma valimisse. Seda oli nii vähe, et komisjon otsustas, et valikuuringut ei ole mõtet teha.
4.3. Eksportivate tootjate valim
(13)
Selleks, et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja juhul, kui on, moodustada valim, palus komisjon kõikidel Türgis asuvatel eksportivatel tootjatel endast teada anda ning esitada algatamisteates nimetatud teabe. Lisaks palus komisjon Türgi Vabariigi esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust.
(14)
Kokku esitas nõutud teabe ja nõustus valimisse kaasamisega kaheksateist Türgi eksportivate tootjate rühma. Nende äriühingute arvele langeb Türgi kogu teatava vikerforelli liitu suunatud deklareeritud eksport 2013. aastal.
(15)
Vastavalt algmääruse artikli 27 lõikele 1 moodustas komisjon neljast eksportivate tootjate rühmast koosneva valimi, pidades silmas suurimat tüüpilist liitu eksportimise mahtu, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida, ja võttes arvesse ka geograafilist paiknemist. Valimisse kaasatud äriühingute rühma arvele langeb peaaegu 64 % liitu ekspordiks mõeldud deklareeritud müügist. Need äriühingud asuvad kahes piirkonnas.
(16)
Kooskõlas algmääruse artikli 27 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjate ja Türgi ametiasutustega. Üks äriühing vaidlustas äriühingute valimi ja nõudis enda kaasamist valimisse. Ta väitis, et ta tegeleb ainuüksi forelli tootmise, töötlemise ja turustamisega (st tal puudub muu tegevus) juba alates 1971. aastast, olles vaatlusaluse toote esimene tootja Türgis. Ta teatas, et müüb suuri koguseid ka koduturul ning et on suurim tootja Marmara piirkonnas.
(17)
Komisjon meenutab, et äriühingud valiti valimisse suurimate mahtude alusel kooskõlas algmääruse artikli 27 lõikega 1, võttes arvesse tootjate arvu, mida oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Kuna kõnealuse valimi arvele langeb 64 % vaatlusaluse toote ekspordist liitu, on see Türgi tootmisharu suhtes representatiivne. Lisaks asuvad valimisse kaasatud äriühingud kahes piirkonnas kolmest esindatud piirkonnast, mida võib pidada uurimise seisukohalt piisavaks. Seepärast jääb komisjon seisukohale, et valimisse kaasatud äriühingute arvele langeb suurim tüüpiline impordimaht, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida.
5. Individuaalne kontrollimine
(18)
Üksteist äriühingut ja äriühingute rühma taotles algmääruse artikli 27 lõike 3 kohast individuaalset kontrollimist. Uurimise praeguses etapis ei ole komisjon teinud ühtki otsust individuaalse kontrollimise taotluste kohta. Komisjon otsustab individuaalse kontrollimise alles uurimise lõppetapis.
6. Küsimustiku vastused
(19)
Komisjon saatis Türgi ametiasutustele, valimisse kaasatud liidu tootjatele, kolmele importijale ja valimisse kaasatud Türgi eksportivate tootjate rühmadele küsimustiku.
(20)
Kolm äriühingut, mis kuuluvad ühte Türgi eksportivate tootjate rühma, palusid luba jätta küsimustikule vastamata. Üks neist väitis, et ta tegutseb peamiselt ahvena ja merikogre tootmisega ning vaatlusalust toodet toodab ta vähe. Üks äriühing käitab väikest selvekauplust ja tegeleb vaatlusaluse tootega vaid möödaminnes ning üks äriühing on seotud importija, kelle vaatlusaluse toote müügi maht uurimisperioodil oli väga väike. Komisjon otsustas väikest selvehalli käitava äriühingu vabastada küsimustikule vastamise kohustusest, kuid jäi kindlaks seisukohale, et ahvena ja merikogre tootmisega tegelev äriühing ning seotud importija peavad küsimustikule vastama, kuna nende toodangu maht (eksportiva tootja puhul) ja kauplemismaht (seotud importija puhul) on siiski märkimisväärsed.
(21)
Küsimustikule vastasid Türgi ametiasutused, kõik valimisse kaasatud Türgi eksportivate tootjate rühmad ja individuaalset kontrollimist taotlenud äriühingud.
7. Kontrollkäigud
(22)
Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas subsiidiumi, sellest tuleneva kahju ja liidu huvide esialgsel kindlakstegemisel vajalikuks. Algmääruse artikli 26 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:
a)
liidu tootjad:
-
Aqualande SAS, Roquefort, Prantsusmaa
-
Danaqua, Grindsted, Taani
-
Danforel A/S, Grindsted, Taani
-
Kongeåens Dambrug ApS, Brørup, Taani
-
LaFo Forellen GmbH, Oberndorf, Saksamaa
-
Hofer Forellen GmbH, Oberndorf, Saksamaa
-
Zakład Hodowli Pstrąga w Zaporze - Mylof, Rytel, Poola
-
Piszolla, S.L., Guadalajara, Hispaania
-
Az.Agr. Trot. Erede Rossi Silvio Di Rossi Niccola, Sefro, Itaalia
-
Grupo Tres Mares, S.A., La Coruña, Hispaania
b)
Türgi eksportivad tootjad:
-
seotud äriühingute rühm „GMS”, Bodrum, Türgi:
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taș.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Ști
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Gűműsdoga Su Űrűnleri Űretim Ihracat Ithalat AȘ
-
Gümüș-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Ști
-
Hakan Komandit Șirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inș.Paz.Ihr.Ltd.Ști
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Ști
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taș. Komis. İth. İhr. Paz. San. Ve Tic. Ltd. Ști
-
seotud äriühingute rühm „Kilic”, Bodrum, Türgi:
-
Bafa Su Ürünleri Yavru Űretim Merkezi San Tic A.S,
-
Kilic Deniz Űrűnleri Űretimi Ihracat Ithalat ve Ticaret AȘ,
-
KLC Gida Ürünleri Ith.Ihr.Ve Tic.A.Ș,
-
Kilic Erșen Su Űrűnleri Ithalat Ihr. San ve Tic, Ltd. Ști,
-
seotud äriühingute rühm „Özpekler”, Denizli, Türgi:
-
Özpekler Ins.Taah.Day. Tük. Mall.Su Ürün.San.ve Tic.,
-
Özpekler Ithalat Ihracat Su Ürünleri San.Ve Tic. Ltd. Sti,
-
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ith. Ihr. San. ve Tic. Ltd. Ști („Ternaeben”), Kayseri, Türgi
c)
Türgi ametiasutused:
-
Türgi majandusministeerium, Ankara, Türgi
-
Türgi toidu-, põllumajandus- ja loomakasvatusministeerium, Ankara, Türgi
d)
Türgi eksportijatega seotud liidu importijad:
-
Spador S.R.L. („Spador”)
-
Ternäben Service GmbH („TSG”),
-
Ternäben Vertrieb GmbH („TVG”)
e)
Liidu tootja (töötleja), kes on seotud Türgi eksportiva tootjaga (Ternäben)
-
Ternäben Spółka z.o.o., Poola („TPL”).
8. Uurimisperiood ja vaatlusalune periood
(23)
Subsiidiumi ja kahju uuriti ajavahemikul 1. jaanuarist 2013 kuni 31. detsembrini 2013 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2010 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
1. Vaatlusalune toode
(24)
Vaatlusalune toode on vikerforell (Oncorhynchus mykiss):
-
eluskala, massiga 1,2 kg tükk või vähem, või
-
värske, jahutatud, külmutatud ja/või suitsutatud:
-
terved kalad koos peaga, lõpustega või lõpusteta, roogitud või rookimata, massiga 1,2 kg tükk või vähem, või
-
ilma peata kala, lõpustega või lõpusteta, roogitud või rookimata, massiga 1 kg tükk või vähem, või
-
kalafilee, massiga 400 grammi tükk või vähem,
mis on pärit Türgist ja mille CN-koodid on praegu ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 ja ex 0305 43 00 (edaspidi „vaatlusalune toode”).
(25)
Nagu juba märgitud põhjenduses 1, tehti vaatlusaluse toote määratluses parandus. Parandus ei mõjutanud uurimise ulatust, kuna oli redaktsioonilist laadi.
2. Samasugune toode
(26)
Uurimine näitas, et Türgis toodetaval ja sealsel siseturul müüdaval ja/või liitu eksporditaval tootel ning liidu tootmisharu poolt liidus toodetaval ja müüdaval tootel on samad põhilised füüsikalised, tehnilised ja keemilised omadused ning samad põhilised kasutusotstarbed.
(27)
Komisjon otsustas esialgu käsitada neid tooteid samasuguste toodetena algmääruse artikli 2 punkti c tähenduses.
3. Toote määratlusega seotud väited
(28)
Mõned huvitatud isikud väitsid, et suitsuforell tuleks vaatlusaluste toodete seast välja jätta. Nende sõnul on neil toodetel teistsugused füüsikalised, tehnilised ja keemilised omadused võrreldes suitsutamata forelliga ning nende tootmisprotsess on erinev. Türgi ametiasutused väitsid ka, et suitsufilee tootjate kulude struktuur erineb märkimisväärselt teiste tootjate kulude struktuurist ning seetõttu on suitsutatud ja suitsutamata tooted eri tooted. Kõnealused isikud osutasid kahele varasemale samalaadsete toodete (suur teraspea-lõhe ja lõhe) kohta tehtud dumpinguvastasele uurimisele, mis jõudsid lõpule vastavalt 2004. aastal (5) ja 2005. aastal (6). Nende uurimiste puhul ei kuulunud suitsutatud tooted vaatlusaluste toodete hulka. Nimetatud isikud osutasid eelkõige nõukogu määruse (EÜ) nr 437/2004 (7) põhjendusele 9, kus on mööndud, et suitsutamine muudab toote põhiomadusi. Seda silmas pidades tuleks suitsuforell käesoleva uurimise alt välja jätta.
(29)
Kuid uurimise tulemusel selgus, et vaatlusaluse toote liigid (elus, jahutatud, külmutatud ja suitsutatud tooted) on ühesuguste füüsikaliste, tehniliste ja keemiliste põhiomadustega. Eelkõige on kõigil forellitoodetel ühesugused keemilised omadused, toiteväärtus ja muud olemuslikud omadused, mis töötlemise tulemusel ei kao, vaid ainult teisenevad, kujutades endast erinevaid vahendeid, mis aitavad kala säilitada enne edasist töötlemist, valmistamist, kuumtöötlemist ja kasutamist. Seepärast jõuti järeldusele, et suitsutamine ei muuda oluliselt toodete füüsikalisi, tehnilisi ega keemilisi omadusi.
(30)
Isikud ei ole esitanud oma seisukohta küsimuses, kas tootmisprotsesside ja kulustruktuuri erinevused mõjutatavad järeldust, et suitsutatud ja suitsutamata tooted on üks ja sama toode. Igatahes tootmisprotsesside erinevused ei mõjuta uurimise ulatust. Lisaks ei ole antud juhul suitsufilee puhul tootmisprotsess ega kulude struktuur oluliselt erinev muude forellitoodete tootmise protsessist ja kulude struktuurist. Iga tooteliigi peamine kulutegur on kasvatamise kulu, mille moodustab peamiselt sööda- (kalajahu ja kalaõli) ja energiakulu ning marja ja maimude maksumus. Seepärast tuleb sellekohased väited tagasi lükata.
(31)
Erinevalt käesolevast uurimisest ei hõlmanud eelmiste uurimiste aluseks olnud huvitatud isikute kaebused suitsutatud tooteid. Seetõttu suitsutatud tooteid ei uuritud, kuna need ei kuulunudki uurimise alla. Määruse (EÜ) nr 437/2004 põhjenduses 9 on käsitletud ühe huvitatud isiku väidet, et külmutatud terve kala ja filee tuleks menetlusest välja jätta. Uurimise käigus ei leitud mingit põhjust järeldada ega tehtud konkreetset järeldust, et suitsutatud tooted tuleks uurimise alt välja jätta. Sellekohane väide tuleb tagasi lükata, kuna käesoleva uurimise käigus leiti, et kõigil forellitoodetel on ühesugused füüsikalised, tehnilised ja keemilised omadused.
(32)
Eespool nimetatud põhjustel jäetakse esialgu arvese võtmata nõuded, et suitsutatud tooted tuleks uurimise alt välja jätta.
C. SUBSIIDIUM
1. Sissejuhatus
(33)
Kaebuse esitaja väitis, et Türgi ametiasutused subsideerivad oma vesiviljelussektorit. Kaebus sisaldab esmapilgul usutavaid tõendeid mitmesuguse subsideerimise kohta nii õigusaktides kui ka mitmes poliitikadokumendis, mille alusel riik seda sektorit toetab.
(34)
Komisjon vaatas kaebuses nimetatud dokumendid ning Türgi ametiasutuste ja valimisse võetud eksportivate tootjate poolt uurimise ajal esitatud lisadokumendid läbi, analüüsis neid ning leidis, et kõikidest dokumentidest nähtub, et Türgi Vabariigis saab mitmele vesiviljelussektori valdkonnale osaks sooduskohtlemine.
(35)
Türgi ametiasutused otsustasid hakata vesiviljelussektorit subsideerima 2003. aastal. Viimase kümne aasta jooksul on Türgi tootjatele ja eksportijatele üle kantud suuri summasid avaliku sektori raha.
(36)
Türgi ametiasutuste ja komisjoni vahelistel uurimiseelsetel konsultatsioonidel, millele on osutatud põhjendustes 3 ja 4, ei eitanud Türgi ametiasutused ühegi uuritud kava olemasolu.
2. Uuritud kavad
(37)
Komisjon saatis Türgi ametiasutustele ja valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele küsimustiku ja soovis teavet järgmiste kavade kohta, mille raames oli väidetavalt antud vesiviljelussektoris subsiidiume:
-
riigi toetus vesiviljelussektoris tehtud investeeringutele
-
tollimaksuvabastus
-
käibemaksuvabastus
-
maksusoodustus
-
toetus sotsiaalkindlustusmaksetele (tööandja tasutav osa)
-
intressitoetus
-
maa eraldamine
-
tulumaksutoetus
-
toetus sotsiaalkindlustusmaksetele (töövõtja tasutav osa)
-
otsesed subsiidiumid forellitootjatele
-
otsesed subsiidiumid forellikasvatajatele
-
otsesed subsiidiumid forelli mahetootmisele
-
noorkala eritoetus
-
forellitootjatele ette nähtud subsideeritud laenud ja kindlustus
-
Ziraat Bankası antud madala intressiga investeerimis- ja ärilaenud
-
põllumajanduskrediidiühistute antud madala intressiga investeerimis- ja ärilaenud
-
põllumajanduskindlustuspuul ja kindlustusmaksetoetus
-
nõustamissubsiidiumid
-
kalalaevasubsiidiumid
-
kütuse ostmisel kalalaevadele laevakütuse tarbimismaksu vähendus
-
kalalaevade kasutuselt kõrvaldamine
-
muud subsiidiumid ja subsiidiumikavad
3. Riigi toetus vesiviljelussektoris tehtavatele investeeringutele
3.1. Sissejuhatus
(38)
Türgi ametiasutused on kehtestanud toetuskava ettevõtjatele, kes teevad investeeringuid teatud sektorites ja piirkondades, sealhulgas vesiviljelussektoris. Kava eesmärk on:
-
suurendada toodangut ja tööhõivet;
-
julgustada tegema suuri investeeringuid, et aidata parandada rahvusvahelist konkurentsivõimet,
-
edendada välismaiste otseinvesteeringute tegemist;
-
toetada investeeringuid keskkonnakaitsesse ning teadus- ja arendustegevusse vastavalt mitmete allpool osutatud Türgi arengukavade ja aastaste tegevuskavade eesmärkidele.
3.2. Õiguslik alus
(39)
Riigi toetus vesiviljelussektoris tehtavatele investeeringutele põhineb järgmistel Türgi õigusaktidel: dekreet nr 2012/3305 riikliku investeeringuabi kohta, avaldatud 19. juuni 2012. aasta ametlikus teatajas nr 28328, ja teatis 2012/1 riiklikku investeeringuabi käsitleva dekreedi rakendamise kohta, avaldatud 20. juuni 2012. aasta ametlikus teatajas nr 28329.
3.3. Uurimise järeldused
(40)
Kuigi dekreet nr 2012/3305 on uurimisperioodil asjaomane toetuskava, on samalaadsed sätted kehtinud ka alates 2006. aastast ja veelgi varem. See on oluline, kuna ostetud põhivaraga seotud subsiidiumid, nagu investeerimissubsiidium, võidakse panna uurimisperioodi arvele ka juhul, kui need on antud enne uurimisperioodi algust.
(41)
Uurimise käigus leiti, et kehtis mitu riiklikku toetuskava. Dekreedi nr 2012/3305 2A lisas on loetletud sektorid, mille suhtes võib kohaldada stiimuleid, nagu käibemaksuvabastus, tollimaksuvabastus, maksuvähendused, investeeringutoetus, tööandja sotsiaalkindlustusmaksutoetus, maa eraldamine, intressitoetus, tulumaksutoetus ja töövõtja sotsiaalkindlustusmaksutoetus. Nende sektorite seas on sõnaselgelt nimetatud vesiviljelust. Abi osatähtsus sõltub dekreedis nr 2012/3305 nimetatud kuue piirkonna majandusliku arengu tasemest.
(42)
Kuigi uurimise käigus leidis kinnitust piirkondlike investeerimisprogrammide olemasolu, ei saanud ükski valimisse kaasatud äriühing osa kõikidest toetuskavadest. Mõni äriühing sai kasu käibe- ja tollimaksuvabastusest, mis kehtib ühetaoliselt kõigis kuues Türgi piirkonnas. Kuid kuna valimisse kaasatud äriühingud ostsid masinad ja seadmed ELi äriühingutelt ELi ja Türgi tolliliidu raames, siis ei kuulunud need maksustamisele tollimaksuga. Kuna Türgis kehtib sisend- ja väljundkäibemaksu süsteem, seisnes uurimisperioodil saadud kasu ainult kahekuises ajavõidus, kuni maksuasutused äriühingule käibemaksu tagastasid. Tegeliku kasu moodustas vabastus kommertspangale intressi maksmisest kuni käibemaksu tagasisaamiseni. See kasu on kaduvväike ning seda rohkem ei analüüsitud.
(43)
Maksuvähendust võimaldati ühele valimisse kaasatud äriühingule, kes ostis seadmed, mis olid valmistatud eespool nimetatud investeeringutoetuste määruse raames. Tema suhtes kohaldati ettevõtte tulumaksu 4 % määra tavapärase 20 % asemel.
(44)
Sama äriühing osales ka programmis, mille raames antakse toetust sotsiaalkindlustusmaksete jaoks. Investeerimissoodustuse sertifikaadi omanikuna sai ta tööandja ja töövõtja sotsiaalkindlustusmaksutoetust. Pärast investeeringu tegemist vabastas sotsiaalkindlustusamet äriühingu loodud uued töökohad tööandja ja töövõtja sotsiaalkindlustusmaksust miinimumpalgalt makstava maksu ulatuses. Kava rahastas majandusministeerium.
3.4. Järeldus
(45)
Riiklikku investeerimistoetust käsitatakse esialgu algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ning algmääruse artikli 3 lõike 2 tähenduses subsiidiumina, mille puhul riigiabi antakse maksustiimulina, st kui valitsus peaks saama tulu, kuid loobub sellest või jätab selle sisse nõudmata.
(46)
Subsiidium on konkreetne ja tasakaalustatav, sest see on ette nähtud konkreetsetele majandussektoritele. Lisaks on subsiidiumisaajate ring piiratud teatavate ettevõtjatega, kes tegutsevad teatavates sektorites. Kui vaadata teatud sektorite suhtes kohaldatavate piirangute hulka ja omadusi ning võtta arvesse, et neid piiranguid kohaldatakse teatud sektorite suhtes, eelkõige jättes välja teatavat liiki ettevõtjad või terved sektorid, ei vasta subsiidium algmääruse artikli 4 lõike 2 punktis b sätestatud kriteeriumidele, mille täitmisel subsiidium ei ole konkreetne.
(47)
Dekreedi 2A lisas on vesiviljelus sõnaselgelt nimetatud nende tegevusalade seas, mille suhtes võib kohaldada seda liiki maksuvabastust. Dekreedi 4. lisas on loetletud sektorid, mille suhtes ei tohi kohaldada kavaga ette nähtud stiimuleid.
(48)
Seega tuleb eespool nimetatud subsiidiume käsitada valitsusepoolse rahalise toetusena, mille läbi saadakse kasu vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 2.
3.5. Subsiidiumisumma arvutamine
(49)
Eespool nimetatud kavadest sai kasu üks äriühing, kuid selle äriühingu saadud kasu oli tühine.
4. Otsesed subsiidiumid forellitootjatele
4.1. Sissejuhatus
(50)
Peamine vaatlusaluse toote suhtes kohaldatav subsiidiumikava on otsesed subsiidiumid, mida antakse iga toodetud kilogrammi forelli kohta. Need subsiidiumid vaadatakse kord aastas põllumajandussubsiidiumide iga-aastase läbivaatamise käigus läbi.
4.2. Õiguslik alus
(51)
Otsesed subsiidiumid on ette nähtud järgmiste Türgi õigusaktidega: 7. märtsi 2013. aasta dekreet nr 2013/4463 põllumajandussubsiidiumide kohta 2013. aastal, avaldatud 8. aprilli 2013. aasta ametlikus teatajas nr 28612 (dekreeti kohaldatakse tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2013).
4.3. Uurimise järeldused
(52)
Uurimine kinnitas, et forellitootmisele on antud otseseid subsiidiume. Leiti, et uurimisperioodil oli subsiidiumi määraks kehtestatud 0,65 Türgi liiri 1 kg forelli kohta kuni 250-tonnise aastatoodangu puhul. Toodangule vahemikus 251-500 tonni aastas oli subsiidiumi suuruseks pool sellest summast (0,325 Türgi liiri 1 kg kohta) ja 500 tonni ületavale kogusele ei olnud subsiidiumi ette nähtud. Toetust anti neile vaatlusaluse toote tootjatele, kellel oli toidu-, põllumajandus- ja loomakasvatusministeeriumi litsents.
(53)
Selleks et toetus neile välja makstaks, peavad tootjad olema registreeritud toidu-, põllumajandus- ja loomakasvatusministeeriumi vesiviljelusettevõtjate registreerimise süsteemis. Nende juurde tehakse korrapäraselt etteteatamata kontrollkäike.
(54)
Kolm neljast valimisse kaasatud äriühingute rühmast, kes kasvatasid forelli ise, said uurimisperioodil otsesed subsiidiume. Kuid suurim rühm - Ternaeben - ei tegelenud ise forellikasvatusega, vaid ainult töötles sõltumatutelt tootjatelt ostetud forelli (peamiselt elusforelli ja külmutatud tervet kala). Seetõttu ei saanud see rühm otseseid subsiidiume. Selle tulemusena tekkis küsimus, kas Ternaeben sai otsestest subsiidiumitest kasu ning kas kasu said ka ülejäänud kolm valimisse võetud äriühingute rühma, kes lisaks forelli kasvatamisele ostsid seda ka sõltumatutelt äriühingutelt töötlemiseks.
(55)
Sellega seoses rõhutab komisjon, et vaatlusalune toode sisaldab nii otsese subsiidiumiga toetatud toorainet, st elusforelli, kui ka tootmisahela järgmise etapi tooteid (värske ja külmutatud terve kala, filee ja suitsuforell). Elusforelli tootmist subsideeritakse ning sellest kavast saavad kasu peaaegu kõik Türgi põllumajandustootjad, mistõttu kõik vaatlusaluse toote (st elusforelli ja tootmisahela järgmise etapi toodete) tootjad saavad sellest subsiidiumikavast kasu sõltumata sellest, kas nad kasvatavad forelli ise või ostavad selle sisse.
(56)
Seda, et vaatlusaluse toote tootjad saavad sellest kasu, on igatahes võimalik tõestada. Komisjon võrdles kolme valimisse kuuluva ning ise forelli kasvatava äriühingu forellikasvatusega seotud kulusid (sealhulgas mõistlikke ja mõõdukaid müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit) ning hinda, mida maksti sõltumatutele tarnijatele elus- ja jahutatud kala eest. Komisjon leidis, et kõigi kolme äriühingu puhul oli elusa ja jahutatud kala keskmine ostuhind väiksem kui keskmine kasvatuskulu.
(57)
Komisjon võrdles Ternaebeni rühma ja kolme valimisse kuuluva äriühingu keskmist kasvatuskulu (sealhulgas mõistlikke ja mõõdukaid müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit) keskmise Ternaebeni makstud jahutatud ja eluskala hinnaga. Leiti, et ülejäänud kolme valimisse kaasatud äriühingu puhul oli keskmine kasvatuskulu suurem kui keskmine Ternaebeni makstud ostuhind. Tema makstud keskmine ostuhind vastas teiste valimisse kuuluvate äriühingute omale.
(58)
Seetõttu leiab komisjon, et valimisse kaasatud äriühingud said otseste subsiidiumide kavast kasu ka siis, kui nad ostsid forelli sõltumatutelt äriühingutelt.
(59)
Kaebuse esitaja väite kohaselt maksti täiendavat toetust forelli mahetootmise eest ning maimude puhul iga kala eest. Uurimise käigus leiti, et forelli mahetootmise eest maksti tõepoolest täiendavat toetust, kuid ainus Türgis forelli mahetootmisega tegelev äriühing oli veidi aega tagasi läinud pankrotti. Seetõttu uurimisperioodi jooksul forelli mahetootmist ei subsideeritud.
(60)
Komisjon leidis ka, et kuni 2012. aastani oli ette nähtud ka toetus noorkala tootmisele, kuid see toetus kaotati alates 2013. aastast, kuna maimude tootmise maht hakkas Türgis rahuldama turu vajadusi.
4.4. Järeldus
(61)
Uurimise tulemuste põhjal teeb komisjon esialgse järelduse, et eespool nimetatud avaliku sektori toetus antakse otsetoetusena algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i tähenduses ja Türgi forellitootjad saavad sellest otsest kasu algmääruse artikli 3 lõike 2 tähenduses. Kasu seisneb avaliku sektori asutuste pakutavas tasuta või intressita toetuses (otseses rahastamises). Turul sellist tasuta rahastamist üldiselt ei esine.
(62)
Otseste toetuste kava on algmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses konkreetne ja tasakaalustatav, kuna seda pakutakse vaid piiratud ringile ettevõtjatele. Sõnaselgelt on nimetatud vesiviljelusega tegelevaid ettevõtjaid ja forell on konkreetselt nimetatud liikide seas, mille suhtes kõnealust subsiidiumikava rakendatakse. Tegemist on konkreetse otsetoetusega, kuna toetust andev asutus ja õigusaktid, millest see asutus lähtub, pakuvad neid toetusi ainult vesiviljelussektorile.
4.5. Subsiidiumisumma arvutamine
(63)
Iga äriühingu uurimisperioodi jooksul saadud kasu moodustab omakasvatatud eluskala puhul otsese subsiidiumi keskmine summa, ostetud eluskala puhul aga subsiidiumide kogusumma ja Türgi forellitoodangu jagatisena arvutatud Türgi ametiasutuste makstud subsiidiumi keskmine summa.
(64)
Allpool esitatud tabelis on esitatud neist toetustest saadud kasu esialgsed summad, kusjuures kasuna käsitatakse summasid, mille asjaomased äriühingud said uurimisperioodi jooksul.
Otsesed ja kaudsed subsiidiumid
Äriühingu nimi
Subsiidiumimarginaal
GMS
7,0 %
Kilic
9,6 %
Özpekler
6,8 %
Ternaeben
9,5 %
5. Subsideeritud laenud
5.1. Sissejuhatus
(65)
Teatavad avalik-õiguslikud ja eraõiguslikud üksused on andnud laenu vesiviljelussektoris tegutsevatele äriühingutele. Allpool on nimetatud neist üksustest peamised.
(66)
Põllumajanduskrediidiühistud on Türgi põllumajandustootjate (st põllumajandusliku tootmisega tegelevate füüsiliste või juriidiliste isikute) poolt asutatud eraõiguslikud üksused, mille eesmärk on aidata rahuldada nende äritegevuse rahalisi vajadusi.
(67)
Türgi Vabariigi põllumajanduspank (Türkiye Cumhurriyeti Ziraat Bankası („Ziraat Bankası”)) on riigile kuuluv pank, mille kõik aktsiad kuuluvad riigikassa alamsekretariaadile, ja ühtlasi avaliku sektori asutus. Põhjenduses 70 esitatud valitsuse programmi raames annab (ja andis uurimisperioodil) Ziraat Bankası põllumajandusettevõtjatele soodustingimustel laenu põllumajandustootmise ja -tööstuse edendamiseks. Sellega seoses määrab ministrite nõukogu igal aastal kindlaks programmi kestuse, korra ja põhimõtted ning riigikassa kannab ülejäänud intressimaksete summa intressimääraga diskonteerituna üle Ziraat Bankası panka. Sellest tuleb järeldada, et Ziraat Bankası täidab valitsusasutuse ülesandeid ja on seega avalik-õiguslik asutus.
(68)
Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete arendamise organisatsioon (KOSGEB) on avalik-õiguslik asutus, mille eesmärk on suurendada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEde) rolli majanduslikus ja sotsiaalses arengus, pakkudes kvaliteetseid teenuseid ja tuge VKEde konkurentsivõime arendamiseks ja ettevõtluskultuuri levitamiseks. KOSGEB kuulub teaduse, tööstuse ja tehnoloogia ministeeriumi haldusalasse ja on teataval määral sõltumatu.
(69)
Türk Eximbank (edaspidi „Eximbank”) on täielikult riigi omandis olev pank ja ühtlasi avalik-õiguslik asutus, mis on jätkusuutliku ekspordi strateegia elluviimisel Türgi valitsuse peamine ekspordi stimuleerimise vahend. Panga põhimääruse kinnitas Türgi valitsus 21. augusti 1987. aasta dekreediga nr 87/11914 vastavalt seadlusele nr 3332. Eximbankil on valitsuse antud pädevus toetada väliskaubandust ning välismaal tegutsevaid Türgi alltöövõtjaid ja investoreid, et suurendada Türgi ettevõtjate eksporti ja tugevdada nende rahvusvahelist konkurentsivõimet. Sellest tuleb järeldada, et Eximbank täidab valitsusasutuse ülesandeid ja on seega avalik-õiguslik asutus.
5.2. Õiguslik alus
(70)
Subsideeritud laenud on ette nähtud järgmiste Türgi õigusaktidega: 16. veebruari 2013. aasta dekreet nr 2013/4271 Ziraat Bankası ja põllumajanduskrediidiühistute poolt 2013. aastal madala intressiga investeerimis- ja ärilaenude andmise kohta, avaldatud ametlikus teatajas nr 28561, dekreet nr 2010/27612 VKEdele madala intressimääraga laenude andmise kohta, avaldatud 15. juuni 2010. aasta ametlikus teatajas, ning seadus nr 3332 Türgi ekspordikrediidi panga (Eximbank) ekspordikrediidi kohta, avaldatud 31. märtsi 1987. aasta ametlikus teatajas nr 19417a.
5.3. Uurimise järeldused
(71)
Eximbanki ja KOSGEBi sooduslaene uuriti vastavalt kaebuses esitatud väidetele subsideeritud laenude andmise kohta. Uurimise käigus leidis kinnitust, et madala intressiga laene on antud, kuid seda, et valimisse kaasatud eksportivad tootjad oleksid saanud põllumajanduskrediidiühistutelt laenu, ei tuvastatud.
(72)
Komisjon leidis, et üks valimisse kuuluv äriühing sai uurimisperioodi jooksul Ziraat Bankasılt dekreedi nr 4271/2013 kohaselt neli sooduslaenu. Ziraat Bankası andis vesiviljelusettevõtjatele masinate ja seadmete ostuks investeerimislaenu ja ühtlasi andis laenu tegevuskulude katmiseks.
(73)
Üks valimisse kaasatud äriühing sai lisaks Ziraat Bankası sooduslaenudele ka intressita laenu vastavalt dekreedile nr 2010/27612, mille alusel KOSGEB haldab mitmesuguseid VKEde toetusprogramme. Need programmid on avatud ka vesiviljelussektoris tegutsevatele VKEdele.
(74)
Lisaks leiti uurimise käigus, et üks valimisse kaasatud äriühing sai Eximbankil kaks ja teine kuus madala intressiga laenu. Eximbanki esindajad kinnitasid Türgi ametiasutuste juurde tehtud kontrollkäigu ajal, et Eximbank annab Türgi eksportijatele laenu tavapärastest turutingimustest parematel tingimustel.
5.4. Järeldus
(75)
Eespool nimetatud madala intressiga laenusid käsitatakse esialgu subsiidiumina algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i ja artikli 3 lõike 2 tähenduses.
(76)
Uurimise tulemuste põhjal käsitab komisjon kasusaaja kasuna vesiviljelustootmisele võimaldatud laenude diskonteeritud intressimäärasid. Kuna nende laenude finantstingimused ei lähtu võrreldava tähtajaga turupõhiste laenude tingimustest, on laenusaajad saanud kasu kava raames antud riiklikult toetatud laenudest. Nende laenud intressimäär on madalam kui turul kehtiv intressimäär.
(77)
Need kavad on algmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses konkreetsed, sest toetust andev asutus või õigusaktid, mida järgides toetust andev asutus toimib, piiravad sõnaselgelt toetust saavate ettevõtjate ringi.
(78)
Seetõttu käsitletakse kõiki eespool nimetatud laene tasakaalustatava subsiidiumina, mille läbi saadakse kasu ja mis on algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses konkreetsed.
5.5. Subsiidiumisumma arvutamine
(79)
Algmääruse artikli 6 punktis b on sätestatud, et sooduslaenust saadav kasu arvutati esialgu kui vahe makstud intressisumma ja selle summa vahel, mida äriühing maksaks turul reaalselt saada oleva võrreldava kommertslaenu eest. Komisjon võttis võrdlusaluseks Türgi laenude kaalutud keskmise intressimäära uurimisperioodil, kasutades Bloombergi elektroonilise kauplemissüsteemi WAIRCOMM indeksi.
(80)
Uurimisperioodil saadud kasu arvutati uurimisperioodi jooksul tegelikult makstud intressi ja võrdlusalusekohase intressi vahena.
(81)
Valimisse kuuluvate tootjate kohta selle metoodika järgi arvutatud subsiidiumimarginaalid on järgmised.
Sooduslaenud
Äriühingu nimi
Subsiidiumimarginaal
Kilic
0,1 %
Özpekler
0,3 %
6. Põllumajanduskindlustuspuul ja kindlustusmaksetoetus
6.1. Sissejuhatus
(82)
Põllumajanduskindlustuse seaduses ja põllumajanduskindlustuspuuli rakenduspõhimõtteid käsitlevas määruses on sätestatud valitsuse eesmärk pakkuda forellitootjaile kindlustuskatet kahju puhuks, mida põhjustab kalavarude ja saagi kaotamine erinevate haiguste, loodus- ja muude õnnetuste jms tõttu.
(83)
Põllumajanduskindlustuspuul hõlmab i) saagikindlustust, ii) kasvuhoonekindlustust, iii) veisekindlustust, iv) muude kariloomade kindlustust, v) kodulindude kindlustust ja vi) vesiviljeluskindlustust.
6.2. Õiguslik alus
(84)
Kõnealuse kava õiguslik alus on 23. jaanuari 2013. aasta põllumajanduskindlustuse seadus nr 5363 ja Türgi dekreet nr 2012/4138 põllumajanduskindlustuspuuli ja kindlustusmaksetoetusega hõlmatud riskide, toodete ja piirkondade kohta, avaldatud ametlikus teatajas nr 28537.
6.3. Uurimise järeldused
(85)
Subsiidiumikava olemasolu leidis uurimise käigus kinnitust. Põllumajanduskindlustuse seaduse nr 5363 artiklite 12 ja 13 ning dekreedi nr 2012/4138 (põllumajanduskindlustuspuuli ja kindlustusmaksetoetusega hõlmatud riskide, toodete ja piirkondade kohta) kohaselt võivad vesiviljelussektori tootjad saada riiklikku kindlustusmaksetoetust, mis on sätestatud dekreedi nr 2012/4138 artiklis 1/6.
(86)
Äriühing, kes soovib põllumajanduskindlustuspuulilt kindlustuskatet, esitab oma visiooni kindlustustingimuste kohta. Seejärel teeb põllumajanduskindlustuspuul tema juurde riskide hindamise eesmärgil kontrollkäigu ja esitab ettepaneku kindlustustingimuste, sh kindlustusmakse suuruse kohta. Kui põllumajandussektoris tegutsev äriühing võtab pakkumise vastu, maksavad ametiasutused poole tema kindlustusmaksest.
(87)
Komisjon leidis, et Türgi põllumajandustootjad tavaliselt ei kindlusta oma tooteid. Riiklikus kindlustusmaksetoetuste programmis osales vaid üks valimisse kuulunud äriühing, seegi ainult kolme kuu jooksul. Hiljem hakkas äriühing kasutama eraõigusliku kindlustusandja teenuseid.
6.4. Järeldus
(88)
Praktikas seisneb selle kava raames saadav kasu akvakultuurloomade elukindlustuskatte rahalise kulukuse vähenemises. See kava kujutab endast forellitootjatele otsetoetuse vormis antavat algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i tähenduses riiklikku subsiidiumi ja algmääruse tähenduses rahalist toetust, mille puhul toetuse saaja kasu seisneb soodsas kindlustusmakses, mis on tunduvalt väiksem kui turul võrreldavate riskide kindlustamiseks pakutavad kindlustusmaksed. Seega saadakse kasu algmääruse artikli 3 lõike 2 tähenduses. Kasu suurus võrdub turul pakutavate kindlustustingimustele vastavate kindlustusmaksete ja subsideeritud maksete vahega.
(89)
Tegemist on konkreetse subsiidiumiga, kuna toetust andev asutus ja õigusaktid, millest see asutus lähtub, pakuvad seda toetust ainult põllumajandussektori ettevõtjatele konkreetselt vesiviljelussektori tootjate riskide vähendamiseks.
6.5. Subsiidiumisumma arvutamine
(90)
Selle kava alusel sai kasu üks äriühing, kuid selle äriühingu saadud kasu oli tühine.
6.6. Nõustamissubsiidiumid
(91)
Selle kava raames pakutakse vajalikke teadmisi ja oskusteavet vesiviljelustootjatele tootmise ajakohastamiseks ja suurendamiseks ning tõhususe parandamiseks. Seda, et valimisse kaasatud eksportivad tootjad oleksid kavast uurimisperioodi jooksul kasu saanud, ei tuvastatud.
6.7. Kütusesubsiidium ja kalalaevade kasutuselt kõrvaldamise subsiidium
(92)
Need subsiidiumid on seotud kütuse ostmisega kalalaevadele ja kalalaevade kasutuselt kõrvaldamisega. Need subsiidiumid on ette nähtud konkreetselt kalandussektorile. Seda, et valimisse kaasatud eksportivad tootjad oleksid uurimisperioodi jooksul neid subsiidiume saanud, ei tuvastatud.
6.8. Järeldus subsideerimise kohta
(93)
Komisjon arvutas kooskõlas algmääruse sätetega uurimisaluste äriühingute tasakaalustavate subsiidiumide summad kavade kaupa ning liitis kõnealused summad, et arvutada iga rühma subsiidiumide kogusumma uurimisperioodil.
(94)
Allpool esitatud üldiste subsiidiumimarginaalide kindlakstegemiseks arvutas komisjon kõigepealt protsentuaalse subsideerimise, s.o subsiidiumide summa osakaalu äriühingu kogukäibest. Seejärel kasutati seda protsendimäära vaatlusaluse toote uurimisperioodi jooksul liitu eksportimiseks eraldatud subsiidiumi arvutamiseks.
(95)
Seejärel arvutati subsiidiumi summa uurimisperioodi jooksul liitu eksporditud vaatlusaluse toote terve kala ekvivalendi kohta ning arvutati alljärgnevad marginaalid protsendimäärana sama ekspordi CIF-väärtusest terve kala ekvivalendi kohta.
(96)
Komisjon arvutas välja valimisse mittekuuluvate koostööd tegevate eksportivate tootjate kaalutud keskmise subsiidiumimarginaali. See marginaal selgitati välja valimisse kaasatud eksportivate tootjate marginaalide põhjal.
(97)
Kõigi teiste eksportivate tootjate suhtes tegi komisjon algmääruse artikli 28 kohaselt kõiki kättesaadavaid fakte arvestades kindlaks subsiidiumimarginaali. Selleks tegi komisjon kindlaks eksportivate tootjate koostöö määra. Koostöö määr on koostööd tegevate eksportivate tootjate liitu suunatud ekspordi kogus suhtarvuna Eurostati impordistatistika kohaselt asjaomasest riigist liitu suunatud ekspordi kogumahust.
(98)
Käesoleval juhul on koostöö määr suur: koostööd tegevate eksportivate tootjate import moodustas rohkem kui 80 % liitu suunatud koguekspordist uurimisperioodil. Selle põhjal otsustas komisjon võtta subsiidiumi jääkmarginaali aluseks valimisse kuuluva äriühingu, kelle subsiidiumimarginaal on suurim.
Äriühingu nimi
Subsiidiumimarginaal
GMS
7,0 %
Kilic
9,7 %
Özpekler
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
Valimi kaalutud keskmine
8,2 %
Üleriigiline subsiidiumimarginaal
9,7 %
D. KAHJU
1. Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus
(99)
Uurimisperioodil valmistas liidus samasugust toodet üle 700 tootja. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna algmääruse artikli 8 lõike 1 tähenduses.
(100)
Liidu kogutoodang uurimisperioodil oli hinnanguliselt ligikaudu 170 miljonit kilogrammi terve kala ekvivalendina vastavalt liikmesriikide ja liidu tootjate ühenduste ning äriühingute esitatud andmetele. Nagu on osutatud põhjenduses 10, valiti valimisse üheksa liidu tootjat, kelle toodang moodustab üle 12 % liidu samasuguse toote kogutoodangust.
2. Liidu tarbimine
(101)
Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks liidu kõikide tootjate liidu turul toimuva müügi kogumahu prognoosi ja Eurostati andmetel põhineva impordi kogumahu alusel.
(102)
Liidu tootjate müügimaht arvutati nii, nagu on kirjeldatud põhjenduses 130.
(103)
Impordimahu kindlakstegemiseks saab kasutada Eurostati andmeid kuue CN-koodi alla kuuluvate toodete (elus, värske, jahutatud, külmutatud või suitsutatud kala tervete või roogitud kaladena või fileena) netokaalu kohta. Võrdlemise eesmärgil teisendati netokaal terve kala ekvivalendiks, jagades Eurostati impordikoguste andmed allpool esitatud teisendusteguritega. Need teisendustegurid on tootmisarus üldiselt kasutusel ja olid esitatud ka kaebuses.
Tabel 1
Teisendustegurid
Toote liik
Tegur
Eluskala
1,00
Värsked/jahutatud/külmutatud (roogitud)
0,85
Filee: värsked/jahutatud/külmutatud
0,47
Filee: suitsutatud
0,40
(104)
Asjakohased CN-koodid hõlmavad ka muud liiki kala, mis ei kuulu käesoleva uurimise alla - forellid ja lõhed (Salmo trutta, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita ja Oncorhynchus gilae). Uurimise käigus leiti, et muud liiki kala peale vaatlusaluse toote Türgis ei toodeta või toodetakse üksnes tühistes kogustes. See teave põhineb andmetel, mille Türgi tööstusharu esitas Euroopa Vesiviljelustootjate Föderatsioonile (FEAP), ja muudel avalikel teabeallikatel, (8) mida võimaluse korral võrreldi Türgi ametliku statistikaga. Järeldati, et Eurostati impordistatistika on piisavalt usaldusväärne ja täielik.
(105)
Selgus, et liidu tarbimine püsis aastatel 2010-2011 stabiilsena, langes 2012. aastal võrreldes 2011. aastaga 5 % ning langes uurimisperioodil võrreldes 2012. aastaga veel 7 %. Kokkuvõttes vähenes tarbimine vaatlusalusel perioodil 12 %.
Tabel 2
Liidu tarbimine (kilogrammides terve kala ekvivalendina)
2010
2011
2012
Uurimisperiood
Liidu kogutarbimine
183 399 382
183 932 215
173 599 493
162 108 475
Indeks
100
100
95
88
Allikas: FEAP, Eurostat
3. Asjaomasest riigist pärit import
3.1. Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa
(106)
Nagu on märgitud põhjenduses 103, määras komisjon impordimahu kindlaks Eurostati andmete põhjal ja see on väljendatud kilogrammides terve kala ekvivalendina. Impordi turuosa määrati kindlaks Türgist imporditud koguste ja liidu kogutarbimise alusel.
(107)
Asjaomase riigi import liitu muutus järgmiselt.
Tabel 3
Impordi maht (kg terve kala ekvivalendina) ja turuosa
2010
2011
2012
Uurimisperiood
Türgist pärit impordi maht (kg terve kala ekvivalendina)
15 664 502
21 510 620
22 113 656
27 008 376
Indeks
100
137
141
172
Turuosa
9 %
12 %
13 %
17 %
Indeks
100
137
149
195
Allikas: Eurostat.
(108)
Vaatamata tarbimise vähenemisele suurenes vaatlusaluse toote import liitu vaatlusalusel perioodil pidevalt. Kokku suurenes impordi maht vaatlusalusel perioodil 72 %, kusjuures selle turuosa suurenes 2010. aasta 9 %-lt vaatlusalusel perioodil 17 %-le ehk 8 protsendipunkti (95 %).
3.2. Asjaomasest riigist pärit impordi hind ja hinna allalöömine
(109)
Komisjon määras impordi keskmise hinna kindlaks Eurostati andmete põhjal, jagades Türgist pärit impordi kogumahu (väljendatuna kilogrammides terve kala ekvivalendina) impordi koguväärtusega. Hinna allalöömine määrati kindlaks valimisse kaasatud eksportivate tootjate andmete põhjal.
(110)
Asjaomasest riigist liitu suunatud impordi keskmine hind muutus järgmiselt.
Tabel 4
Impordi hinnad (eurot/kg terve kala ekvivalendina)
2010
2011
2012
Uurimisperiood
Türgi
2,63
2,78
2,83
2,75
Indeks
100
106
108
105
Allikas: Eurostat.
(111)
Toote keskmine impordihind kasvas 2010. aastast kuni 2012. aastani 8 %, kuid langes uurimisperioodil võrreldes 2012. aastaga 3 %. Kokkuvõttes kasvas keskmine impordihind kogu vaatlusaluse perioodi jooksul 5 %.
(112)
Komisjon määras hinna allalöömise uurimisperioodil kindlaks, võrreldes a) valimisse kaasatud liidu tootjate tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi hindu tootetüübi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks ja b) vastavaid valimisse kaasatud eksportivate tootjate impordi kaalutud keskmisi hindu esimese sõltumatu kliendi jaoks liidu turul tooteliikide kaupa, väljendatuna CIF-hinnana (kulud, kindlustus, vedu).
(113)
Hindu võrreldi tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, tehes vajaduse korral nõuetekohased kohandused ning arvates maha soodustused ja hinnaalandused. Võrdluse tulemus on väljendatud protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest uurimisperioodil. See näitas asjaomasest riigist tuleva impordi kaalutud keskmist hinna allalöömise marginaali liidu turul vahemikus 5-18 %.
(114)
Üks valimisse kaasatud eksportiv tootja väitis, et komisjon peaks arvesse võtma ka kaubandustasandi erinevust. Uurimise tulemusel segus, et valimisse kaasatud liidu tootjate ja valimisse kaasatud Türgi eksportivate tootjate kaubandustasand ei erinenud. Seetõttu tuleb see väide tagasi lükata.
(115)
Türgi eksportijaid esindav Egeuse eksportijate liit ja üks eksportiv tootja väitsid, et liidu tootmisharus pööratakse peatähelepanu maheforelli ja roosa forelli tootmisele, mis on oluliselt kallim kui Türgist eksporditud forell. Nad väitsid, et seetõttu neid hindu ei saa võrrelda. Kuid nagu on selgitatud põhjenduses 113, võrreldi hindu liikide kaupa sama tasandi tehingute puhul, tehes vajaduse korral asjakohaseid kohandusi. Selle tulemusena võeti erinevate tooteliikide hinnaerinevusi nõuetekohaselt arvesse.
(116)
Egeuse eksportijate liit väitis ka, et liidu tootmisharus kasutatakse teistsuguseid tootmisprotsesse, mille tulemuseks on erinev välimus ja erinevad organoleptilised omadused ning säilivusaeg. Lisaks väideti, et liidu tootmisharu toodetud forell kuulub erinevase kaalukategooriasse võrreldes Türgis toodetud forelliga, ning kuna need tegurid mõjutavad hinda, tuleks neid kõiki ka arvesse võtta. Neid väiteid ei põhjendatud ja neid ei kinnitanud ka uurimise tulemused. Nagu on selgitatud põhjenduses 113, võrreldi hindu tooteliikide kaupa sama tasandi tehingute puhul, tehes vajaduse korral asjakohaseid kohandusi. Erinevate tooteliikide hinnaerinevusi võeti nõuetekohaselt arvesse.
(117)
Seepärast tuleb väited hinnavõrdluse kohta tagasi lükata.
4. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
4.1. Üldised märkused
(118)
Algmääruse artikli 8 lõike 4 kohaselt hõlmas subsideeritud impordi poolt liidu tootmisharule avaldatava mõju uurimine kõigi majanduslike näitajate hindamist, mis vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu olukorda kujundasid.
(119)
Nagu on märgitud põhjenduses 10, kasutati liidu tootmisharule põhjustatud võimaliku kahju väljaselgitamiseks valikuuringut.
(120)
Kahju kindlakstegemiseks eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid kaebuses esitatud andmete ning FEAPi ja Eurostati andmete alusel. Andmed hõlmavad kõiki liidu tootjaid. Komisjon hindas mikromajanduslikke näitajaid nende andmete alusel, mida valimisse kaasatud liidu tootjad esitasid vastuseks küsimustikule. Andmed hõlmavad valimisse kuulunud liidu tootjaid. Mõlemad andmekogumid leiti olevat liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale tüüpilised.
(121)
Makromajanduslikud näitajad on järgmised: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendusaste, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus ja subsiidiumimarginaali suurus.
(122)
Makromajanduslikud näitajad on järgmised: keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.
4.2. Makromajanduslikud näitajad
4.2.1. Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste
(123)
Liidu tootmisharu tootmismaht tehti kindlaks FEAPilt ja kaebuse esitajalt saadud andmete alusel. FEAPi andmed on saadud kasvandustelt ja need käivad igas liikmesriigis toodetud eluskala kohta. Kuna FEAPi andmed ei hõlma kogu uurimisperioodi, kasutati ka kaebuse esitaja esitatud hinnanguid. Lisaks, kuna FEAPi andmed on saadud kasvandustelt ja käivad eluskala kohta, ning selleks, et vältida topeltarvestust, liideti ELi eluskalatoodangu näitajatele ka see osa kõigist allikatest pärit impordist, mis oli ette nähtud edasitöötlemiseks (ilma suitsukala arvesse võtmata umbes 20 % impordi kogumahust vastavalt andmetele, mille esitasid valimisse kaasatud eksportivad tootjad vastusena küsimustikule).
(124)
Nende andmete alusel oli vaatlusalusel perioodil kogu liidu toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste järgmine.
Tabel 5
Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste
2010
2011
2012
Uurimisperiood
Toodangu maht (kilogrammi terve kala ekvivalendina)
168 291 314
161 896 836
151 960 522
136 950 842
Indeks
100
96
90
81
Tootmisvõimsus (kilogrammi terve kala ekvivalendina)
220 309 323
215 689 275
209 607 237
183 616 771
Indeks
100
98
95
83
Tootmisvõimsuse rakendusaste
76 %
75 %
72 %
75 %
Indeks
100
98
95
98
Allikad: kaebuse esitaja, FEAP, valimisse kaasatud liidu tootjate andmed, valimisse kaasatud eksportivate tootjate andmed ja Eurostat.
(125)
Toodang vähenes igal vaatlusaluse perioodi aastal. Uurimisperioodil vähenes tootmine 19 % võrreldes 2010. aastaga ning vaatlusalusel perioodil vähenes tootmine rohkem kui tarbimine.
(126)
Tootmisvõimsuse kindlakstegemiseks jagati valimisse kaasatud liidu tootjate tootmismaht tootmisvõimsuse rakendusastmega.
(127)
Vaatlusaluse perioodi jooksul vähenes liidu tootmisharu tootmisvõimsus 17 %. Uurimise tulemused osutavad ka sellele, et paljud liidu tootjad on vaatlusaluse perioodi jooksul oma tootmisrajatiste tegevuse lõpetanud, mistõttu liidu kogutootmisvõimsus on vähenenud.
(128)
Liidu tootjate tootmisvõimsuse rakendusaste oli vaatlusalusel perioodil umbes 75 % ehk 1 protsendipunkt vähem kui ajavahemikul 2010. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni.
4.2.2. Müügimaht ja turuosa
(129)
Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa kujunesid vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.
Tabel 6
Müügimaht ja turuosa
2010
2011
2012
Uurimisperiood
Müügimaht liidu turul (kilogrammi terve kala ekvivalendina)
163 321 913
156 440 124
146 677 898
130 729 993
Indeks
100
96
90
80
Turuosa
89 %
85 %
84 %
81 %
Indeks
100
96
95
91
Allikad: kaebuse esitaja, FEAP, valimisse kaasatud liidu tootjate andmed ja Eurostat.
(130)
Liidu tootmisharu müügimaht määrati kindlaks toodangu kogumahu põhjal vastavalt põhjendusele 123, lahutades sellest liidu tootmisharu eksportmüügi.
(131)
Eksportmüügi maht saadi, teisendades Eurostati andmete kohase mahu terve kala ekvivalendiks. Seejuures peeti sama CN-koodi alla kuuluvate muude forelliliikide osatähtsust tühiseks, sest neid liike liidus ei toodetud või toodeti väga vähe. Seepärast leiti, et Eurostati andmed vikerforelli ekspordi kohta vaatlusalusel perioodil on piisavalt usaldusväärsed.
(132)
Seega vähenes liidu tootmisharu müügimaht ajavahemikus 2010. aastast kuni uurimisperioodini pidevalt ning kogu vaatlusaluse perioodi jooksul kokku 20 %. See negatiivne suundumus on olnud järsem kui kogutarbimise vähenemine sama perioodi vältel, nagu on kirjeldatud põhjenduses 105.
(133)
Selle tulemusena langes ka liidu tootmisharu turuosa kogu vaatlusaluse perioodi jooksul, vähenedes selle ajavahemiku jooksul kokku 8 protsendipunkti. Samal ajal import Türgist suurenes 72 % ja selle turuosa 8 protsendipunkti, nagu on märgitud põhjenduses 108. See näitaja on kooskõlas liidu tootmisharu turuosa vähenemise määraga.
4.2.3. Kasv
(134)
Ajavahemikul 2011. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni tarbimine liidus vähenes. Nõudlus liidu turul küll vähenes, kuid Türgist pärit import peaaegu kahekordistus ning selle tulemusena Türgist pärit impordi turuosa vaatlusalusel perioodil suurenes. Seega liidu kahaneval turul vähenes liidu tootmisharu turuosa ning suurenes asjaomase impordi turuosa. Samal ajal vähenes liidu tootmisharu tootmismaht järsemalt kui turg, Türgi import aga suurenes nii absoluut- kui ka suhtarvudes.
4.2.4. Tööhõive ja tootlikkus
(135)
Tööhõive ja tootlikkus arenesid vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.
Tabel 7
Tööhõive ja tootlikkus
2010
2011
2012
Uurimisperiood
Töötajate arv
3 692
3 413
3 144
2 862
Indeks
100
92
85
78
Tootlikkus (kilogrammi terve kala ekvivalendina töötaja kohta)
45 578
47 431
48 332
47 847
Indeks
100
104
106
105
Allikad: kaebuse esitaja ja FEAP ning valimisse kaasatud liidu tootjate andmed.
(136)
Liidu tootmisharu tööhõive määrati kindlaks toodangu kogumahu põhjal, jagades selle valimisse kaasatud liidu tootjate tootlikkusega. Arvestades tootmismahu vähenemist (tabel 5), vähenes liidu tootmisharu tööhõive vaatlusalusel perioodil 22 %.
(137)
Kuna tööhõive vähenes kiiremini kui toodangu maht, suurenes tootlikkus töötaja kohta (mõõdetuna toodangu mahuna kilogrammides terve kala ekvivalendina töötaja kohta) vaatlusalusel perioodil 5 %.
4.2.5. Tasakaalustatavate subsiidiumide suurus ja taastumine varasemast subsideerimisest või dumpingust
(138)
Kõik subsiidiumimarginaalid ületavad oluliselt miinimumtaset. Tasakaalustatavate subsiidiumide suuruse mõju liidu tootmisharule ei saa Türgist pärit impordi mahtu ja hindu arvesse võttes pidada tühiseks.
(139)
Kuna see on alles esimene vaatlusaluse toote subsideerimise uurimine, puuduvad andmed varasema subsideerimise või dumpingu mõju hindamiseks.
4.3. Mikromajanduslikud näitajad
4.3.1. Hind ja seda mõjutavad tegurid
(140)
Liidu tootjate kaalutud keskmine müügihind liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutus vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.
Tabel 8
Müügihind liidus
2010
2011
2012
Uurimisperiood
Keskmine ühiku müügihind sõltumatutele klientidele (eurot/kg terve kala ekvivalendina)
2,76
2,91
2,89
2,95
Indeks
100
105
105
107
Ühiku tootmiskulu (eurot/kg terve kala ekvivalendina)
2,73
2,84
2,89
2,98
Indeks
100
104
106
109
Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate andmed
(141)
Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine ühiku müügihind kõigepealt suurenes 2010. aasta 2,76 eurolt kilogrammi kohta terve kala ekvivalendina 2011. aastal 2,91 eurole, seejärel vähenes 2012. aastal 2,89 euroni ja lõpuks suurenes uurimisperioodi jooksul 2,95 euroni. Kokkuvõttes kasvas valikusse kaasatud liidu tootjate müügihind vaatlusalusel perioodil 7 %. Samas ei olnud kasv piisav, et katta sama aja jooksul 9 % suurenenud tootmiskulusid. Seetõttu langes uurimisperioodi jooksul ühiku keskmine netomüügihind alla ühiku tootmiskulu.
(142)
Valimisse kaasatud liidu tootjate tootmiskulud tõusid 2,73 eurolt kilogrammi kohta terve kala ekvivalendina 2010. aastal 2,84 eurole 2011. aastal. 2012. aastal olid need kulud 2,89 eurot, st kulude suurenemine aeglustus, kuid uurimisperioodil kiirenes tootmiskulude kasv taas, jõudes 2,98 euroni. Seega ületas tootmiskulu keskmist ühiku müügihinda, mistõttu muutus toomine liidus kahjumlikuks. Tootmiskulude olulisim element on sööda (kalajahu ja kalaõli) ning energia, marja ja maimude maksumus, mis vaatlusalusel perioodil suurenes ning tõstis ka keskmist tootmiskulu.
4.3.2. Tööjõukulu
(143)
Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine tööjõukulu muutus vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.
Tabel 9
Keskmine tööjõukulu töötaja kohta
2010
2011
2012
Uurimisperiood
Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurodes)
26 585
26 958
28 276
27 757
Indeks
100
101
106
104
Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate andmed.
(144)
Ajavahemikus 2010. aastast kuni uurimisperioodini kasvas keskmine tööjõukulu töötaja kohta 4 %. Seega oli üldine suurenemine vaatlusalusel perioodil suhteliselt väike, igatahes väiksem kui üldine tööjõukulu tõus (7,5 %) (9) ja inflatsioonimäär (9,6 %) (10) liidus samal ajavahemikul.
4.3.3. Laovaru
(145)
Forell on riknev toode ning külmutamata forelli säilivusaeg on alla kahe nädala. Kuna valimisse kaasatud liidu tootjad ei hoia forelli laovaru pärast saagi koristamist ega tooda märkimisväärses ulatuses külmutatud kala, ei peeta laovaru suurust käesoleva uurimise raames oluliseks kahju näitajaks.
4.3.4. Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime
(146)
Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 10
Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus
2010
2011
2012
Uurimisperiood
Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest)
1,1 %
2,5 %
- 0,1 %
- 0,8 %
Indeks
100
230
- 13
- 88
Rahavoog (tuhandetes eurodes)
- 1 242
2 828
1 715
- 5 210
Indeks
100
428
338
- 220
Investeeringud (tuhandetes eurodes)
3 952
4 158
4 371
10 265
Indeks
100
105
111
260
Investeeringutasuvus
1,8 %
4,3 %
- 0,2 %
- 1,3 %
Indeks
100
238
- 13
- 74
Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate andmed.
(147)
Komisjon määras valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkuse kindlaks, esitades samasuguse toote müügi eest liidu sõltumatutele klientidele saadud maksueelse netokasumi protsendina selle müügi käibest. 2010. ja 2011. aastal kasumlikkus küll veidi suurenes, kuid ületas ainult napilt nullkasumi piiri. 2012. aastal olukord halvenes ja kasumlikkus muutus negatiivseks. Uurimisperioodil kahjumlikkuse suurenemine jätkus. Nagu on selgitatud põhjenduses 142, on see tingitud tootmiskulude kasvust ajal, kui liidu tootmisharu ei suutnud hindu sellele vastavalt tõsta. Sel ajal lõpetas mitu liidu tootjat tegevuse.
(148)
Netorahavoog on liidu tootjate suutlikkus oma tegevust ise rahastada. Netorahavoog paranes aastail 2010 ja 2011, kuid seejärel hakkas halvenema. 2012. aastast uurimisperioodini netorahavoog halvenes järsult ning asjaomase perioodi kumulatiivne rahavoog jäi negatiivseks. Negatiivsele rahavoole eelnes kasumlikkuse vähenemine, kuigi negatiivne rahavoog 2010. aastal ja selle järsk vähenemine ajavahemikul 2012. aastast kuni uurimisperioodini oli tingitud ka konsolideerimise nimel tehtud investeeringutest, nagu on selgitatud põhjenduses 149.
(149)
2010.-2012. aastani suurenesid investeeringud õige pisut, kuid uurimisperioodil suurenesid need märgatavalt. Investeeringud olid seotud tootmisrajatiste ostmisega tegevuse lõpetanud äriühingutelt ja/või asjaomaste äriühingute konsolideerimisega, mitte aga olemasolevate varade asendamise ega täiendavate või uute seadmete soetamisega. Seega tulenes investeeringute hüppeline kasv konsolideerimisest. Seda kinnitab ka asjaolu, et vaatlusalusel perioodil vähenes tootmisvõimsus 17 %.
(150)
Investeeringutasuvus on kasum protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Investeeringutasuvus järgis sama suundumust kui kasumlikkus, st ajavahemikul 2010-2011 see suurenes, kuid ületas ainult napilt nullkasumi piiri. Seejärel investeeringutasuvus langes, muutus 2012. aastal negatiivseks ja uurimisperioodil vähenes veelgi. Negatiivne suundumus tulenes sellest, et liidu tootmisharu ei suutnud tõsta hindu, vaatamata tootmiskulude suurenemisele.
(151)
Mis puudutab kapitali kaasamist, siis valimisse kuuluvate liidu tootjate suutlikkus samasugusele tootele raha saada halvenes, mis vähendas ettevõttesiseseid vahendeid ja seega nõrgestas nende finantsolukorda. Süvenesid probleemid pankadepoolse rahastamisega. Uurimise käigus leiti, et üldiselt kapitali kaasamise võime halvenes.
5. Järeldus kahju kohta
(152)
Uurimine näitas selgelt, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju. Kahju seisneb peamiselt turuosa kaotuses ja kasumlikkuse vähenemises. Samal ajal vaatlusaluse toote impordi turuosa kasvas ja lõi alla liidu tootmisharu hinnad liidu turul.
(153)
Teatud kahjunäitajad, nagu ühiku müügihind, keskmine tööjõukulu töötaja kohta, tootlikkus ning investeeringud suurenesid. Ühiku müügihinna kasv tulenes tootmiskulude suurenemisest. Müügihinna kasv ei suutnud siiski täielikult kompenseerida ühikukulu kasvu ja 2012. aastal muutus kasumlikkus negatiivseks. Nagu on selgitatud põhjenduses 144, suurenes liidu tootmisharu keskmine tööjõukulu töötaja kohta vähem kui tööjõukulu üldiselt ja liidu inflatsioonimäär. Liidu tootmisharu oli sunnitud vähendama oma töötajate arvu, mille tulemusel suurenes tootlikkus ühe töötaja kohta. Investeeringute suurenemine oli seotud tootmisrajatiste ostmisega tegevuse lõpetanud äriühingutelt ja konsolideerimisega, mitte aga olemasolevate varade asendamise ega uute seadmete soetamisega.
(154)
Enamiku kahjunäitajate suundumus oli negatiivne. Liidu tootmisharu kasumlikkus, rahavoog ja investeeringutasuvus vähenesid. Kasumlikkus ja investeeringutasuvus, mis 2010. ja 2011. aastal olid napilt üle nullkasumi piiri, muutusid 2012. aastal negatiivseks ja langesid uurimisperioodi jooksul veelgi. Samal ajal tootmismaht, tootmisvõimsus, tööhõive ja turuosa vähenesid subsideeritud impordi survel.
(155)
Eelöeldut arvestades järeldas komisjon esialgu, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju algmääruse artikli 8 lõike 4 tähenduses.
E. PÕHJUSLIK SEOS
(156)
Kooskõlas algmääruse artikli 8 lõikega 5 uuris komisjon, kas subsideeritud import asjaomasest riigist põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Algmääruse artikli 8 lõike 6 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada teised tegurid. Komisjon jälgis, et võimalikku kahju, mida põhjustasid muud tegurid kui asjaomasest riigist tulev subsideeritud import, ei omistataks subsideeritud impordile. Need tegurid on järgmised:
a)
import muudest kolmandatest riikidest,
b)
liidu tootmisharu eksporditegevus,
c)
tarbimise muutumine,
d)
muude kalaliikide pakutav konkurents,
e)
haldus- ja regulatiivkoormus ning geograafilised piirangud,
f)
suurte jaemüüjate hinnasurve,
g)
üleinvesteerimine, finantskulud, vahetuskursi kõikumine ja kohtuvaidlustest tulenev erakorraline kahjum.
1. Subsideeritud impordi mõju
(157)
Et teha kindlaks põhjusliku seose olemasolu Türgist pärit vaatlusaluse toote subsideeritud impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel, analüüsis komisjon subsideeritud impordi mahtu ja hinnataset ning seda, kui suur oli selle panus olulisse kahjusse, mida kandis liidu tootmisharu.
(158)
Uurimine näitas, et asjaomasest riigist pärit subsideeritud import vaatlusalusel perioodil peaaegu kahekordistus. Selle tulemusel suurenes selle turuosa 8 protsendipunkti võrra - 2010. aasta 9 %-lt uurimisperioodi 17 %-le - ja seda vaatamata tarbimise vähenemisele. Samal ajal vähenes liidu tootmisharu turuosa 8 protsendipunkti võrra.
(159)
Subsideeritud impordi keskmine hind tõusis ajavahemikul 2010. aastast kuni uurimisperioodini 5 % võrra. Selle põhjuseks oli üldine tootmiskulude suurenemine. Impordi hinnad aga püsisid märkimisväärselt madalamal kui liidu tootmisharu hinnad. Subsideeritud import lõi liidu tootmisharu hinnad alla; uurimisperioodi keskmine hinna allalöömise marginaal oli 9 %. Kuna samal ajal suurenes vaatlusaluse toote subsideeritud import, mis avaldas märkimisväärset hinnasurvet liidu turul, ei olnud liidu tootmisharul võimalik oma hindu tõsta piisavalt, et katta suurenenud tootmiskulusid ja igal juhul mitte üle Türgi subsideeritud impordi hinna.
(160)
Leiti, et Türgist pärit subsideeritud import kasvas ja turuosa suurenes samal ajal liidu tootmisharu turuosa minetamise, tootmismahu, tootmisvõimsuse ja tööhõive vähenemise ning kasumlikkuse, rahavoogude ja investeeringutasuvuse langusega. Seepärast leiti, et subsideeritud import avaldas liidu tootmisharule survet, mis omakorda ei lasknud tal tõsta müügihindu vastavalt kulude suurenemisele ning põhjustas turuosa kaotust ning üldise majandus- ja finantsolukorra halvenemist.
(161)
Eeltoodu põhjal tegi komisjon esialgse järelduse, et liidu tootmisharu olukorra halvenemise põhjuseks tuleb pidada Türgist tuleva subsideeritud hinnaga impordi suurenemist ning et Türgi impordil oli peamine roll liidu tootmisharule olulise kahju põhjustamisel.
2. Muude tegurite mõju
2.1. Import muudest kolmandatest riikidest
(162)
Muudest kolmandatest riikidest (Tšiili, Norra, Bosnia ja Hertsegoviina ja teised) tuleva impordi maht muutus vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.
Tabel 11
Import kolmandatest riikidest
Riik
2010
2011
2012
Uurimisperiood
Kõik kolmandad riigid kokku, v.a asjaomane riik
Maht (kilogrammi terve kala ekvivalendina)
4 412 967
5 981 471
4 807 938
4 370 106
Indeks
100
136
109
99
Turuosa
2,4 %
3,3 %
2,8 %
2,7 %
Indeks
100
135
115
112
Keskmine hind (eurot/kg terve kala ekvivalendina)
2,63
2,85
2,80
2,94
Indeks
100
108
106
112
Allikas: Eurostat.
(163)
Vaatlusalusel perioodil oli ülejäänud kolmandatest riikidest pärit impordi maht väike ja pisut isegi vähenes. See suurenes aastatel 2010 ja 2011, kuid seejärel vähenes veidi ja oli uurimisperioodi jooksul väiksem kui 2010. aastal, vaatlusaluse perioodi alguses. Turuosa suundumus oli sama. Turuosa suurenes aastatel 2010 ja 2011, kuid vähenes 2012. aastal ja uurimisperioodil. Üldiselt nende turuosa vaatlusalusel perioodil pisut suurenes - 2,4 %-lt 2,7 %-le. Samal ajal olid Türgist pärit impordi maht ja turuosa palju suuremad ning mõlemad jätkasid kasvamist.
(164)
Keskmine impordihind kasvas kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. Vaatlusaluse perioodi jooksul kasvas see kokku 12 %. Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi hind oli madalam kui valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine ühiku müügihind, kuid kõrgem kui Türgi impordi hind, välja arvatud 2012. aastal, kui muudest kolmandatest riikidest pärit impordi hind oli Türgi impordi hinnast pisut madalam.
(165)
Võttes arvesse, et muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht oli väike ja stabiilne, nende riikide impordi turuosa oli väike ja üsna stabiilne ning nende riikide impordi hinnatase vastas üldisele hinnatasemele liidus, jõudis komisjon järeldusele, et muudest kolmandatest riikidest pärit import ei põhjustanud kahju liidu tootmisharule.
2.2. Liidu tootmisharu eksporditegevus
(166)
Liidu tootmisharu ekspordimahud muutusid vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.
Tabel 12
Liidu tootmisharu eksporditegevus
2010
2011
2012
Uurimisperiood
Ekspordi maht (kilogrammi terve kala ekvivalendina)
4 969 401
5 456 712
5 282 624
6 220 849
Indeks
100
110
106
125
Keskmine hind (eurot/kg terve kala ekvivalendina)
4,08
4,60
4,13
4,16
Indeks
100
113
101
102
Allikas: Eurostat.
(167)
Liidu tootmisharu ekspordihinnad kasvasid vaatlusalusel perioodil 25 %. Liidu tootmisharu peamine turg on liidu turg ja selle toodangust eksporditi 2010.-2011. aastal ainult ligikaudu 3 % ja uurimisperioodil 5 %. Liidu tootmisharu ekspordi müügihinnad olid ligikaudu 30 % kõrgemad kui keskmine müügihind liidus, tuues suuremat kasumit kui müük liidu turul.
(168)
Seda arvesse võttes järeldas komisjon esialgu, et liidu tootmisharu eksporditegevus ei kõrvalda põhjuslikku seost subsideeritud impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel.
2.3. Tarbimise muutumine
(169)
Liidu tarbimine püsis aastatel 2010-2011 stabiilsena, kuid vähenes 2011. aastast kuni uurimisperioodini 12 %. Seega oli vähenemine kokku 12 %. Kuigi tarbimine vähenes, suurenes subsideeritud Türgi impordi turuosa 8 protsendipunkti (95 %) ning liidu tootmisharu turuosa vähenes samuti 8 protsendipunkti. Seetõttu ei saa liidu tootmisharu müügimahu ja turuosa vähenemist seletada ainult tarbimise üldise vähenemisega. Subsideeritud impordi järjepidev kasv kokkutõmbuval turul ning selle hinnad, mis lõid alla liidu tootmisharu müügihindu liidu turul, põhjustasid kahju ja vastavalt põhjenduses 160 esitatud järeldusele on neil määrav roll.
(170)
Neid asjaolusid arvesse võttes jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et tarbimise vähenemine võis küll põhjustada kahju liidu tootmisharule, aga ainuüksi sellega ei saa selgitada liidu tootmisharu kantud kahju ning seepärast ei kõrvalda see põhjuslikku seost subsideeritud impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel.
2.4. Muude kalaliikide pakutav konkurents
(171)
Egeuse eksportijate liit väitis, et liidu tootmisharu kantud olulise kahju põhjustas konkurents teiste kalaliikidega, nagu pangaasius, suur teraspea-lõhe ja lõhe.
(172)
Erinevalt asjaomase toote impordi kasvust kahanes pangaasiuse import vaatlusalusel perioodil ligikaudu 24 %.
(173)
Mis puudutab teisi kalaliike, siis tuleb märkida, et avalikkusele kättesaadava teabe (Kopenhaageni ülikooli toiduainemajanduse instituudi uuring) (11) kohaselt on suur teraspea-lõhe ja lõhe üksteist asendavad tooted, mis konkureerivad samas turusegmendis. Seevastu käesoleva uurimise alla kuuluvat vikerforelli müüakse teises turusegmendis ning suure teraspea-lõhe ja lõhe hinna ning käesoleva uurimise alla kuuluva vikerforelli hinna vahel puudub otsene seos.
(174)
Seega tuleks need väited tagasi lükata.
(175)
Nendel põhjustel järeldas komisjon esialgu, et konkurents muude kalaliikidega ei põhjustanud kahju liidu tootmisharule.
2.5. Haldus- ja regulatiivkoormus ning geograafilised piirangud
(176)
Lisaks väitis Egeuse eksportijate liit, et liidu tootmisharule põhjustab olulist kahju ka haldus- ja regulatiivne koormus ning keeld tegeleda teatavates geograafilistes piirkondades vesiviljelusega.
(177)
Tõendeid nimetatud haldus- ja regulatiivsete nõuete seose kohta kahjuga ei esitatud. Eelkõige ei ole tõendatud, et haldus- ja reguleeriv raamistik ning keeld tegeleda teatavates geograafilistes piirkondades vesiviljelusega muutusid vaatlusalusel perioodil selliselt, et see põhjustas kahju. Tegelikult on nimetatud elemendid vaid liidu vesiviljelussektori üldise majandus- ja õiguskeskkonna koostisosad ning nendega ei saa põhjendada liidu tootmisharu olukorra halvenemist vaatlusalusel perioodil. Seetõttu tuleks kõnealune väide tagasi lükata.
(178)
Seda arvesse võttes järeldas komisjon esialgu, et haldus- ja regulatiivkoormus ning geograafilised piirangud ei kõrvalda põhjuslikku seost subsideeritud impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel.
2.6. Suurte jaemüüjate hinnasurve
(179)
Egeuse eksportijate liit ja üks valimisse kaasatud eksportiv tootja väitsid, et liidu suurtel jaemüüjatel on hea läbirääkimispositsioon ning et liidu tootmisharule põhjustatud kahju ei tulenenud Türgist pärit impordist, vaid nende jaemüüjate hinnasurvest.
(180)
Ükski suur jaemüüja ei teatanud, et soovib uurimises osaleda. Igal juhul Türgist pärit impordi hindu subsideeriti ja need olid kogu vaatlusaluse perioodi jooksul liidu tootmisharu hindadest madalamad. Uurimisperioodil ulatus hindade allalöömise marginaal 5 %st kuni 18 %-ni. Seda arvesse võttes ei saa üldise majandus- ja finantsolukorra halvenemist ja eelkõige turuosa kaotust selgitada suurte jaemüüjate väidetava hinnasurvega: see võis kahju suurendada üksnes tühisel määral, kui sedagi.
(181)
Seda arvesse võttes järeldas komisjon esialgu, et suurte jaemüüjate väidetav hinnasurve ei kõrvalda põhjuslikku seost subsideeritud impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel.
2.7. Üleinvesteerimine, finantskulud, vahetuskursi kõikumine ja kohtuvaidlustest tulenev erakorraline kahjum.
(182)
Egeuse eksportijate liit väitis, et vähemalt teatavate liidu tootjate tulemuste halvenemine oli tingitud pigem üleinvesteerimisest, mitte Türgi impordist. Sama huvitatud isik väitis, et liidu tootmisharu kasumlikkuse vähenemine oli osaliselt tingitud rahastamiskulude suurenemisest, vahetuskursi kõikumisest ja kohtuvaidlustest põhjustatud kuludest.
(183)
Väited üleinvesteerimise ja kohtuvaidlustest tulenevate kulude kohta olid põhjendamata. Väidet, et need tegurid mõjutasid oluliselt valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkust, ei toeta ka uurimise tulemused.
(184)
Finantskulude suurenemist ja vahetuskursi kõikumist käsitlevad väited olid jäetud täpsustamata ja põhjendamata. Väidet, et need tegurid mõjutasid valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkust, ei toeta ka uurimise tulemused.
(185)
Seepärast tuleks kõnealused väited jätta tähelepanuta.
(186)
Nimetatud põhjustel on komisjon jõudnud esialgsele järeldusele, et väidetav üleinvesteerimine, finantskulud, vahetuskursi kõikumine ja kohtuvaidlustest tulenevad erakorralised kaod ei põhjustanud kahju ning need ei kõrvalda põhjuslikku seost subsideeritud impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel.
3. Järeldus põhjusliku seose kohta
(187)
Eespool esitatud analüüsi tulemusel selgus, et asjaomasest riigist pärit subsideeritud impordi maht ja turuosa suurenesid märkimisväärselt. Kõnealune impordi suurenemine ja impordi hind, mis lõi liidu müügihindu alla, halvendas liidu tootmisharu olukorda. Selle põhjal järeldati, et Türgist pärit import oli peamine tegur, mille tõttu liidu tootmisharu kandis olulist kahju.
(188)
Analüüsiti ka muid tegureid, mis võisid liidu tootmisharule kahju tekitada. Leiti, et muudest kolmandatest riikidest pärit import, liidu tootmisharu eksporditegevus, konkureerimine muude kalaliikidega, haldus- ja regulatiivkoormus, geograafilised piirangud, üleinvesteerimine, finantskulud, vahetuskursi kõikumine ja kohtuvaidlustest tulenev erakorraline kahjum ei põhjustanud kahju liidu tootmisharule. Muud tegurid, näiteks liidu tarbimise muutumine ja suurte jaemüüjate hinnasurve, võisid küll avaldada mõju, kuid need ei kõrvalda kindlakstehtud põhjuslikku seost subsideeritud impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel uurimisperioodi jooksul.
(189)
Eeltoodu põhjal on komisjon teinud käesolevas etapis järelduse, et liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju põhjus oli asjaomasest riigist pärit subsideeritud import ning et teised tegurid ei kõrvalda seda põhjuslikku seost. Kahju seisneb tootmismahu, tootmisvõimsuse, müügimahu, turuosa ja tööhõive vähenemises vaatlusalusel perioodil, mil kasumlikkus ja investeeringutasuvus muutusid negatiivseks.
F. LIIDU HUVID
(190)
Kooskõlas algmääruse artikliga 31 uuris komisjon, kas ta saaks teha selge järelduse, et hoolimata kahjustavast subsideerimisest ei ole antud juhul meetmete võtmine liidu huvides. Liidu huvide kindlakstegemisel võeti arvesse kõiki, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve.
1. Liidu tootmisharu huvid
(191)
Uurimisel tehti kindlaks, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju, mille põhjustas subsideeritud import Türgist.
(192)
Meetmete kehtestamine aitaks taastada turul ausa konkurentsi. Liidu tootmisharu finantstulemuste näitajate langus on tingitud asjaolust, et tal on raske konkureerida asjaomasest riigist pärit subsideeritud impordiga. Tasakaalustavate tollimaksude kehtestamine võimaldaks liidu tootmisharul tõsta tootmiskulude katmiseks hindu ja seega suurendada turuosa, tööhõivet ja toodangut ning parandada oma finantstulemuse näitajaid - kasumlikkust, rahavoogu ja investeeringutasuvust.
(193)
Kui meetmeid ei kehtestata, siis Türgist pärit impordi hinnasurve tõenäoliselt jätkub, mis avaldab negatiivset mõju liidu tootmisharu kasumlikkusele. Tulemuste edasine halvenemine tooks kaasa tootmise jätkuva vähenemise ja uute tootmisrajatiste sulgemise, mis seaks ohtu liidu tööhõive ja investeeringud.
(194)
Selle põhjal järeldas komisjon esialgselt, et tasakaalustusmeetmete kehtestamine oleks liidu tootmisharu huvides.
2. Sõltumatute importijate huvid
(195)
Algatamisteates palus komisjon importijatel ja neid esindavatel ühendustel endast teada anda. Nagu on märgitud põhjenduses 12, teatas endast kolm äriühingut, kes esitasid vormi valikuuringus osaleda soovivate sõltumatute importijate jaoks. Küsimustik saadeti kõigile kolmele endast teada andnud äriühingule, kuid vastus saadi ainult ühelt. Vastustest selgus, et kuigi see isik oli uurimisperioodi jooksul importinud väikese koguse forelli, ei tegelenud ta tavaliselt siiski mitte forelli, vaid muude kalatoodete importimisega. Kõnealuse äriühingu imporditud forellikogus ei olnud piisav selleks, et seda võiks kokkuvõttes lugeda tüüpiliseks.
(196)
Hiljem teatas endast veel üks importija, kes siiski ei vastanud küsimustikule. See importija väitis, et kui Türgist pärit impordile kehtestatakse tollimaks, siis ta lõpetab importimise. See väide jäi üldsõnaliseks ja importija ei esitanud teavet, mis võimaldaks hinnata mõju tema äritegevusele - kasumlikkusele ning impordi- ja edasimüügihinnale.
(197)
Kuigi ei saa välistada, et tasakaalustava tollimaksu kehtestamine avaldab sõltumatutele importijatele mõju, on selle tollimaksu eesmärk taastada liidu turul võrdsed tingimused. Leidub ka muid tarneallikaid ja kui tollimaks kehtestatakse, peaks liidu importijatel olema võimalik kasutada neid. Üldiselt ei selgunud uurimise käigus, et tollimaksu kehtestamine avaldaks mingit olulist negatiivset mõju liidu sõltumatute importijatele ja kauplejatele.
(198)
Eespool öeldut silmas pidades ja võttes arvesse, et sõltumatutelt importijatelt ja kauplejatelt muid andmeid ei saadud, tegi komisjon esialgse järelduse, et kokkuvõttes ei avalda meetmete võtmine sõltumatutele importijatele ja kauplejatele kahjulikku mõju.
3. Kasutajate, tarbijate ja tarnijate huvid
(199)
Algatamisteates palus komisjon kasutajatel ja neid esindavatel ühendustel ning tarbijaorganisatsioonidel endast teada anda. Komisjon võttis ühendust ka kõikide teadaolevate asjaomaste isikutega. Keegi ei andnud endast teada.
(200)
Pärast algatamisteates nimetatud tähtaja möödumist teatasid endast kaks isikut, kes väitsid, et tarnivad masinaid Türgi forellitootjatele ja -töötlejatele.
(201)
Üks isik väitis, et tollimaksude kehtestamine põhjustab hinnatõusu lõpptarbija jaoks. Kõnealune isik ei esitanud oma väite kohta tõendeid. Uurimise käigus ei selgunud, et tollimaksu kehtestamine avaldaks mingit olulist negatiivset mõju lõpptarbijatele. Nagu eespool märgitud, ei teinud tarbijaorganisatsioonid koostööd ega esitanud teavet, mille põhjal meetmete mõju saaks põhjalikumalt analüüsida. Tasakaalustavad tollimaksud võivad küll mõjutada impordihinda, kuid hinnatõus hajuks vähemalt osaliselt turustusahelas ning hinnatõus ei pruugi lõpptarbija jaoks olla märkimisväärne.
(202)
Lisaks on tasakaalustava tollimaksu eesmärk taastada võrdsed tingimused liidu turul, mitte aga takistada õiglase hinnaga importkauba importimist liitu.
(203)
Võttes arvesse eeltoodut ja seda, et kasutajate ja tarbijate organisatsioonid ei soovinud uurimises osaleda, ning pidades silmas meetmete laadi, jõudis komisjon seisukohale, et meetmete võtmisel ei oleks praegu olulist negatiivset mõju kasutajatele, tarbijatele ega tarnijatele.
4. Järeldus liidu huvide kohta
(204)
Eespool kirjeldatu põhjal järeldas komisjon, et uurimise käesolevas etapis puuduvad kaalukad tõendid järeldamaks, et ajutiste meetmete kehtestamine Türgist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes ei ole liidu huvides.
G. AJUTISED TASAKAALUSTUSMEETMED
(205)
Komisjoni poolt subsideerimise, kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud järelduste alusel tuleks kehtestada ajutised tasakaalustusmeetmed, et subsideeritud import ei saaks enam liidu tootmisharu kahjustada.
1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase
(206)
Meetmete taseme kindlaksmääramiseks selgitas komisjon kõigepealt välja, millist tollimaksusummat on vaja, et kõrvaldada liidu tootmisharule tekkiv kahju.
(207)
Kahju kõrvaldataks, kui liidu tootmisharu saaks katta oma tootmiskulud ja teenida samasuguse toote müügilt liidu turul maksueelset kasumit, mida seda tüüpi sektori tootmisharu saaks mõistlikult saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes, nimelt subsideeritud impordi puudumisel.
(208)
Türgist pärit import hakkas märkimisväärselt suurenema 2008. aastal, enne vaatlusaluse perioodi algust. Seetõttu ei peeta kasumlikkust, mille liidu tootmisharu saavutas 2010. aastal, st vaatlusaluse perioodi alguses, tüüpiliseks. Kuna enne 2008. aastat ei olnud Türgist pärit impordi surve liidu turul suur, tuleb enne vaatlusaluse perioodi algust esinenud kasumimarginaali pidada mõistlikuks. Kaebuses esitatud andmete kohaselt saavutas Taani forellitööstus 2006. ja 2007. aastal keskmiselt 12 % või veelgi suurema kasumimarginaali. Selle põhjal leiti, et kahjustava subsiidiumi puudumisel võiks liidu tootmisharu kasumimarginaal ulatuda 12 %-ni käibest, mida võib pidada liidu tootmisharu jaoks sobivaks tasemeks.
(209)
Egeuse eksportijate liit ja üks eksportiv tootja väitsid, et sihtkasum peaks olema väiksem kui 12 %, kuna i) eelmiste uurimiste puhul (lõhe, suur teraspea-lõhe) oli sihtkasum väiksem, ii) liidu tootmisharu tegelik kasumimarginaal vaatlusaluse perioodi alguses oli väiksem ja iii) 12 % kasumimarginaal on ainult Taani forellitööstusel, mitte kogu liidu tootmisharul, mistõttu see ei ole tüüpiline. Eksportiv tootja väitis ka seda, et lähtuda tuleks 3 % kasumimarginaalist, kuna see on kogu toiduainetööstuse keskmine kasumimarginaal.
(210)
Esiteks, mis puudutab võrdlust suurt teraspea-lõhet ja lõhet hõlmanud uurimisega, siis tuleb märkida, et iga uurimise järeldused tehakse selle uurimise asjaolude alusel. Käesoleval juhul leidus uurimistoimikus teavet, mida peeti põhjendatuks ja mida seetõttu kasutati.
(211)
Teiseks peaks liidu turul samasuguse toote müügi puhul olema sihtkasum selline, mida kõnealuse sektori tootmisharus on võimalik ootuspäraselt saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes, st subsideeritud impordi puudumise korral. Kuna vaatlusalusel perioodil ja ka varem esines subsideeritud importi märkimisväärsetes kogustes, ei saa seda pidada tavapärasteks konkurentsitingimusteks. 12 % kasumlikkus saavutati ajal, kui Türgist pärit importi oli liidu turul suhteliselt vähe, ning sel põhjusel käsitatakse seda käesoleva juhtumi raames praegu mõistliku sihtkasumina.
(212)
Kolmandaks, Taani forellitööstust peeti liidu turu jaoks piisavalt tüüpiliseks, kuna Taani kuulub liidu peamiste forellitootjate hulka. Taani andmeid kasutati sihtkasumimäära kindlaksmääramiseks, kuna praegu ei ole muu teave kättesaadav.
(213)
Lisaks oli põhjendamata väide, et toiduainetööstuse kasumimarginaal ongi palju väiksem. Komisjon leidis, et Taani forellitööstuse saavutatud kasumimarginaal vastab igal juhul paremini tootmisharu iseärasustele ja on seetõttu asjakohasem. Toiduainetööstuse eri valdkonnad vastavad eri turusegmentidele, millel valitsevad väga erinevad turutingimused, millest ei saa tingimata teha järeldusi forellitootmise kohta.
(214)
Eespool nimetatud põhjustel jõudis komisjon järeldusele, et esialgu tuleks lähtuda sihtkasumimarginaalist, mis ulatub 12 %-ni käibest.
(215)
Selle põhjal arvutas komisjon välja samasuguse toote mittekahjustava hinna liidu tootmisharu jaoks. Selleks lahutati liidu müügihinnast uurimisperioodil saavutatud tegelik kasumimarginaal ning asendati see 12 % kasumimarginaaliga.
(216)
Seejärel tegi komisjon kindlaks kahju kõrvaldamist võimaldava taseme, lähtudes valimisse kaasatud Türgi eksportivate tootjate kaalutud keskmise impordihinna (mis määrati kindlaks hinna allalöömise uurimisel) ning valimisse kaasatud liidu tootjate poolt uurimisperioodil liidu turul müüdud samasuguse toote kaalutud keskmise kahju mittetekitava hinna võrdlusest. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendimäärana kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast.
(217)
„I lisasse kantud äriühingute” ja „kõikide muude äriühingute” kahju kõrvaldamist võimaldav tase määratakse kindlaks samal viisil nagu nende äriühingute subsiidiumimarginaal (vt põhjendused 96 ja 97).
2. Ajutised meetmed
(218)
Türgist pärit vikerforelli (Oncorhynchus mykiss - elus, massiga 1,2 kg tükk või vähem, või värske, jahutatud, külmutatud ja/või suitsutatud, tervete kaladena või ilma peata või fileena) impordi suhtes tuleks kehtestada ajutine tasakaalustav tollimaks vastavalt algmääruse artikli 12 lõike 1 kohasele väiksema tollimaksu reeglile. Komisjon võrdles kahjumarginaale ja subsiidiumimarginaale. Tollimaksu summa peaks vastama madalamale subsiidiumimarginaalile.
(219)
Eelneva põhjal peaksid ajutise tasakaalustava tollimaksu määrad, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, olema alljärgnevad.
Äriühing
Subsiidiumimarginaal
Kahjumarginaal
Tasakaalustav tollimaks
GMS
7,0 %
27 %
7,0 %
Kilic
9,7 %
41 %
9,7 %
Özpekler
7,1 %
26 %
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
20 %
9,5 %
Muud koostööd tegevad äriühingud
8,2 %
26 %
8,2 %
Kõik muud äriühingud
9,7 %
41 %
9,7 %
(220)
Eespool nimetatud tasakaalustusmeetmed kehtestatakse väärtuselise tollimaksuna, st protsendimäärana impordi väärtusest.
(221)
Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed tasakaalustavad tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Sellepärast kajastavad need olukorda, mis tehti nende äriühingute puhul kindlaks uurimise käigus. Nimetatud tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes vaatlusaluste toodete impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ja mille on tootnud nimetatud juriidilised isikud.
(222)
Imporditud vaatlusaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud äriühing, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse „kõigi muude äriühingute” puhul. Neile ei tohiks rakendada ühtki individuaalset tasakaalustavat tollimaksumäära.
(223)
Äriühing, kes muudab oma juriidilise isiku nime, võib seejärel taotleda nende individuaalsete tasakaalustavate tollimaksumäärade kohaldamist. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (12). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas teade nimevahetuse kohta.
(224)
Et minimeerida tollimaksudest kõrvalehiilimist maksumäärade erinevuste tõttu, tuleb individuaalsete tasakaalustavate tollimaksude rakendamise tagamiseks võtta erimeetmeid. Individuaalsete tasakaalustavate tollimaksumääradega äriühingud peavad esitama liikmesriikide tolliasutustele kehtiva faktuurarve. Arve peab vastama II lisas sätestatud nõuetele. Kui impordil see arve puudub, maksustatakse äriühingut kõigi muude äriühingute suhtes kohaldatava tasakaalustava tollimaksuga.
(225)
Tasakaalustavate tollimaksude nõuetekohaseks rakendamiseks tuleks kõigi muude äriühingute jääktollimaksu kohaldada mitte ainult käesolevas uurimises koostööst hoidunud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka selliste tootjate suhtes, kellel liitu suunatud eksport uurimisperioodil puudus.
H. LÕPPSÄTTED
(226)
Hea halduse huvides kutsub komisjon huvitatud isikuid esitama kindlaksmääratud tähtaja jooksul kirjalikke märkusi ja/või taotlema, et komisjon ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks.
(227)
Ajutiste tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused on ajutised ja neid võidakse uurimise lõppjärgus muuta,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Käesolevaga kehtestatakse ajutine tasakaalustav tollimaks järgmise vikerforelli (Oncorhynchus mykiss) impordile:
-
eluskala, massiga 1,2 kg tükk või vähem, või
-
värske, jahutatud, külmutatud ja/või suitsutatud:
-
terved kalad koos peaga, lõpustega või lõpusteta, roogitud või rookimata, massiga 1,2 kg tükk või vähem, või
-
ilma peata kala, lõpustega või lõpusteta, roogitud või rookimata, massiga 1 kg tükk või vähem, või
-
kalafilee, massiga 400 grammi tükk või vähem,
mis kuulub praegu CN-koodide ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 ja ex 0305 43 00 (TARICi koodid 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 ja 0305430011) alla ning on pärit Türgist.
2. Ajutise tasakaalustava tollimaksu määrad, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingutes toodetud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksude tasumist, on järgmised.
Äriühing
Ajutine tasakaalustav tollimaks
TARICi lisakood
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
7,0 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,7 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
7,1 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B967
I lisasse kantud äriühingud
8,2 %
Kõik muud äriühingud
9,7 %
B999
3. Lõikes 2 nimetatud äriühingute suhtes kindlaks määratud individuaalseid tollimaksumäärasid kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tolliasutustele esitatakse II lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigi muude äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksu.
4. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse asjakohaseid kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
1. Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 597/2009 artikli 30 kohaldamist, võivad huvitatud isikud taotleda käesoleva määruse vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, esitada kirjalikult oma seisukohad ning taotleda komisjonilt ärakuulamist ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.
2. Määruse (EÜ) nr 597/2009 artikli 31 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud esitada arvamusi käesoleva määruse kohaldamise kohta ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Artiklit 1 kohaldatakse neli kuud.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 29. oktoober 2014