РЕШЕНИЕ (ЕС) 2015/164 ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 2 февруари 2015 година
относно дерогация от правилата за произход, определени с Решение 2013/755/ЕС на Съвета, по отношение на сурова захар от захарна тръстика от Кюрасао
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Решение 2013/755/ЕС на Съвета от 25 ноември 2013 г. за асоцииране на отвъдморските страни и територии към Европейския съюз („Решение за отвъдморско асоцииране“) (1), и по-специално член 16, параграф 1, буква в) от приложение VI към него,
като има предвид, че:
(1)
в съответствие с разпоредбите на член 5, параграф 1, букви ж), й) и к) от приложение VI към Решение 2013/755/ЕС операциите по частичното или цялостното смилане на захар, пресяването и поставянето в торби се считат за недостатъчна обработка или преработка за придобиване на статут на продукти с произход.
(2)
През 2002 г. Нидерландия поиска дерогация от правилото за произход по отношение на преработваните в Нидерландските Антили захарни продукти, попадащи под кодове по КН 1701 11 90, 1701 99 10 и 1701 91 00, за годишно количество от 3 000 тона. Това искане беше удовлетворено и дерогацията изтече на 31 декември 2007 г.
(3)
През 2009 г. Нидерландия подаде искане за удължаване на предоставената през 2002 г. дерогация, както и искане за нова дерогация. Искането за удължаване бе отхвърлено с Решение 2009/699/ЕО на Комисията (2), а искането за нова дерогация беше удовлетворено в рамките на количествата, за които на Нидерландските Антили са били предоставени лицензии за внос на захар през 2009 и 2010 г.
(4)
През 2010 г. Нидерландия поиска нова дерогация за захарни продукти, преработвани в Нидерландските Антили, за периода 2011 - 2013 г. С Решение 2011/47/ЕС на Комисията (3) дерогацията беше предоставена в съответствие с член 37, параграфи 1, 3 и 7 от приложение III към Решение 2001/822/ЕО на Съвета (4) и при някои условия, чиято цел беше да се намери баланс между легитимните интереси на операторите от отвъдморските страни и територии (ОСТ) и целите на общата организация на пазара на захар в Съюза.
(5)
На 11 февруари 2013 г. Нидерландия поиска от името на правителството на Кюрасао нова дерогация от правилата за произход, определени в приложение III към Решение 2001/822/ЕО, за периода от 1 януари 2013 г. до 31 декември 2013 г. - датата, на която изтича срокът на Решение 2001/822/ЕО. Искането обхващаше общо годишно количество в размер на 5 500 тона захарни продукти, попадащи под код по КН 1701 14 90, описани като „биозахар“, с произход от трети държави и преработвани в Кюрасао за износ в Съюза. Това искане беше официално оттеглено от Нидерландия на 17 април 2013 г., тъй като описаните в искането преработвателни дейности вече не се извършват в Нидерландските Антили. На 17 април 2013 г. Нидерландия подаде второ искане за дерогация за 5 000 тона захарни продукти, попадащи под код по КН 1701 14 90, описани като биологична сурова захар от захарна тръстика, за периода от 1 януари 2013 г. до 31 декември 2013 г. Това искане беше отхвърлено с Решение за изпълнение 2013/460/ЕС на Комисията (5).
(6)
На 23 юни 2014 г. правителството на Кюрасао подаде искане за дерогация за 7 000 тона годишно захарни продукти, описани като биологична сурова захар от захарна тръстика, конвенционална сурова захар от захарна тръстика с код по КН 1701 13 и захарни смеси с код по КН 1701 99, 1806 10 и 2106 90, за периода от 1 януари 2014 г. до 1 януари 2018 г. На 1 септември 2014 г. правителството на Кюрасао подаде допълнителна информация към искането си, посочвайки, наред с другото, че дерогацията е поискана за период от 1 октомври 2014 г. до 1 януари 2020 г.
(7)
Според обясненията, представени от Кюрасао, към 1 януари 2014 г. отрасълът е прекратил дейността си по преработката на захар с оглед на това, че с Решение 2013/755/ЕС не се предоставя възможност за безмитен износ в Съюза, тъй като осъществяваните в отрасъла преработвателни дейности се считат за недостатъчни за придобиване на статут на продукти с произход. Стопанският отрасъл обаче има готовност да инвестира в преработката, опаковането и продажбата на едро на сухи биологични продукти за износ в региона, след като генерира необходимата печалба за финансиране на тези инвестиции. Целта е тези нови дейности да бъдат започнати през втората половина на 2015 г. В резултат на тези нови дейности се очаква увеличение на броя на заетите лица в отрасъла.
(8)
Съгласно информацията, получена от Кюрасао, от износа за Съюза на 2 000 тона биологична захар от трети държави, смляна в Кюрасао, може по текущи пазарни цени да бъде генерирана нетна печалба след данъчно облагане от 25,42 евро на тон, при условие че захарта може да бъде внасяна при преференциални условия като захар с произход от Кюрасао.
(9)
Производствените разходи за захар от захарна тръстика в Бразилия, включително административните разходи, възлизат на 294 евро на тон сурова захар от захарна тръстика. Според данните, представени на Комисията, изглежда малко вероятно разходите за почистване, смилане и опаковане на биологична захар от захарна тръстика в Кюрасао да надхвърлят 294 евро на тон, дори ако бъдат прибавени разходите за транспортиране до ЕС. Всъщност трябва да се счита, че тези разходи включват и други режийни компоненти и печалби. За да бъде икономическата дейност устойчива, производствените разходи в Кюрасао, където се извършва единствено обикновена преработка, в т.ч. разходите за транспортиране до ЕС, следва да бъдат по-ниски или равни на разходите за култивиране и преработка на захар от захарна тръстика в Бразилия. Следователно, ако приемем, че 294 евро на тон представлява реалистична стойност за разходите за почистване, смилане и опаковане на биологична сурова захар от захарна тръстика в Кюрасао и транспортирането ѝ до ЕС, може да бъде реализирана печалба след данъчно облагане в размер на 192 евро на тон. Генерирането на печалба от едва 25,42 евро на тон за захар от захарна тръстика, получена след смилане на захар от трети държави в Кюрасао, при осигуряване на безмитен достъп до пазара на Съюза и освобождаването от задължението за плащане на вносни мита в размер на 419 евро на тон захар от трети държави, се счита за непропорционално.
(10)
Поисканата дерогация е за 7 000 тона захарни продукти, описани като биологична захар от захарна тръстика, конвенционална захар от захарна тръстика и захарни смеси. В искането обаче не се посочва цената на пектина, казеината, млякото на прах и какаото на прах, използвани в производството на тези захарни смеси, необходима за изчисляването на печалбата, която може да бъде реализирана. Поради това следва да бъде предоставена дерогация единствено за биологична сурова захар от захарна тръстика и конвенционална сурова захар от захарна тръстика.
(11)
Кюрасао посочва, че дерогацията ще позволи на отрасъла да възобнови дейността си и да възстанови заетостта, тъй като ще подпомогне експортните дейности като същевременно осигурява валутни приходи. Изпълнявайки данъчните си задължения, стопанският отрасъл също така ще допринесе за увеличаване на приходите по държавния бюджет.
(12)
В периода 2009 - 2013 г. Кюрасао е ползвало дерогации, предоставени съгласно Решение 2001/822/ЕО, спомагащи за създаване на необходимия оборот за извършването на инвестиции в диверсификация, насочена към производството на продукти, неизискващи дерогация от правилата за произход. Според получената информация инвестициите през 2009 г. са били много малки, а в периода 2010 - 2012 г. не са направени никакви инвестиции. Следователно тези дерогации само са помогнали за запазване на дейностите по смилане и опаковане, без да допринесат по устойчив начин за развитието на съществуваща промишленост или за създаването на нова такава. Поради това е необходимо в края на срока на прилагане на дерогацията да се провери дали печалбата, получена вследствие на дерогацията, е била действително инвестирана в нови машини и оборудване за производство на сухи биологични продукти и до каква степен тя е спомогнала за създаването на нови работни места. Следователно правителството на Кюрасао следва да представи на Съюза за проверка официално доказателство за направените инвестиции и данните за заетостта.
(13)
Комисията счита, че 192 евро на тон представлява реалистична стойност за нетната печалба след данъчно облагане, получена при почистване, смилане и опаковане на биологична сурова захар от захарна тръстика в Кюрасао. Поради това следва да бъде възможно планираните инвестиции в размер на 300 000 EUR, за които информира правителството на Кюрасао, да се финансират посредством производството на 1 560 тона сурова захар от захарна тръстика. Ето защо следва да бъде предоставена дерогация за количество от 780 тона за периода от 1 април 2015 г. до 31 март 2016 г. и от 780 тона за периода от 1 април 2016 г. до 31 март 2017 г.
(14)
С писмо от 21 ноември 2014 г. Комисията прикани Кюрасао да вземе под внимание направената от Комисията оценка на искането и да сподели становището си. Крайният срок за отговор беше 3 декември 2014 г. Отговорът на Кюрасао беше получен на 3 декември 2014 г.
(15)
При изпълнение на тези условия дерогацията не би причинила сериозни вреди на даден икономически сектор или на съществуващо производство в Съюза.
(16)
С Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията (6) се определят правилата за управление на тарифните квоти. Тези правила трябва да се прилагат по отношение на управлението на количеството, за което се предоставя въпросната дерогация.
(17)
Комитетът по Митническия кодекс не е изразил становище в срока, определен от неговия председател,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Чрез дерогация от приложение VI към Решение 2013/755/ЕС суровата захар от захарна тръстика, попадаща под код по КН ex 1701 13, която е била получена от смилането на сурова захар от захарна тръстика без произход в Кюрасао, се счита за продукт с произход от Кюрасао в съответствие с условията, посочени в членове 2 - 5 от настоящото решение.
Член 2
Предвидената в член 1 дерогация се прилага за посочените в приложението количества, внасяни в Съюза от Кюрасао в периода от 1 април 2015 г. до 31 март 2017 г.
Член 3
Членове 308а, 308б и 308в от Регламент (ЕИО) № 2454/93 относно управлението на тарифни квоти се прилагат спрямо управлението на количеството, посочено в приложението.
Член 4
1. Митническите органи на Кюрасао предприемат необходимите мерки за извършване на количествени проверки по отношение на износа на продуктите, посочени в член 1.
2. Преди края на месеца, следващ изтичането на всяко тримесечие, компетентните органи на Кюрасао изпращат до Комисията тримесечна справка за количествата, по отношение на които са издадени сертификати за движение EUR.1 по силата на настоящото решение, както и серийните номера на споменатите сертификати.
3. В сертификатите за движение EUR.1, издадени съгласно настоящото решение, се записва един от следните текстове:
-
„Derogation - [Commission Implementing Decision (EU) 2015/164]“
-
„Dérogation - [Décision d'exécution (UE) 2015/164 de la Commission]“.
Член 5
Преди 1 октомври 2016 г. правителството на Кюрасао изпраща на Комисията доказателства, че печалбата, реализирана от отрасъла благодарение на прилагането на дерогацията, бива реално използвана за инвестиции в нови машини и оборудване за производство на сухи биологични продукти и реално допринася за създаването на нови работни места.
Член 6
Настоящото решение влиза в сила на третия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 2 февруари 2015 година.
KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2015/164,
2. veebruar 2015,
milles käsitletakse erandit nõukogu otsuses 2013/755/EL sätestatud päritolureeglitest seoses Curaçaost pärit toor-roosuhkruga
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 25. novembri 2013. aasta otsust 2013/755/EL ülemeremaade ja -territooriumide Euroopa Liiduga assotsieerimise kohta (ÜMTde assotsieerimise otsus), (1) eriti selle VI lisa artikli 16 lõike 1 punkti c,
ning arvestades järgmist:
(1)
Vastavalt otsuse 2013/755/EL VI lisa artikli 5 lõike 1 punktidele g, j ja k käsitatakse suhkru osalist või täielikku jahvatamist, sõelumist ja kottidesse pakkimist päritolustaatuse omandamiseks ebapiisava töö või töötlusena.
(2)
2002. aastal taotlesid Madalmaad erandit päritolureeglitest CN-koodide 1701 11 90, 1701 99 10 ja 1701 91 00 alla kuuluvate ja Hollandi Antillides töödeldud suhkrutoodete 3 000 tonni suurusele aastakogusele. Taotlus rahuldati ja erand kehtis kuni 31. detsembrini 2007.
(3)
2009. aastal esitasid Madalmaad taotluse 2002. aastal kehtestatud erandi pikendamiseks, samuti taotluse uue erandi tegemiseks. Pikendamise taotlus lükati tagasi komisjoni otsusega 2009/699/EÜ, (2) samal ajal rahuldati uue erandi taotlus nende koguste piires, mille kohta oli Hollandi Antillidele 2009. ja 2010. aastal suhkruimpordiluba antud.
(4)
2010. aastal taotlesid Madalmaad uut erandit Hollandi Antillides töödeldud suhkrutoodetele ajavahemikuks 2011-2013. Komisjoni otsusega 2011/47/EL (3) anti erand kooskõlas nõukogu otsuse 2001/822/EÜ (4) III lisa artikli 37 lõigetega 1, 3 ja 7 ja teatavatel tingimustel, mille eesmärk oli viia ülemeremaade ja -territooriumide (ÜMT) ettevõtjate õigustatud huvid kooskõlla liidu ühise suhkruturu korraldusega seotud eesmärkidega.
(5)
11. veebruaril 2013 taotlesid Madalmaad Curaçao nimel ajavahemikuks 1. jaanuarist 2013 kuni 31. detsembrini 2013 (otsuse 2001/822/EÜ kehtivuse lõppemise kuupäev) uue erandi kehtestamist otsuse 2001/822/EÜ III lisas sätestatud päritolureeglitest. See taotlus hõlmas mahesuhkruna määratletud, kolmandatest riikidest pärit ning Curaçaos töödeldud ja liitu eksporditud CN-koodi 1701 14 90 alla kuuluvate suhkrutoodete 5 500 tonni suurust aastast üldkogust. Madalmaad võtsid selle taotluse 17. aprillil 2013 ametlikult tagasi, kuna taotluses kirjeldatud töötlemist Hollandi Antillides enam ei toimunud. 17. aprillil 2013. aastal esitasid Madalmaad teise taotluse erandi tegemiseks 5 000 tonnile CN-koodi 1701 14 90 alla kuuluvale mahepõllumajandusliku toor-roosuhkruna määratletud suhkrutootele ajavahemikuks 1. jaanuarist 2013 kuni 31. detsembrini 2013. See taotlus lükati komisjoni rakendusotsusega 2013/460/EL (5) tagasi.
(6)
23. juunil 2014 esitas Curaçao valitsus taotluse erandi tegemiseks aastas 7 000 tonnile suhkrutoodetele, mis on määratletud mahepõllumajandusliku toor-roosuhkruna, CN-koodi 1701 13 alla kuuluva tavapärase toor-roosuhkruna ja CN-koodide 1701 99, 1806 10 ja 2106 90 alla kuuluva suhkruseguna, ajavahemikuks 1. jaanuarist 2014 kuni 1. jaanuarini 2018. 1. septembril 2014 esitas Curaçao valitsus täiendavat teavet oma taotluse kohta, märkides muu hulgas, et erandit taotleti ajavahemikuks 1. oktoobrist 2014 kuni 1. jaanuarini 2020.
(7)
Curaçao valitsus selgitas, et asjaomane tööstus on alates 1. jaanuarist 2014 lõpetanud suhkrutöötlemise, võttes arvesse, et otsuse 2013/755/EL kohaselt ei ole võimalik eksportida liitu tollimaksuvabalt, sest kõnealuse tööstuse töötlemistegevust käsitatakse ebapiisavana päritolustaatuse omandamiseks. Siiski on tööstus on valmis investeerima asjaomases piirkonnas ekspordiks ettenähtud mahepõllumajanduslike kuivtoodete töötlemisse, pakendamisse ja hulgimüüki, kui ta on saanud vajaliku tulu selliste investeeringute rahastamiseks. Eesmärk on alustada selle uue tegevusega 2015. aasta teisel poolaastal. Sellise uue tegevuse tulemusena loodab tööstusharu suurendada töötajate arvu.
(8)
Curaçaost saadud teabe kohaselt on praeguste turuhindade juures võimalik teenida pärast maksude mahaarvamist puhaskasumit 25,42 eurot tonni kohta, eksportides liitu 2 000 tonni Curaçaos jahvatatud kolmandatest riikidest pärit mahepõllumajanduslikku suhkrut, kui suhkrut saab importida soodustingimustel nagu Curaçaost pärinevat suhkrut.
(9)
Roosuhkru tootmiskulud Brasiilias, sealhulgas halduskulud, on 294 eurot ühe tonni toor-roosuhkru kohta. On ebatõenäoline, et mahepõllumajandusliku roosuhkru Curaçaos puhastamise, jahvatamise ja pakendamise kulud, isegi kui lisada ELi transportimise kulud, oleksid üle 294 euro tonni kohta, nagu on teatatud komisjonile. Seevastu tuleb arvesse võtta, et need kulud võivad sisaldada muid üldkulusid ja -tulusid. Selleks et tagada jätkusuutlik majandustegevus, peaksid tootmiskulud Curaçaos, kus toimub tavaline töötlemine, sealhulgas liitu transportimise kulud, olema väiksemad või sama suured kui roosuhkru kasvatamise ja töötlemise kulud Brasiilias. Seega, kui pidada 294 eurot ühe tonni kohta realistlikuks kuluks mahepõllumajandusliku toor-roosuhkru Curaçaos puhastamise, jahvatamise ja veo, sealhulgas liitu transportimise eest, on võimalik teenida pärast maksude mahaarvamist puhaskasumit 192 eurot tonni kohta. Peetakse ebaproportsionaalseks saada kasumit vaid 25,42 eurot tonni roosuhkru kohta pärast kolmandast riigist pärit suhkru jahvatamist Curaçaos, kui samal ajal võimaldatakse tollimaksuvaba juurdepääs liitu ja vabastatakse imporditollimaksust, mis on 419 eurot tonni kolmandast riigist pärit suhkru kohta.
(10)
Erandit taotletakse 7 000 tonnile suhkrutoodetele, mis on määratletud mahepõllumajandusliku roosuhkruna, tavalise roosuhkruna ja suhkrusegudena. Taotluses siiski ei mainita nende suhkrusegude tootmisel kasutatud pektiini, kaseinaadi, piimapulbri ja kakaopulbri hinda, mis on vajalik võimaliku kasumi arvutamiseks. Seepärast tuleks teha erand üksnes mahepõllumajanduslikule toor-roosuhkrule ja tavapärasele toor-roosuhkrule.
(11)
Curaçao valitsus selgitab, et erand võimaldaks tööstusel oma tegevust uuesti alustada ja elavdada tööhõivet, toetades eksporti ja teenides välisvaluutat. Kõnealune tööstusharu panustab tollimaksudena ka riigituludesse.
(12)
Ajavahemikul 2009-2013 sai Curaçao kasu otsuse 2001/822/EÜ raames tehtud eranditest, mis aitasid tekitada vajaliku käibe toodete ja tegevuse mitmekesistamiseks vajalike investeeringute tegemiseks, et valmistada tooteid, mis ei nõua erandit päritolureeglitest. Saadud teabe kohaselt tehti 2009. aastal väga vähe investeeringuid ja ajavahemikul 2010-2012 ei tehtud ühtki investeeringut. Seega aitasid need erandid üksnes säilitada jahvatamist ja pakendamist, ent nende abil ei arendatud olemasolevat tööstust ega loodud uut. Seepärast on vaja erandi kehtivusaja lõppedes kontrollida, kas erandi tõttu saadud kasum on tõhusalt investeeritud mahepõllumajanduslike toodete tootmiseks vajalikesse uutesse masinatesse ja millisel määral on see aidanud luua uusi töökohti. Sellepärast peaks Curaçao valitsus esitama liidule kontrollimiseks tõendid tehtud investeeringute ja tööhõive suurenemise kohta.
(13)
Komisjon leiab, et puhaskasum 192 eurot tonni kohta pärast maksude mahaarvamist on realistlik kasum mahepõllumajandusliku toor-roosuhkru puhastamise, jahvatamise ja pakendamise eest Curaçaos. Seetõttu peaks olema võimalik rahastada 300 000 euro suurust ettenähtud investeeringut vastavalt Curaçao valitsuse taotlusele, 1 560 tonni toor-roosuhkru tootmise kaudu. Seega tuleks kehtestada erand kogusele 780 tonni ajavahemikuks 1. aprillist 2015 kuni 31. märtsini 2016 ja kogusele 780 tonni ajavahemikuks 1. aprillist 2016 kuni 31. märtsini 2017.
(14)
21. novembri 2014. aasta kirjaga nõudis komisjon, et Curaçao valitsus võtaks teadmiseks komisjoni hinnangu nimetatud taotluse kohta ja nõustuks sellega. Vastuse esitamise tähtajaks kehtestati 3. detsember 2014. Curaçao valitsus saatis oma vastuse 3. detsembril 2014.
(15)
Nendel tingimustel tehtud erand ei kahjustaks tõsiselt ühtegi ELi majandusvaldkonda ega väljakujunenud tööstusharu.
(16)
Komisjoni määruses (EMÜ) nr 2454/93 (6) on kehtestatud tariifikvootide haldamise eeskirjad. Neid eeskirju tuleks kohaldada koguse suhtes, millele tehakse kõnealune erand.
(17)
Tolliseadustiku komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Erandina otsuse 2013/755/EL VI lisast loetakse CN-koodi ex 1701 13 alla kuuluv toor-roosuhkur, mis on saadud päritolustaatuseta toor-roosuhkru jahvatamisel Curaçaos, Curaçaost pärinevaks kooskõlas käesoleva otsuse artiklites 2-5 sätestatud tingimustega.
Artikkel 2
Artiklis 1 sätestatud erandit kohaldatakse lisas sätestatud koguste suhtes, mida imporditakse liitu Curaçaost ajavahemikul 1. aprillist 2015 kuni 31. märtsini 2017.
Artikkel 3
Tariifikvootide haldamise korda käsitleva määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklid 308a, 308b ja 308c kehtivad käesoleva otsuse lisas osutatud koguse haldamise suhtes.
Artikkel 4
1. Curaçao tolliasutused võtavad vajalikud meetmed artiklis 1 osutatud toodete ekspordikoguste kontrollimiseks.
2. Enne igale kvartalile järgneva kuu lõppu edastavad Curaçao pädevad asutused komisjonile kvartaliaruande koguste kohta, millele on vastavalt käesolevale otsusele välja antud liikumissertifikaadid EUR.1, ning nende sertifikaatide seerianumbrid.
3. Käesoleva otsuse kohaselt välja antud liikumissertifikaat EUR.1 peab sisaldama ühte järgmistest märgetest:
-
„Derogation - [Commission Implementing Decision (EU) 2015/164]”
-
„Dérogation - Décision de la Commission d'exécution (UE) 2015/164]”.
Artikkel 5
Curaçao valitsus saadab komisjonile enne 1. oktoobrit 2016 tõendid selle kohta, et erandi tõttu tööstuses saadud kasum on tõhusalt investeeritud mahepõllumajanduslike toodete tootmise uutesse seadmetesse ning aitab tõhusalt kaasa uute töökohtade loomisele.
Artikkel 6
Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Brüssel, 2. veebruar 2015