ДЕЛЕГИРАН РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 480/2014 НА КОМИСИЯТА
от 3 март 2014 година
за допълнение на Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство
ЕВРОПЕЙСКАТA КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (1), и по-специално член 22, параграф 7, член 37, параграф 13, член 38, параграф 4, член 40, параграф 4, член 41, параграф 3, член 42, параграфи 1 и 6, член 61, параграф 3, член 68, параграф 1, член 101, член 125, параграфи 8 и 9, член 127, параграфи 7 и 8 и член 144, параграф 6 от него,
като има предвид, че:
(1)
Във втора част от Регламент (ЕС) № 1303/2013 се установяват общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР), Европейския социален фонд (ЕСФ), Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) и Европейския фонд за морско дело и рибарство (ЕФМДР) („европейските структурни и инвестиционни фондове“, или „ЕСИФ“), които вече функционират въз основа на обща нормативна уредба. Освен това в трета част от посочения регламент се съдържат общи разпоредби, които се прилагат за ЕФРР, ЕСФ и Кохезионния фонд, но не се прилагат за ЕЗФРСР и ЕФМДР, а в четвърта част от посочения регламент се съдържат общи разпоредби, които се прилагат за ЕФРР, ЕСФ, Кохезионния фонд и ЕФМДР, но не се прилагат за ЕЗФРСР. Ето защо с настоящия регламент се установяват разпоредби, които се прилагат за всички ЕСИФ, както и разпоредби, които се прилагат само за ЕЗФРСР и Кохезионния фонд или само за ЕФРР, ЕСФ, Кохезионния фонд и ЕФМДР.
(2)
Необходимо е да се установят подробни разпоредби относно критериите за определяне на размера на финансовата корекция, която Комисията може да наложи съгласно рамката на изпълнението за всеки приоритет, включен в програмите, подкрепяни от ЕСИФ.
(3)
Такива финансови корекции може да се налагат само ако едновременно са изпълнени няколко условия. Размерът на финансовата корекция следва да се определя въз основа на единни ставки, свързани със съотношение, изчислено по отношение на нивото на физическото изпълнение и усвояването на финансовите средства. Външните фактори, допринасящи за висока степен на неизпълнение на целите по рамката на изпълнението до 2023 г., различни от факторите, изключващи финансовата корекция, следва да се разглеждат поотделно за всеки отделен случай и биха могли да бъдат основание за по-ниския размер на корекцията в сравнение с размера, който иначе би бил приложим въз основа на съотношението.
(4)
В разпоредбите относно критериите за определяне на размера на финансовите корекции, които трябва да се налагат съгласно рамката на изпълнението, специално разпределените средства за инициативата за младежка заетост следва да се разглеждат поотделно.
(5)
Чрез специални правни норми следва да бъдат пояснени разпоредбите за закупуването на земя с подкрепа от финансовите инструменти.
(6)
За осигуряването на съгласувана нормативна уредба за съчетаването на безвъзмездни средства за техническа помощ с финансов инструмент в единна операция е необходимо да се предвиди, че това е възможно само с цел техническа подготовка на предстоящата инвестиция в полза на крайния получател.
(7)
За да се гарантира, че прилагането на финансовите инструменти се възлага на организации, които имат подходящ капацитет за тяхното прилагане в съответствие с целите и приоритетите на ЕСИФ и по-най-ефикасния начин, следва да се определят критериите за избора на тези организации и да бъдат определени ролята, задълженията и отговорностите им.
(8)
За да се гарантира доброто финансово управление на финансовите инструменти, чрез които се предоставят гаранции, средствата от програмите следва да бъдат определени въз основа на предпазлива предварителна оценка на риска, при която се взема предвид подходящо съотношение.
(9)
За да се гарантира, че финансовите инструменти се прилагат в съответствие с приложимото право, следва да се установят специални разпоредби за управлението им и контрола върху тях, в т.ч. за одит.
(10)
За да се осигури доброто финансово управление на средствата от дадена програма за финансовите инструменти, всяка отмяна на тези плащания следва да бъде отразявана по подходящ начин в съответните заявления за плащане.
(11)
За да се осигури съгласуваност при изчисляването на допустимите капитализирани лихвени субсидии и субсидии за гаранционни такси, следва да се установят специални разпоредби за тяхното изчисляване.
(12)
За да се насърчи бързото и ефективно вливане на средства в реалната икономика и доброто финансово управление, като същевременно се гарантира разумно възнаграждение за организациите, прилагащи финансови инструменти, следва да се установят критериите за определяне на разходите и таксите за управление въз основа на изпълнението, приложимите прагове и разпоредби относно възстановяването на капитализираните разходи и такси за управление за инструментите с дялово участие и микрокредитите.
(13)
В съответствие с принципа за добро финансово управление генерираните от операциите приходи следва да бъдат взети предвид при изчисляването на размера на публичните средства.
(14)
Необходимо е да се определи методът за изчисляване на дисконтираните нетни приходи от всяка операция при отчитане на приложимите за сектора на операцията референтни периоди, обичайно очакваната рентабилност за съответния вид инвестиция, прилагането на принципа „замърсителят плаща“ и - при необходимост - съображенията за справедливост, свързани с относителното благосъстояние на съответната държава членка или регион.
(15)
Следва да се определят приложимите за секторите референтни периоди въз основа на записаните и съхранявани исторически данни за генериращите приходи проекти през програмния период 2007-2013 г.
(16)
Необходимо е да се определят разходите и приходите, които да бъдат отчитани при изчисляването на дисконтираните нетни приходи, както и условията за определяне на остатъчната стойност и финансовата норма на дисконтиране.
(17)
Нормата на дисконтиране от 4 %, предложена като индикативен целеви показател, следва да се основава на текущата дългосрочна норма на възвръщаемост от международен портфейл от инвестиции, изчислена като средната стойност на възвръщаемостта на активите в размер на 3 %, увеличена с 1 процентен пункт, което се равнява на процента, с който средната доходност по дългосрочните държавни ценни книжа в Съюза е намаляла от определянето на финансовата норма на дисконтиране за програмния период 2007-2013 г. насам.
(18)
Принципът „замърсителят плаща“ изисква екологичните разходи, свързани със замърсяването и предпазните мерки, да се поемат от тези, които замърсяват, а системите за налагане на такси да отразяват всички разходи, включително капиталовите разходи, разходите за екологични услуги, екологичните разходи, свързани със замърсяването и с прилаганите предпазни мерки, както и разходите, свързани с недостига на използваните ресурси.
(19)
За да бъде намалена административната тежест, на бенефициерите следва да се позволи да използват съществуващите методи и съответните ставки, приложими в рамките на други политики на Съюза, за да изчисляват непреките разходи, ако операциите и бенефициерите са от сходни категории.
(20)
За да се гарантира, че подкрепяните от ЕСИФ операции, за които може да се прилага единна ставка за непреките разходи, установена в рамките на други политики на Съюза, са подобни на операциите, финансирани в рамките на другите съответни политики, трябва да бъдат определени категориите интервенции и инвестиционните приоритети или мерки, в чийто обхват попадат те.
(21)
Следва да се установи методиката, която трябва да се използва при извършването на преглед на качеството на големите проекти. Извършването на преглед на качеството от независими експерти е предварително условие за представянето пред Комисията на голям проект от държава членка по процедурата за уведомяване, предвидена в Регламент (ЕС) № 1303/2013.
(22)
Когато държава членка реши да използва процедурата за уведомяване, тя следва да реши дали големият проект трябва да бъде оценяван от независими експерти, на които Комисията оказва техническа помощ, или - със съгласието на Комисията - от други независими експерти.
(23)
Капацитетът, компетентността и безпристрастността на независимите експерти, които извършват прегледа на качеството, са сред основните фактори, определящи качеството и надеждността на резултата от прегледа. Поради това за тези независими експерти следва да се определят изисквания, които да гарантират, че работата им по прегледа на качеството е надеждна и висококачествена. Всички независими експерти следва да отговарят на тези изисквания, независимо дали за работата им се предоставя техническа помощ по инициатива на Комисията или от държава членка. Държавата членка следва да бъде задължена да провери дали независимите експерти отговарят на изискванията, преди да поиска съгласието на Комисията за избора на независими експерти.
(24)
Тъй като само големи проекти, които са били оценени положително от независимите експерти, могат да бъдат избрани за представяне пред Комисията по процедурата за уведомяване, е необходимо да се определят ясни критерии за тази цел. Освен това е необходимо да се определят етапите на този процес на преглед и параметрите за оценяване на качеството, които да бъдат използвани при прегледа, за да се гарантира, че прегледът на качеството на всеки голям проект се основава на един и същи методически подход и се извършва по начин, който допринася за подобряване на качеството на големите проекти - обект на преглед.
(25)
С Регламент (ЕС) № 1303/2013 от управляващия орган се изисква да създаде система за записване и съхраняване в електронна форма на данни за всяка операция, необходими за мониторинга, оценяването, финансовото управление, проверката и одита, включително данни за отделните участници. Затова е необходимо да се състави списък на данните, които трябва да се записват и съхраняват в тази система.
(26)
Някои данни са от значение за определени типове операции или само за някои от ЕСИФ; поради това следва да се уточни приложимостта на изискванията относно данните. В Регламент (ЕС) № 1303/2013 и Регламент (ЕС) № 1304/2013 на Европейския парламент и на Съвета (2) се установяват специални изисквания за записването и съхраняването на данни за отделните участници в подкрепяните от ЕСФ операции, които трябва да бъдат взети под внимание.
(27)
При съставянето на списъка на данните следва да се вземат предвид изискванията за докладване, установени по силата на Регламент (ЕС) № 1303/2013 и регламентите за отделните фондове, за да се гарантира, че данните, необходими за финансовото управление и мониторинга, включително данните, необходими за изготвянето на заявления за плащане, финансови отчети и доклади за изпълнението, са налични за всяка операция във форма, която позволява лесно обобщаване и равняване. При съставянето на списъка следва да се вземе предвид, че за ефективното финансово управление на операциите и за изпълнението на изискването за публикуване на основна информация относно операциите са необходими някои основни съхранявани в електронна форма данни за операциите. За ефективното планиране и извършване на проверките и одитната дейност са необходими и други данни.
(28)
Съставянето на списъка на данните, които трябва да се записват и съхраняват, следва да не засяга техническите характеристики или структурата на компютризираните системи, създадени от управляващите органи, и да не предопределя формата на записваните и съхраняваните данни, освен ако това изрично е посочено в настоящия регламент. То също така следва да не засяга средствата, чрез които данните се въвеждат или генерират в рамките на системата; в някои случаи за данните, включени в списъка, може да се окаже необходимо въвеждането на множество стойности. При все това е необходимо да се установят определени разпоредби относно естеството на тези данни, за да се гарантира, че управляващият орган може да изпълнява отговорностите си за мониторинг, оценяване, финансово управление, проверки и одит, включително когато това изисква обработването на данни за отделните участници.
(29)
За да се осигури възможност за проверяване и одитиране на разходите, извършвани по оперативните програми, е необходимо да се определят критериите, на които следва да отговаря одитната следа, за да бъде счетена за подходяща.
(30)
Във връзка с одитната дейност по реда на Регламент (ЕС) № 1303/2013 е необходимо да се предвиди, че Комисията и държавите членки следва да предотвратяват разкриването или получаването на достъп до лични данни без разрешение, и да се определи за какви цели Комисията и държавите членки имат право да обработват такива данни.
(31)
Одитният орган отговаря за одитите на операциите. За да се гарантира, че обхватът и ефективността на тези одити са подходящи, както и че тези одити се извършват по едни и същи стандарти във всички държави членки, е необходимо да се определят изискванията, на които следва да отговарят тези одити.
(32)
Необходимо е да се определят подробно основните правила за формирането на извадки от операциите за одитиране, които одитният орган следва да съблюдава при установяването или одобряването на метода за формиране на извадките, включително определянето на статистическата единица, някои технически критерии, които трябва да се използват за извадката, и при нужда факторите, които трябва да бъдат взети под внимание при формиране на допълнителни извадки.
(33)
Одитният орган следва да изготвя одитно становище, обхващащо отчетите по Регламент (ЕС) № 1303/2013. За да се гарантира, че обхватът и съдържанието на одитите на отчети са подходящи, както и че тези одити се извършват по едни и същи стандарти във всички държави членки, е необходимо да се определят изискванията, на които следва да отговарят тези одити.
(34)
За да се гарантират правната сигурност и еднаквото третиране на всички държави членки при налагането на финансови корекции в съответствие с принципа на пропорционалността, е необходимо да се определят критериите за установяване на сериозни недостатъци във функционирането на системите за управление и контрол, основните видове такива недостатъци, критериите за определяне на размера на приложимата финансова корекция и критериите за налагане на финансови корекции с единни ставки или на екстраполирани финансови корекции.
(35)
За да се създадат условия за своевременното прилагане на предвидените в настоящия регламент мерки, той следва да влезе в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет
С настоящия регламент се установяват следните разпоредби за допълнение на Регламент (ЕС) № 1303/2013:
а)
разпоредби за допълнение на втора част от посочения регламент, които се прилагат за ЕФРР, ЕСФ, Кохезионния фонд, ЕЗФРСР и ЕФМДР (наричани по-нататък „европейските структурни и инвестиционни фондове“, или „ЕСИФ“) и които се отнасят до:
i)
критериите за определяне на размера на финансовата корекция, която трябва да бъде приложена съгласно рамката на изпълнението;
ii)
правилата относно финансовите инструменти, по-конкретно:
-
допълнителни специални разпоредби относно закупуването на земя и относно съчетаването на техническа подкрепа с финансови инструменти;
-
допълнителни специални разпоредби относно ролята, задълженията и отговорността на организациите, прилагащи финансовите инструменти, съответните критерии за подбор и продуктите, които могат да се доставят чрез финансови инструменти;
-
разпоредби относно управлението и контрола на определени финансови инструменти, включително относно проверките, които трябва да бъдат извършвани от управляващите и одитните органи, изискванията за съхранението на разходооправдателни документи, елементите, които трябва да бъдат доказвани с разходооправдателните документи, както и изискванията за управлението, контрола и одита;
-
разпоредби за отмяната на плащанията, направени за финансови инструменти, и за последващите корекции по отношение на заявленията за плащане;
-
специални разпоредби относно създаването на система за капитализиране на годишните вноски за лихвени субсидии и субсидии за гаранционни такси;
-
специални разпоредби, с които се установяват критериите за определяне на разходите и таксите за управление въз основа на изпълнението и приложимите прагове, както и разпоредби относно възстановяването на капитализираните разходи и такси за управление за инструменти с дялово участие и микрокредити;
iii)
метода за изчисляване на дисконтираните нетни приходи от операциите, които след приключване генерират нетни приходи;
iv)
единната ставка за непреките разходи и съответните методи, които се прилагат в рамките на други политики на Съюза;
б)
разпоредби за допълнение на трета част от посочения регламент, приложими за ЕФРР и Кохезионния фонд и отнасящи се до методиката, която трябва да се използва при извършването на преглед на качеството на големи проекти;
в)
разпоредби за допълнение на четвърта част от посочения регламент, които се прилагат за ЕФРР, ЕСФ, Кохезионния фонд и ЕФМДР и които се отнасят до:
i)
правилата за определяне на данните, които трябва да се записват и съхраняват в електронна форма в рамките на системата за мониторинг, създадена от управляващия орган;
ii)
подробните минимални изисквания за одитната следа по отношение на счетоводните регистри, които трябва да се водят, и разходооправдателните документи, които трябва да се съхраняват на равнището на сертифициращия орган, управляващия орган, междинните звена и бенефициерите;
iii)
обхвата и съдържанието на одитите на операциите и одитите на отчетите, както и методиката за формиране на извадката от операции;
iv)
подробните правила за използването на данните, които се събират по време на одитите, извършвани от длъжностни лица на Комисията или от упълномощени представители на Комисията;
v)
подробните правила относно критериите за установяване на сериозни недостатъци във функционирането на системите за управление и контрол, включително основните видове такива недостатъци, критериите за определяне на размера на приложимата финансова корекция и критериите за прилагане на единни ставки или екстраполирани финансови корекции.
ГЛАВА II
РАЗПОРЕДБИ ЗА ДОПЪЛНЕНИЕ НА ВТОРА ЧАСТ ОТ РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1303/2013, КОИТО СЕ ПРИЛАГАТ ЗА ЕСИФ
РАЗДЕЛ I
Критерии за определяне на размера на финансовата корекция, която трябва да бъде наложена съгласно рамката на изпълнението
(Член 22, параграф 7, четвърта алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
Член 2
Определяне на размера на финансовата корекция
(Член 22, параграф 7, четвърта алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Размерът на финансовата корекция, която се трябва да бъде наложена от Комисията по силата на член 22, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, се изчислява по единна ставка, която се определя въз основа на съотношението на средния краен процент на изпълнение по всички показатели за крайните продукти и ключови етапи на изпълнението съгласно дадена рамка на изпълнението спрямо крайния процент на изпълнение по финансовия показател съгласно тази рамка на изпълнението („съотношение изпълнение/усвояване“).
2. Съотношението изпълнение/усвояване се изчислява по следния начин:
а)
крайната постигната стойност по всеки показател за крайните продукти и всеки ключов етап на изпълнението, избран за рамката на изпълнението по даден приоритет, се разделя на съответните целеви стойности, за да се получи крайният им процент на изпълнение, изразен като процентен дял от целта;
б)
определя се средната величина на крайните проценти на изпълнение за всички показатели за крайните продукти и ключови етапи на изпълнението, избрани за рамката на изпълнението по даден приоритет. За тази цел когато крайният процент на изпълнение бъде изчислен в размер над 100 %, той се приема за равен на 100 %.
в)
крайната постигната стойност по финансовия показател, избран за рамката на изпълнението по даден приоритет, се разделя на съответната целева стойност, за да се получи крайният му процент на изпълнение, изразен като процентен дял от целта. За тази цел когато крайният процент на изпълнение бъде изчислен в размер над 100 %, той се приема за равен на 100 %.
г)
средната величина на крайните проценти на изпълнение по всички показатели за крайните резултати и ключови етапи на изпълнението, избрани за рамката на изпълнението по даден приоритет, се разделя на крайния процент на изпълнение по финансовия показател, избран за рамката на изпълнението по даден приоритет.
3. Ако приоритетът се отнася до повече от един ЕСИФ или повече от една категория региони, съотношението изпълнение/усвояване се изчислява поотделно за всеки ЕСИФ и/или категория региони.
Член 3
Размер на финансовата корекция
(Член 22, параграф 7, четвърта алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Размерът на финансовата корекция се определя по следния начин:
а)
за съотношение изпълнение/усвояване под 65 %, но не по-малко от 60 %, се прилага единна ставка от 5 %;
б)
за съотношение изпълнение/усвояване под 60 %, но не по-малко от 50 %, се прилага единна ставка от 10 %;
в)
за съотношение изпълнение/усвояване под 50 % се прилага единна ставка от 25 %.
2. Единната ставка се прилага спрямо размера на средствата от съответния ЕСИФ, определени въз основа на разходите, декларирани от държавата членка по този приоритет, отговарящ на условията по член 22, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, след прилагането на евентуалните други финансови корекции.
За приоритетите, които се отнасят до повече от един ЕСИФ или повече от една категория региони, единната ставка се прилага за всеки ЕСИФ и/или категория региони.
3. Външните фактори, допринасящи за високата степен на неизпълнение на целите, различни от посочените в член 22, параграф 7, трета алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013, се разглеждат за всеки отделен случай. Корекцията с единна ставка по параграф 1 може да бъде намалена с до 50 %, като се отчита степента, в която тези фактори са допринесли за високата степен на неизпълнение.
4. Когато прилагането на единната ставка, определена по реда на параграф 1, би било непропорционално, размерът на корекцията се намалява.
РАЗДЕЛ II
Финансови инструменти
Член 4
Специални разпоредби относно закупуването на земя
(Член 37, параграф 13 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Чрез финансовите инструменти, финансирани от ЕФРР, Кохезионния фонд и ЕЗФРСР, може да се оказва подкрепа за инвестиции, които включват закупуването на незастроена и застроена земя, в размер най-много 10 % от изплатените на крайния получател средства от програмата. По отношение на гаранциите този процент се прилага спрямо размера на базовия заем или на други рискови инструменти.
2. Когато чрез финансовите инструменти се предоставя подкрепа на крайни получатели за инвестиции в инфраструктура с цел подпомагане на развитието или възстановяването на градските райони, максималният размер по параграф 1 е 20 %.
3. По изключение и при надлежна обосновка управляващият орган може да не спази максималните размери по параграфи 1 и 2 по отношение на операции, свързани с опазването на околната среда.
Член 5
Съчетаване на техническа подкрепа с финансови инструменти
(Член 37, параграф 13 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
Безвъзмездните средства за техническа подкрепа могат да бъдат съчетавани с финансов инструмент в единна операция съгласно член 37, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 само с цел техническа подготовка на предстоящата инвестиция в полза на крайния получател, който ще получи подкрепа чрез тази операция.
Член 6
Специални разпоредби относно ролята, задълженията и отговорността на организациите, прилагащи финансови инструменти
(Член 38, параграф 4, трета алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Организациите, прилагащи финансови инструменти, изпълняват задълженията си в съответствие с приложимото право и действат с професионално старание, ефикасност, прозрачност и дължима грижа в степента, която се очаква от специализирана организация с опит в прилагането на финансови инструменти. Те гарантират, че:
а)
крайните получатели, получаващи подкрепа чрез финансовите инструменти, се избират при надлежно отчитане на естеството на финансовия инструмент и на потенциалната икономическа жизнеспособност на инвестиционните проекти, които трябва да бъдат финансирани. Подборът трябва да бъде прозрачен и обективно обоснован и да не поражда конфликт на интереси;
б)
крайните получатели биват информирани, че финансирането се предоставя по програми, съфинансирани от ЕСИФ, в съответствие с изискванията по член 115 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 за ЕФРР, ЕСФ и Кохезионния фонд, по член 66, параграф 1, буква в), подточка i) от Регламент (ЕС) № 1305/2013 на Европейския парламент и на Съвета (3) за ЕЗФРСР и в бъдещия законодателен акт на Съюза за определяне на условията за финансовата подкрепа за политиката в областта на морското дело и рибарството за програмния период 2014-2020 г. (Регламента за ЕФМДР) за ЕФМДР;
в)
чрез финансовите инструменти се предоставя подкрепа по начин, който е пропорционален и има възможно най-малко нарушаващо конкуренцията въздействие;
г)
преференциалното възнаграждение за частните инвеститори или публичните инвеститори, работещи съгласно принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика, както е посочено в член 37, параграф 2, буква в) и член 44, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, е пропорционално спрямо рисковете, поети от тези инвеститори, и е ограничено до необходимия минимум за привличането на такива инвеститори, като това се гарантира чрез определени условия и предпазни процедури.
2. Тъй като пряката финансова отговорност на управляващия орган спрямо организациите, прилагащи финансови инструменти, или крайните получатели, както и отговорността му във връзка с всеки друг дълг или задължение по финансовия инструмент не могат да надвишават сумата, за която управляващият орган е поел задължение по финансовия инструмент по силата на съответните споразумения за финансиране, прилагащите финансови инструменти организации гарантират, че към управляващия орган не може да се предявяват искове за вземания в размер, надвишаващ сумата, за която той е поел задължение по финансовия инструмент.
3. Организациите, прилагащи финансови инструменти, отговарят за възстановяването на средства от програмата, във връзка с които са установени нередности, заедно с лихвите и всякакви други приходи, генерирани от тези средства.
Въпреки това организациите, прилагащи финансови инструменти, не отговарят за възстановяването на сумите по първа алинея, ако докажат, че във връзка с дадена нередност са изпълнени всички посочени по-долу условия:
а)
нередността е възникнала на равнището на крайните получатели или - в случай на фонд на фондове - на равнището на финансовите посредници или крайните получатели;
б)
организациите, прилагащи финансови инструменти, са спазили изискванията по параграф 1 от настоящия член по отношение на средствата от програмата, във връзка с които е установена тази нередност;
в)
не е било възможно да бъдат възстановени средствата, във връзка с които е установена тази нередност, независимо че организациите, прилагащи финансови инструменти, са предприели всички предвидени по договора и по закон мерки с дължимата грижа.
Член 7
Критерии за подбор на организациите, прилагащи финансови инструменти
(Член 38, параграф 4, трета алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Когато избира организация, която да прилага даден финансов инструмент по силата на член 38, параграф 4, буква а) и буква б), подточки ii) и iii) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, управляващият орган се уверява, че тази организация отговаря на следните минимални изисквания:
а)
има право да изпълнява съответните задачи по прилагането на финансовите инструменти съгласно правото на Съюза и националното право;
б)
има подходяща икономическа и финансова жизнеспособност;
в)
има подходящ капацитет за прилагане на финансовия инструмент, включително организационна структура и рамка за управление, осигуряващи необходимата увереност за управляващия орган;
г)
разполага с ефективна и ефикасна система за вътрешен контрол;
д)
използва счетоводна система, осигуряваща своевременно точна, пълна и надеждна информация;
е)
споразумението трябва да бъде одитирано от одитните органи на държавата членка, Комисията и Европейската сметна палата.
2. При избора на организация по параграф 1 управляващият орган надлежно взема под внимание естеството на финансовия инструмент, който трябва да се прилага, опита на тази организация в прилагането на подобни финансови инструменти, експертните знания и опита на предвидените членове на екипа, както и оперативния и финансовия капацитет на организацията. Изборът трябва да бъде прозрачен и обективно обоснован и да не поражда конфликт на интереси. Използват се най-малко следните критерии за подбор:
а)
стабилността и надеждността на методиката за определяне и оценяване на финансовите посредници или крайните получатели, според случая;
б)
равнището на разходите и таксите за управление за прилагането на финансовия инструмент и предвидената за тяхното изчисляване методика;
в)
редът и условията, прилагани по отношение на подкрепата за крайните получатели, включително ценообразуването;
г)
способността да се набират средства за инвестиции за крайните получатели в допълнение към средствата от програмите;
д)
способността да се извършва допълнителна дейност в сравнение със сегашната дейност;
е)
в случаите, когато организацията, прилагаща финансовия инструмент, отпуска собствени финансови ресурси за финансовия инструмент или споделя риска - предвидените мерки за хармонизиране на интересите и за ограничаване на евентуалните конфликти на интереси.
3. Когато дадена организация, която изпълнява фонд на фондове, включително Европейската инвестиционна банка (ЕИБ), допълнително възлага на финансов посредник задачи по прилагането, тя гарантира, че изискванията и критериите по параграфи 1 и 2 са изпълнени по отношение на този финансов посредник.
Член 8
Специални разпоредби за гаранциите, предоставяни чрез финансови инструменти
(Член 38, параграф 4, трета алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
Когато чрез финансови инструменти се предоставят гаранции, трябва да бъдат изпълнени следните изисквания:
а)
трябва да бъде постигнато подходящо съотношение между размера на средствата от програмата, които са отделени за покриване на очаквани и неочаквани загуби от нови заеми или други инструменти за споделяне на риска, подлежащи на покриване от гаранциите, и размера на съответните преведени средства по нови заеми или други инструменти за споделяне на риска;
б)
определянето на съотношението се извършва чрез разумна предварителна оценка на риска за конкретния предлаган гаранционен продукт, като се отчитат специфичните пазарни условия, инвестиционната стратегия на финансовия инструмент и принципите на икономичност и ефикасност. Предварителната оценка на риска може да се преразгледа, ако това се налага поради последвали промени в пазарните условия;
в)
средствата от програмата, отделени за гаранции, отразяват предварителната оценка на риска;
г)
ако финансовият посредник или ползващото се лице по гаранциите не е превело на крайните получатели планираните средства по новите заеми или други инструменти за споделяне на риска, допустимите разходи се намаляват пропорционално.
Член 9
Управление и контрол на финансовите инструменти, създадени на национално, регионално, транснационално или трансгранично равнище
(Член 40, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. За операциите, включващи подкрепа от програми за финансовите инструменти, създадени на национално, регионално, транснационално или трансгранично равнище по силата на член 38, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, управляващият орган гарантира, че:
а)
всяка операция е съобразена с приложимото право, съответната програма и съответното споразумение за финансиране както по време на процеса на оценяване и подбор на операцията, така и по време на създаването и прилагането на финансовия инструмент;
б)
споразуменията за финансиране съдържат разпоредби относно изискванията за одит и одитната следа в съответствие с точка 1, буква д) от приложение IV към Регламент (ЕС) № 1303/2013;
в)
през целия програмен период и по време на създаването и прилагането на финансовите инструменти по реда на член 125, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 за ЕФРР, ЕСФ, Кохезионния фонд и ЕФМДР и по реда на член 58, параграфи 1 и 2 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 за ЕЗФРСР се извършват проверки на управлението;
г)
за разходите, декларирани като допустими:
i)
по отношение на операцията управляващият орган, финансовият посредник или организацията, която изпълнява фонда на фондовете в случаите, когато финансовият инструмент се прилага чрез фонд на фондове, съхраняват разходооправдателни документи с цел осигуряване на доказателства за използването на средствата от фондовете по предназначение и за съответствие с приложимото право и с критериите и условията за финансиране по съответните програми;
ii)
има разходооправдателни документи, въз основа на които може да се извърши проверка на законосъобразността и редовността на разходите, декларирани пред Комисията;
д)
разходооправдателните документи, осигуряващи възможност за проверка на съответствието с правото на Съюза и националното право и с условията за финансирането включват най-малко:
i)
документи относно създаването на финансовия инструмент;
ii)
документи, в които се посочват средствата, предоставени за финансовия инструмент по всяка програма и по всяка приоритетна ос, разходите, които са допустими по програмите, както и лихвите и други приходи, генерирани от подкрепата от ЕСИФ, и повторното използване на средствата, които могат да бъдат отнесени към ЕСИФ по реда на членове 43 и 44 от Регламент (ЕС) № 1303/2013;
iii)
документи относно функционирането на финансовия инструмент, включително документи, свързани с мониторинга, докладването и проверките;
iv)
документи, доказващи съответствието с членове 43, 44 и 45 от Регламент (ЕС) № 1303/2013;
v)
документи относно случаите на спиране на средствата от програмата за финансовия инструмент и ликвидацията на финансовия инструмент;
vi)
документи относно разходите и таксите за управление;
vii)
заявления или равностойни документи, подадени от крайните получатели заедно с разходооправдателните документи, в т.ч. бизнес планове, а при необходимост - и предходни годишни отчети;
viii)
контролни списъци и отчети от организациите, прилагащи финансови инструменти - когато има такива;
ix)
декларации, представени във връзка с минималната помощ - в съответните случаи;
х)
споразумения, сключени във връзка с подкрепата, предоставена чрез финансовия инструмент, включително за дялово участие, заеми, гаранции или други форми на инвестиции за крайните получатели;
xi)
доказателства, че подкрепата, предоставена чрез финансовия инструмент, е била използвана по предназначение;
xii)
регистрирани данни за финансовите потоци между управляващия орган и финансовия инструмент, както и в рамките на финансовия инструмент на всички равнища, а по отношение на гаранциите - доказателства, че средствата по базовите заеми са били преведени;
xiii)
отделни регистри или счетоводни сметки за платените средства от програмата или за учредената гаранция по финансовия инструмент в полза на крайния получател.
2. За операциите, включващи подкрепа за финансовите инструменти от програми в рамките на ЕФРР, ЕСФ, Кохезионния фонд и ЕФМДР, одитните органи гарантират, че финансовите инструменти се одитират през целия програмен период до приключването в рамките на одитите на системите и одитите на операциите по реда на член 127, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1303/2013.
За операциите, включващи подкрепа за финансовите инструменти от програми в рамките на ЕЗФРСР, одитните органи гарантират, че финансовите инструменти се одитират през целия програмен период до приключването в рамките на одитите на системите и одитите на операциите по реда на член 59 от Регламент (ЕС) № 1306/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4).
3. Когато финансовите инструменти се прилагат от ЕИБ по силата на член 38, параграф 4, буква б), подточка i) от Регламент (ЕС) № 1303/2013:
а)
за извършването на проверки на място по отношение на операцията по смисъла на член 125, параграф 5, буква б) от Регламент (ЕС) № 1303/2013 управляващият орган оправомощава дружество, което извършва дейността си съгласно обща нормативна уредба, установена от Комисията;
б)
за извършването на одити на операцията одитният орган оправомощава дружество, което извършва дейността си съгласно обща нормативна уредба, установена от Комисията.
Одитният орган изготвя одитното си становище въз основа на информацията, предоставена от оправомощеното дружество.
4. При липсата на установена от Комисията обща нормативна уредба по смисъла на параграф 3 управляващият орган представя на Комисията за одобрение предвидената от него методика за извършване на проверките на място, а одитният орган ѝ представя предвидената от него методика за одитите.
Член 10
Разпоредби за отмяната на плащанията за финансови инструменти и за последващите корекции по отношение на заявленията за плащане
(Член 41, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
Държавите членки и управляващите органи могат да отменят плащания от програмите за финансовите инструменти по член 38, параграф 1, буква а) и финансовите инструменти по член 38, параграф 1, буква б), прилагани по реда на член 38, параграф 4, букви а) и б) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, само ако средствата все още не са били включени в заявление за плащане по член 41 от посочения регламент. Въпреки това по отношение на финансовите инструменти, подкрепяни от ЕФРР, ЕСФ, Кохезионния фонд и ЕФМДР, плащанията могат да бъдат отменени и ако следващото заявление за плащане бъде изменено с цел отмяна или заместване на съответния разход.
Член 11
Система за капитализиране на годишните вноски за лихвени субсидии и субсидии за гаранционни такси
(Член 42, параграф 1, трета алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Капитализираните лихвени субсидии и субсидии за гаранционни такси по член 42, параграф 1, буква в) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, се изчисляват в края на периода на допустимост като сбор на дисконтираните задължения за плащане за целите и периодите, определени в посочения член, и в съответствие със съответните споразумения за финансиране.
2. Всички остатъчни средства по гаранционната блокирана сметка след изтичането на срока по член 42, параграф 1, буква в) от Регламент (ЕС) № 1303/2013 или в резултат на неочаквана ликвидация на финансовия инструмент преди края на този срок, се използват по реда на член 45 от посочения регламент.
Член 12
Критерии за определяне на разходите и таксите за управление въз основа на изпълнението
(Член 42, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Управляващият орган изчислява разходите и таксите за управление, които могат да бъдат декларирани като допустими разходи по член 42, параграф 1, буква г) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, по следните критерии, базирани на изпълнението, както е посочено в член 42, параграф 5 от споменатия регламент:
а)
преведените средства, осигурени по програмата в рамките на ЕСИФ;
б)
изплатените средства от инвестиции или от освобождаване на средства, за които е поето задължение по договори за гаранции;
в)
качеството на мерките, предприемани заедно с инвестицията преди решението за инвестиране да максимизира въздействието си и след това; и
г)
приноса на финансовия инструмент за постигането на целите и крайните продукти на програмата.
2. Управляващият орган информира мониторинговия комитет, създаден по силата на член 47 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, за разпоредбите относно базираното на изпълнението изчисление на извършените разходи за управление или на таксите за управление на финансовия инструмент. Мониторинговият комитет получава ежегодно доклади за разходите и таксите за управление, които са били действително платени през предходната календарна година.
Член 13
Прагове за разходите и таксите за управление
(Член 42, параграфи 5 и 6 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. По отношение на организация, изпълняваща фонд на фондове, разходите и таксите за управление, които може да бъдат декларирани като допустими разходи по силата на член 42, параграф 1, буква г) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, не надвишават сбора от следните елементи:
а)
3 % за първите 12 месеца след подписването на споразумението за финансиране, 1 % за следващите 12 месеца и след това по 0,5 % годишно от средствата от програмата, платени на фонда на фондове, изчислени пропорционално на изминалото време от момента на действителното плащане към фонда на фондове до най-ранната от следните дати - края на периода на допустимост, датата на изплащането на средствата обратно на управляващия орган или датата на ликвидацията; и
б)
0,5 % годишно от средствата от програмата, платени от фонда на фондове на финансовите посредници, изчислени пропорционално на изминалото време от момента на действителното плащане от фонда на фондове до най-ранната от следните дати - датата на изплащането на средствата обратно на управляващия орган, края на периода на допустимост или датата на ликвидацията;
2. По отношение на организациите, прилагащи финансови инструменти, чрез които се предоставят дялови участия, заеми, гаранции и микрокредити, в т.ч. когато са съчетани с безвъзмездни средства, лихвени субсидии или субсидии за гаранционни такси по силата на член 37, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, разходите и таксите за управление, които може да бъдат декларирани като допустими разходи по силата на член 42, параграф 1, буква г) от посочения регламент, не надвишават сбора от следните елементи:
а)
основно възнаграждение, което се изчислява по следния начин:
i)
за финансов инструмент за осигуряване на дялово участие: по 2,5 % годишно за първите 24 месеца след подписването на споразумението за финансиране и след това по 1 % годишно от средствата от програмата, за които е поето задължение за финансовия инструмент съгласно съответното споразумение за финансиране, изчислени пропорционално на изминалото време от датата на подписването на съответното споразумение за финансиране до най-ранната от следните дати - края на периода на допустимост, датата на изплащането на средствата обратно на управляващия орган или фонда на фондове или датата на ликвидацията;
ii)
за финансов инструмент във всички други случаи: по 0,5 % годишно от средствата от програмата, платени за финансовия инструмент, изчислени пропорционално на изминалото време от датата на действителното плащане към финансовия инструмент до най-ранната от следните дати - края на периода на допустимост, датата на изплащането на средствата обратно на управляващия орган или фонда на фондове или датата на ликвидацията; и
б)
възнаграждение въз основа на изпълнението, което се изчислява по следния начин:
i)
за финансов инструмент за осигуряване на дялово участие: по 2,5 % годишно от средствата от програмата, платени по смисъла на член 42, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на крайните получатели под формата на дялово участие, както и от реинвестираните средства, относими към средствата от програмата, които все още предстои да бъдат изплатени обратно на финансовия инструмент, изчислени пропорционално на изминалото време от датата на плащането към крайния получател до най-ранната от следните дати - датата на изплащането на инвестицията, края на процедурата по възстановяване в случай на отписване на активи, съответно пасиви, или края на периода на допустимост;
ii)
за финансов инструмент за отпускане на заеми: по 1 % годишно от средствата от програмата, платени по смисъла на член 42, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на крайните получатели под формата на заеми, и от реинвестираните средства, относими към средствата от програмата, които все още предстои да бъдат изплатени обратно на финансовия инструмент, изчислени пропорционално на изминалото време от датата на плащането към крайния получател до най-ранната от следните дати - датата на изплащането на инвестицията, края на процедурата по възстановяване в случай на неизпълнение на задълженията или края на периода на допустимост;
iii)
за финансов инструмент за предоставяне на гаранции: по 1,5 % годишно от средствата от програмата, за които е поето задължение по договори за гаранции с ненастъпил падеж по смисъла на член 42, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, както и от повторно използване на средствата, относими към средствата от програмата, изчислени пропорционално на изминалото време от датата на поемането на задължението до най-ранната от следните дати - падежа по договора за гаранция, края на процедурата по възстановяване в случай на неизпълнение на задълженията или края на периода на допустимост;
iv)
за финансов инструмент за отпускане на микрокредити: по 1,5 % годишно от средствата от програмата, платени по смисъла на член 42, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на крайните получатели под формата на микрокредити, и от реинвестираните средства, относими към средствата от програмата, които все още предстои да бъдат изплатени обратно на финансовия инструмент, изчислени пропорционално на изминалото време от датата на плащането към крайния получател до най-ранната от следните дати - датата на изплащането на инвестицията, края на процедурата по възстановяване в случай на неизпълнение на задълженията или края на периода на допустимост;
v)
за финансов инструмент за отпускане на безвъзмездни средства, лихвени субсидии или субсидии за гаранционни такси по силата на член 37, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 1303/2013: 0,5 % от размера на безвъзмездните средства, платени по смисъла на член 42, параграф 1, буква а) от посочения регламент в полза на крайни получатели.
Разпоредбите на настоящия параграф се прилагат за всяка организация, прилагаща финансов инструмент за предоставяне на гаранции, независимо че същата организация изпълнява фонд на фондове, при спазване на разпоредбите на параграф 4.
3. Общият размер на разходите и таксите за управление за целия период на допустимост по член 65, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 не може да превишава следните максимални размери:
а)
за фонд на фондове - 7 % от общия размер на средствата от програмата, платени на фонда на фондове;
б)
за финансов инструмент за осигуряване на дялово участие - 20 % от общия размер на средствата от програмата, платени за финансовия инструмент;
в)
за финансов инструмент за отпускане на заеми - 8 % от общия размер на средствата от програмата, платени за финансовия инструмент;
г)
за финансов инструмент за предоставяне на гаранции - 10 % от общия размер на средствата от програмата, платени за финансовия инструмент;
д)
за финансов инструмент за отпускане на микрокредити - 10 % от общия размер на средствата от програмата, платени за финансовия инструмент;
е)
за финансов инструмент за отпускане на безвъзмездни средства, лихвени субсидии или субсидии за гаранционни такси по силата на член 37, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 - 6 % от общия размер на средствата от програмата, платени за финансовия инструмент.
4. Когато една и съща организация изпълнява фонд на фондове и прилага финансов инструмент, нито размерите на допустимите разходи и такси за управление по параграфи 1 и 2, нито максималните размери по параграф 3 могат да се събират с натрупване за същите средства по програмата или за същите реинвестирани ресурси, относими към средствата по програмата.
5. Когато по-голямата част от капитала, инвестиран във финансови посредници, които осигуряват дялово участие, е предоставен от частни инвеститори или публични инвеститори, работещи съгласно принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика, а средствата от програмата са предоставени при равни условия спрямо частните инвеститори, разходите и таксите за управление се привеждат в съответствие с пазарните условия и не превишават разходите и таксите, платими от частните инвеститори.
6. Праговете по параграфи 1, 2 и 3 може да бъдат превишени, когато разходите и таксите се начисляват от организация, прилагаща финансовия инструмент (в т.ч. когато тя изпълнява фонд на фондове в съответните случаи), която е избрана чрез състезателна тръжна процедура съгласно приложимите разпоредби, и при тази тръжна процедура е доказана необходимостта от по-високи разходи и такси за управление.
Член 14
Възстановяване на капитализираните разходи и такси за управление за инструменти с дялово участие и микрокредити
(Член 42, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Капитализираните разходи и такси за управление, които трябва да бъдат възстановени като допустими разходи по силата на член 42, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, се изчисляват в края на периода на допустимост като сбор на дисконтираните разходи и такси за управление, които трябва да бъдат платени след периода на допустимост за срока по член 42, параграф 2 от посочения регламент, и съобразно със съответните споразумения за финансиране.
2. Капитализираните разходи и такси за управление, които трябва да бъдат платени след периода на допустимост за финансов инструмент за отпускане на микрокредити, не могат да превишават годишно 1 % от средствата от програмата, които са платени на крайните получатели по смисъла на член 42, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 1303/2013 под формата на заеми и които все още предстои да бъдат изплатени обратно на финансовия инструмент, изчислени пропорционално на изминалото време от края на периода на допустимост до най-ранната от следните дати - датата на изплащането на инвестицията, края на процедурата по възстановяване в случай на неизпълнение на задълженията или края на срока по член 42, параграф 2 от посочения регламент.
3. Капитализираните разходи и такси за управление, които трябва да бъдат платени след периода на допустимост за финансов инструмент за осигуряване на дялово участие, не могат да превишават годишно 1,5 % от средствата от програмата, които са платени на крайните получатели по смисъла на член 42, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 1303/2013 под формата на дялово участие и които все още предстои да бъдат изплатени обратно на финансовия инструмент, изчислени пропорционално на изминалото време от края на периода на допустимост до най-ранната от следните дати - датата на изплащането на инвестицията, края на процедурата по възстановяване в случай на неизпълнение на задълженията или края на срока по член 42, параграф 2 от посочения регламент.
4. Всички остатъчни средства по гаранционната блокирана сметка след изтичането на срока по член 42, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 или в резултат на неочаквана ликвидация на финансовия инструмент преди края на този срок се използват по реда на член 45 от посочения регламент.
РАЗДЕЛ III
Метод за изчисляване на дисконтираните нетни приходи от операции, които генерират нетни приходи
Член 15
Метод за изчисляване на дисконтираните нетни приходи
(Член 61, параграф 3, седма алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. За прилагането на метода по член 61, параграф 3, първа алинея, буква б) от Регламент (ЕС) № 1303/2013 дисконтираните нетни приходи от всяка операция се изчисляват чрез приспадане на дисконтираните разходи от дисконтираните приходи и чрез прибавяне на остатъчната стойност на инвестицията в съответните случаи.
2. Дисконтираните нетни приходи от дадена операция се изчисляват за определен референтен период, приложим за сектора на тази операция съгласно приложение I. Референтният период включва периода на изпълнение на операцията.
3. Приходите и разходите се определят чрез прилагане на метода на пределните величини, основаващ се на съпоставяне на приходите и разходите при варианта за новата инвестиция с приходите и разходите при вариант без инвестиция.
Когато дадена операция се състои от нов актив, приходите и разходите са тези на новата инвестиция.
4. Когато данъкът върху добавената стойност (ДДС) не е допустим разход по силата на член 69, параграф 3, буква в) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, изчислението на дисконтираните нетни приходи се извършва въз основа на стойностите без ДДС.
Член 16
Определяне на приходите
(Член 61, параграф 3, седма алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
За изчисляването на дисконтираните нетни приходи приходите се определят въз основа на следното:
а)
в съответните случаи таксите за ползвателите се установяват въз основа на принципа „замърсителят плаща“, като се отчитат съображенията за поносимост, когато това е целесъобразно;
б)
в приходите не се включват трансферите от националните или регионалните бюджети или от националните системи за обществено осигуряване;
в)
когато с дадена операция се добавят нови активи за допълване на съществуваща услуга или инфраструктура, се взема под внимание както допълнителният принос от старите потребители, така и приносът от новите потребители на новата или разширената услуга или инфраструктура.
Член 17
Определяне на разходите
(Член 61, параграф 3, седма алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
За изчисляването на дисконтираните нетни приходи се отчитат следните разходи, възникващи през референтния период по член 15, параграф 2:
а)
разходите за замяна на краткотрайното оборудване, осигуряваща техническото осъществяване на операцията;
б)
постоянните оперативни разходи, в т.ч. разходите за поддръжка, например разходите за персонал, поддръжка и ремонт, общо управление и администрация, застраховки;
в)
променливите оперативни разходи, в т.ч. разходите за поддръжка, например разходите за суровини, енергия и други материали за производството, както и разходите за поддръжка и ремонт, необходими за удължаване на срока на операцията.
Член 18
Остатъчна стойност на инвестицията
(Член 61, параграф 3, седма алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Когато активите по дадена операция имат проектен срок на годност, който надвишава референтния период по член 15, параграф 2, остатъчната им стойност се определя чрез изчисляване на нетната настояща стойност на паричните потоци в оставащите години от жизнения цикъл на операцията. Други методи за изчисляване на остатъчната стойност могат да се използват при надлежно обосновани обстоятелства.
2. Остатъчната стойност на инвестицията се включва в изчислението на дисконтираните нетни приходи от операцията само ако приходите превишават разходите по член 17.
Член 19
Дисконтиране на паричните потоци
(Член 61, параграф 3, седма алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. При изчисляването на разходите и приходите се отчитат само предвижданите изходящи и входящи парични потоци по операцията. Паричните потоци се определят за всяка година, през която се плащат или получават паричните средства по операцията, за целия референтен период по член 15, параграф 2.
2. Непаричните счетоводни елементи като амортизация, резерви за бъдещи разходи за замяна и резерви за непредвидени разходи се изключват от изчислението.
3. Паричните потоци се дисконтират към текущия настоящ момент, като се използва финансова норма на дисконтиране от 4 % в реално изражение като индикативен целеви показател за публичните инвестиционни операции, съфинансирани от ЕСИФ.
4. Държавите членки могат да използват финансова норма на дисконтиране, различна от 4 %, ако обосноват избора на този целеви показател и гарантират, че се използва последователно за всички сходни операции в същия сектор.
5. Стойности, различни от 4 %, могат да бъдат обосновани с оглед на:
а)
специфичните макроикономически условия в държавата членка и международните макроикономически тенденции и конюнктура; или
б)
характерните особености на инвеститора или структурата на изпълнение, например публично-частни партньорства; или
в)
характерните особености на сектора.
6. За да установят собствени финансови норми на дисконтиране, държавите членки изчисляват средната дългосрочна възвръщаемост от алтернативна, безрискова кошница от инвестиции, независимо дали местни или международни, които те считат за най-подходящи. На бенефициерите се предоставя информация за различните финансови норми на дисконтиране.
РАЗДЕЛ IV
Определяне на единните ставки за непреките разходи и съответните методи, които се прилагат в рамките на други политики на Съюза
Член 20
Финансиране на непреките разходи с единна ставка въз основа на Регламент (ЕС) № 1290/2013
(Член 68, параграф 1, втора алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
Непреките разходи може да бъдат изчислявани чрез прилагане на единна ставка, установена в съответствие с член 29, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1290/2013, за следните видове операции или проекти, които са част от операции:
а)
операциите, подкрепяни от ЕФРР по кодове за областта на интервенцията 056, 057 или 060-065 съгласно таблица 1 от приложението към Регламент за изпълнение (ЕС) № 215/2014 на Комисията (5) и осъществени по един от инвестиционните приоритети по член 5, параграф 1, букви а) и б), параграф 2, буква б), параграф 3, букви а) и в) и параграф 4, буква е) от Регламент (ЕС) №.1301/2013 на Европейския парламент и на Съвета (6);
б)
операциите, подкрепяни от ЕСФ по код за областта на интервенцията 04 съгласно таблица 6 от приложение I към Регламент за изпълнение (ЕС) № 215/2014 и допринасящи за засилване на научните изследвания, развойната дейност в областта на технологиите и иновациите в съответствие с член 3, параграф 2, буква в) от Регламент (ЕС) № 1304/2013 на Европейския парламент и на Съвета;
в)
операциите, подкрепяни от ЕЗФРСР по реда на членове 17, 26 или 35 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 и допринасящи за постигането на целите по приоритета на Съюза по член 5, параграф 1 от посочения регламент. Когато операцията е програмирана по реда на членове 17 и 26 от Регламент (ЕС) № 1305/2013, се вземат предвид само операциите, изпълнявани от оперативна група в рамките на Европейското партньорство за иновации с финансиране по силата на член 35, параграф 1, буква в) от посочения регламент;
г)
операциите, подкрепяни от ЕФМДР и програмирани по реда на член 28, член 37 или член 41, параграф 5 от бъдещия законодателен акт на Съюза за определяне на условията за финансовата подкрепа за политиката в областта на морското дело и рибарството за програмния период 2014-2020 г.
Член 21
Финансиране на непреките разходи с единна ставка въз основа на Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012
(Член 68, параграф 1, втора алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
Непреките разходи може да бъдат изчислявани чрез прилагане на единната ставка, установена по силата на член 124, параграф 4 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (7) за следните видове операции или проекти, които са част от операции:
а)
операциите, подкрепяни от ЕФРР по кодове за областта на интервенцията 085, 086 или 087 съгласно таблица 1 от приложението към Регламент за изпълнение (ЕС) № 215/2014 и осъществени по един от инвестиционните приоритети по член 5, параграф 5, буква а) и параграф 6, буква г) от Регламент (ЕС) № 1301/2013;
б)
операциите, подкрепяни от ЕСФ по код за областта на интервенцията 01 съгласно таблица 6 от приложение I към Регламент за изпълнение (ЕС) № 215/2014 и допринасящи за подкрепата за прехода към икономика, която е нисковъглеродна, устойчива на изменението на климата, екологично устойчива и използваща ефикасно ресурсите, по силата на член 3, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕС) № 1304/2013;
в)
операциите, подкрепяни от ЕЗФРСР по реда на член 17 и член 25 от Регламент (ЕС) № 1305/2013 и допринасящи за постигането на целите по приоритет на Съюза, определен в член 5, параграфи 4 и 5 от посочения регламент;
г)
операциите, подкрепяни от ЕФМДР и програмирани по реда на член 36, член 38, член 39, параграф 1, член 46, параграф 1, букви д) и и), член 54 и член 79в, параграф 1, буква б) от бъдещия законодателен акт на Съюза за определяне на условията за финансовата подкрепа за политиката в областта на морското дело и рибарството за програмния период 2014-2020 г.
ГЛАВА III
РАЗПОРЕДБИ ЗА ДОПЪЛНЕНИЕ НА ТРЕТА ЧАСТ ОТ РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1303/2013, ПРИЛОЖИМИ ЗА ЕФРР И КОХЕЗИОННИЯ ФОНД И ОТНАСЯЩИ СЕ ДО МЕТОДИКАТА, КОЯТО ТРЯБВА ДА СЕ ИЗПОЛЗВА ПРИ ИЗВЪРШВАНЕТО НА ПРЕГЛЕДА НА КАЧЕСТВОТО НА ГОЛЕМИ ПРОЕКТИ
Член 22
Изисквания за независимите експерти, извършващи прегледа на качеството
(Член 101, четвърта алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Прегледът на качеството на големи проекти по член 101, трета алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013 се извършва от независими експерти, които:
а)
имат значителен технически опит по отношение на всички етапи от проектния цикъл;
б)
имат богат международен опит в съответните инвестиционни сектори;
в)
притежават значителни експертни знания в анализа и оценката на социално-икономическите ползи;
г)
имат значителни знания и опит в правото, политиката и процедурите на Съюза в съответните области;
д)
са независими по отношение на всички органи, участващи пряко или косвено в одобряването или изпълнението на големия проект или в експлоатацията на реализирания по проекта обект;
е)
не са в конфликт на интереси на никое равнище във връзка с големия проект;
ж)
нямат търговски интереси във връзка с големия проект;
з)
притежават необходимите езикови знания и умения.
2. Когато държава членка предвижда да упълномощи независими експерти, различни от онези, които получават техническа подкрепа по инициатива на Комисията по силата на член 58 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, тя трябва да поиска съгласието на Комисията съгласно член 101, трета алинея от посочения регламент. Това съгласие се дава въз основа на документи, доказващи, че експертите отговарят на изискванията по параграф 1 от настоящия член.
В срок от три месеца от подаване на искането Комисията съобщава на държавата членка дали е съгласна с упълномощаването на предложените независими експерти.
Член 23
Преглед на качеството на големи проекти
(Член 101, четвърта алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Независимите експерти извършват оценка въз основа на информацията по член 101, първа алинея, букви а)-и) от Регламент (ЕС) № 1303/2013. Независимите експерти могат да поискат допълнителни сведения, които смятат за необходими за прегледа на качеството.
Държавата членка и независимите експерти могат да се договорят тази работа да се допълва от посещения на място.
За целите на оценката независимите експерти могат - по договорка с държавите членки - да се допитват до Комисията по въпроси, свързани с държавните помощи.
2. За целите на прегледа на качеството независимите експерти извършват следното:
а)
проверяват дали операцията представлява голям проект по смисъла на член 100 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, дали големият проект не е приключена операция по смисъла на член 2, параграф 14 и член 65, параграф 6 от посочения регламент и дали големият проект е включен в съответната оперативна програма;
б)
проверяват пълнотата, последователността и точността на информацията по член 101, първа алинея, букви а)-и) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, представена във формата по член 101, пета алинея от посочения регламент;
в)
оценяват качеството на големия проект въз основа на критериите по приложение II към настоящия регламент;
г)
изготвят доклад за независимия преглед на качеството (наричан по-нататък „доклад за НПК“) във формата по член 102, параграф 1, трета алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013. В доклада за НПК независимите експерти излагат и обосновават по недвусмислен начин своите констатации за елементите по настоящия параграф.
3. Оценката въз основа на прегледа на качеството на голям проект е положителна по смисъла на член 102, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, ако независимите експерти заключат, че са изпълнени всички критерии по приложение II към настоящия регламент.
ГЛАВА IV
РАЗПОРЕДБИ ЗА ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЧЕТВЪРТА ЧАСТ ОТ РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1303/2013, КОИТО СЕ ПРИЛАГАТ ЗА ЕФРР, ЕСФ, КОХЕЗИОННИЯ ФОНД И ЕФМДР
РАЗДЕЛ I
Данни, които трябва да се записват и съхраняват в електронна форма
Член 24
Данни, които трябва да се записват и съхраняват в електронна форма
(Член 125, параграф 8 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Данните, които трябва да се записват и съхраняват в електронна форма за всяка операция в рамките на системата за мониторинг, установена по член 125, параграф 2, буква г) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, са посочени в приложение III към настоящия регламент.
2. За всяка операция се записват и съхраняват съответните данни, включително данни за отделните участници в съответните случаи, за да се осигури възможност за обобщаване, когато това е необходимо за целите на мониторинга, оценяването, финансовото управление, проверките и одита. Тези данни също така трябва да позволяват обобщаването им чрез натрупване за целия програмен период. За ЕСФ данните се записват и се съхраняват по начин, който позволява на управляващите органи да изпълняват задачите, свързани с мониторинга и оценяването, в съответствие с изискванията по член 56 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 и членове 5 и 19 от Регламент (ЕС) № 1304/2013, както и приложения I и II към същия регламент.
3. Когато дадена операция получава подкрепа по няколко оперативни програми, няколко приоритета или няколко фонда или по отношение на повече от една категория региони, информацията, посочена в полета 23-113 от приложение III, се записва по начин, който позволява данните да бъдат извличани разпределени по оперативни програми, приоритети, фондове или региони. Трябва да има възможност и за извличане на данните за показателите, посочени в полета 31-40 от приложение III, разпределени по инвестиционни приоритети и пол в съответните случаи.
РАЗДЕЛ II
Одитна следа и използване на данните, събирани по време на одитите
Член 25
Подробни минимални изисквания за одитната следа
(Член 125, параграф 9 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Подробните минимални изисквания за одитната следа по отношение на счетоводните регистри, които трябва да се водят, и разходооправдателните документи, които трябва да се съхраняват, са следните:
а)
одитната следа осигурява възможност да се провери прилагането на критериите за подбор, определени от мониторинговия комитет за оперативната програма;
б)
по отношение на безвъзмездните средства и възстановимата помощ по член 67, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 1303/2013 одитната следа осигурява възможност за равняване на сертифицираните пред Комисията обобщени суми с подробните данни от счетоводните регистри и разходооправдателните документи, с които разполагат сертифициращият орган, управляващият орган, междинните звена и бенефициерите по отношение на операциите, съфинансирани по оперативната програма;
в)
по отношение на безвъзмездните средства и възстановимата помощ по член 67, параграф 1, букви б) и в) и член 109 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 и по член 14, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1304/2013, одитната следа осигурява възможност за равняване на сертифицираните пред Комисията обобщени суми с подробните данни относно крайните продукти или резултатите и с разходооправдателните документи, с които разполагат сертифициращият орган, управляващият орган, междинните звена и бенефициерите, в т.ч. в съответните случаи документи относно метода за определяне на стандартните таблици на единичните разходи и еднократните суми, по отношение на операциите, съфинансирани по оперативната програма;
г)
по отношение на разходите, определени по реда на член 67, параграф 1, буква г) и член 68, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, чрез одитната следа се показва и обосновава методът на изчисление (в съответните случаи) и базата, въз основа на която са били определени единните ставки и допустимите преки разходи или разходите, декларирани съгласно други избрани категории, за които се прилага единната ставка;
д)
по отношение на разходите, определени по реда на член 68, параграф 1, букви б) и в) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, член 14 от Регламент (ЕС) № 1304/2013 и член 20 от Регламент (ЕС) № 1299/2013, одитната следа осигурява възможност да се обосноват допустимите преки разходи, за които се прилага единната ставка;
е)
одитната следа осигурява възможност за проверка на плащането на публичните средства към бенефициера;
ж)
за всяка операция според случая одитната следа включва техническата спецификация и плана за финансиране, документите, свързани с одобряването на отпускането на безвъзмездните средства, документите, свързани с процедурите за възлагане на обществени поръчки, както и отчетите на бенефициера и докладите относно извършените проверки и одити;
з)
одитната следа включва информация за проверките и одитите на управлението, извършени във връзка с операцията;
и)
без да се засягат член 19, параграф 3 и приложения I и II към Регламент (ЕС) № 1304/2013, одитната следа осигурява възможност за равняване на данните за показателите за крайните продукти по операцията с целите и отчетените данни и резултати по програмата;
й)
по отношение на финансовите инструменти одитната следа включва разходооправдателните документи по член 9, параграф 1, буква ж) от настоящия регламент.
За разходите по букви в) и г) одитната следа осигурява възможност да се провери съответствието на използвания от управляващия орган метод на изчисление с член 67, параграф 5 и член 68, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 и член 14, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1304/2013.
2. Управляващият орган гарантира, че се води регистър, в който се вписват идентификационните данни и адресите на организациите, съхраняващи всички разходооправдателни документи, необходими за осигуряването на одитна следа, отговаряща на всички минимални изисквания по параграф 1.
Член 26
Използване на данните, които се събират по време на одитите, извършвани от длъжностни лица на Комисията или от упълномощени представители на Комисията
(Член 127, параграф 8 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Комисията взема всички необходими мерки, за да предотврати разкриването или получаването на достъп без разрешение до лични данни, събирани от нея по време на одитите.
2. Комисията използва данните, които събира по време на одитите си, единствено с цел изпълнение на своите задължения по член 75 от Регламент (ЕС) № 1303/2013. Европейската сметна палата и Европейската служба за борба с измамите имат достъп до събираните данни.
3. Събираните данни не се изпращат на други лица освен на тези в държавите членки или в рамките на институциите на Съюза, чиито задължения изискват те да имат достъп до тях в съответствие с приложимите разпоредби без изричното съгласие на държавата членка, която предоставя данните.
РАЗДЕЛ III
Обхват и съдържание на одитите на операциите и отчетите и методика за формиране на извадката от операции
Член 27
Одити на операциите
(Член 127, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Одитите на операциите се извършват за всяка счетоводна година въз основа на извадка от операциите, която се формира по метод, установен или одобрен от одитния орган в съответствие с член 28 от настоящия регламент.
2. Одитите на операциите се извършват въз основа на разходооправдателните документи, съставляващи одитната следа, и чрез тях се проверяват законосъобразността и редовността на декларираните пред Комисията разходи, включително следните аспекти:
а)
дали операцията е била избрана съгласно критериите за подбор за оперативната програма, дали не е била физически приключена или изцяло изпълнена, преди бенефициерът да представи заявлението за финансиране по оперативната програма, дали е била изпълнена в съответствие с решението за одобрение и дали са изпълнени приложимите към момента на одита условия по отношение на функционалността, предназначението и преследваните цели;
б)
дали разходите, декларирани пред Комисията, съответстват на счетоводните регистри и дали изискваните разходооправдателни документи показват наличието на подходяща одитна следа съгласно посоченото в член 25 от настоящия регламент;
в)
за декларираните пред Комисията разходи, определени по реда на член 67, параграф 1, букви б) и в) и член 109 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 и член 14, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1304/2013 - дали крайните продукти и резултатите, на които се основават плащанията за бенефициера, са били постигнати, дали данните за участниците или данните от другите регистри, свързани с крайните продукти и резултатите, съответстват на информацията, представена на Комисията, и дали изискваните разходооправдателни документи показват наличието на подходяща одитна следа съгласно посоченото в член 25 от настоящия регламент.
Чрез одитите се проверява също така дали публичните средства са били платени на бенефициера в съответствие с член 132, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1303/2013.
3. Одитите на операциите включват в съответните случаи проверка на място на физическото изпълнение на операцията.
4. Чрез одитите на операциите се проверяват точността и пълнотата на съответните разходи, регистрирани от сертифициращия орган в неговата счетоводна система, и равнението на одитната следа на всички равнища.
5. Когато е видно, че установените проблеми са от системен характер и следователно създават риск за други операции по оперативната програма, одитният орган взема мерки за извършването на допълнителен преглед, включително на допълнителни одити при необходимост, за да установи мащаба на тези проблеми, и отправя препоръки за необходимите корективни действия.
6. Само разходите, попадащи в обхвата на извършен по реда на параграф 1 одит, се включват в общия размер на одитираните разходи при докладването пред Комисията за годишното покритие. За тези цели се използва образецът за контролния доклад, изготвен по силата на член 127, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 1303/2013.
Член 28
Методика за формиране на извадката от операции
(Член 127, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Одитният орган установява метода за формиране на извадката (т.е. метода за подбор на единиците в извадката) в съответствие с посочените в настоящия член изисквания, като взема под внимание международно приетите одитни стандарти - одитните стандарти на Международната организация на върховните одитни институции (INTOSAI), Международната федерация на счетоводителите (IFAC) или Института на вътрешните одитори (IIA).
2. Като допълнение към разясненията, включени в стратегията за одитите, одитният орган води регистър на документацията и извършените професионални преценки, използвани за установяване на методите за формиране на извадките, които обхващат етапите на планиране, подбор, проверка и оценяване, за да се докаже, че установеният метод е подходящ.
3. Извадката трябва да бъде представителна за съвкупността, от която е формирана, за да се осигури възможност за одитния орган да изготви валидно одитно становище в съответствие с член 127, параграф 5, буква а) от Регламент (ЕС) № 1303/2013. Съвкупността се състои от разходите по дадена оперативна програма или група оперативни програми, обхванати от обща система за управление и контрол, които са включени в заявленията за плащане, подадени до Комисията по реда на член 131 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 за дадена счетоводна година. Извадката може да бъде формирана през счетоводната година или след изтичането ѝ.
4. За прилагането на член 127, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 даден метод на формиране на извадка е статистически, когато с него се осигурява следното:
i)
случаен подбор на единиците в извадката;
ii)
използване на теорията на вероятностите за оценяване на резултатите от извадката, в т.ч. измерване и контрол на риска от грешка на представителността, както и на планираната и постигнатата точност.
5. Методът за формиране на извадката гарантира случайния подбор на всяка единица от съвкупността чрез използването на случайни числа, генерирани за всяка единица от съвкупността, за да се подберат единиците в извадката, или чрез систематичен подбор, като се използва отправна точка, избрана на случаен принцип, и след това се прилага подборна крачка за избирането на останалите единици.
6. Статистическата единица се определя от одитния орган въз основа на професионална преценка. Статистическата единица може да бъде операция, проект в рамките на дадена операция или искане за плащане от бенефициер. Информацията относно определената статистическа единица и професионалната преценка, използвана за тази цел, се включват в контролния доклад.
7. Когато свързаните с дадена статистическа единица общи разходи за счетоводната година са отрицателна величина, те се изключват от съвкупността по параграф 3 и се одитират отделно. Одитният орган може да формира извадка и от тази отделна съвкупност.
8. Когато се прилагат условията за пропорционалния контрол по член 148, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, одитният орган може да изключи единиците по посочения член от съвкупността, от която се формира извадка. Ако съответната операция вече е била избрана в извадката, одитният орган я заменя чрез подходящ случаен подбор.
9. Одитират се всички декларирани пред Комисията разходи в извадката.
Когато избраните статистически единици са свързани с голям брой съответни искания за плащане или фактури, одитният орган може да ги одитира чрез подизвадки, като подбира свързаните с тях искания за плащане или фактури, използвайки същите параметри за формирането на извадка, използвани за подбора на статистическите единици в основната извадка.
В този случай подходящите обеми на извадките се изчисляват в рамките на всяка статистическа единица, която трябва да бъде одитирана, и във всички случаи за всяка статистическа единица обемът е най-малко 30 съответни искания за плащане или фактури.
10. Одитният орган може да приложи райониране, като раздели генералната съвкупност на подсъвкупности - райони, всеки от които представлява група от статистически единици, които притежават сходни характеристики, по-специално по отношение на риска или очаквания процент на грешките или когато генералната съвкупност включва операции, които са съставени от финансовите средства от дадена оперативна програма за финансови инструменти или други единици с висока стойност.
11. Одитният орган оценява надеждността на системата като висока, средна или ниска, като взема под внимание резултатите от одитите на системите, за да определи техническите параметри за формирането на извадките, така че комбинираното ниво на увереност при одитите на системите и одитите на операциите да е високо. За система, оценена като система с висока надеждност, използваната гаранционна вероятност при формирането на извадка от операциите трябва да бъде най-малко 60 %. За система, оценена като система с ниска надеждност, използваната гаранционна вероятност при формирането на извадка от операциите трябва да бъде най-малко 90 %. Максималният праг на същественост трябва да бъде 2 % от разходите по параграф 3.
12. Когато бъдат открити нередности или риск от нередности, одитният орган решава въз основа на професионална преценка дали е необходимо да одитира чрез допълнителна извадка още операции или части от операции, които не са били одитирани чрез случайната извадка, за да се отчетат установените специфични рискови фактори.
13. Одитният орган анализира резултатите от одитите на допълнителната извадка отделно, изготвя заключения въз основа на тези резултати и ги съобщава на Комисията чрез годишния контролен доклад. Откритите в допълнителната извадка нередности не се включват в изчисляването на прогнозираната стохастична грешка на случайната извадка.
14. Въз основа на резултатите от одитите на операциите за целите на одитното становище и контролния доклад по член 127, параграф 5, буква а) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, одитният орган изчислява общия процент на грешките, който е сборът от прогнозираните стохастични грешки и в съответните случаи системните грешки и некоригираните необичайни грешки, разделен на обема на съвкупността.
Член 29
Одити на отчетите
(Член 127, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Одитите на отчетите по член 137, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 се извършват от одитния орган за всяка счетоводна година.
2. Чрез одита на отчетите се осигурява достатъчна увереност относно пълнотата, точността и верността на сумите, декларирани в отчетите.
3. За целите на параграфи 1 и 2 одитният орган по-специално взема под внимание резултатите от одитите на системите, извършени по отношение на сертифициращия орган, и от одитите на операциите.
4. Одитът на системата включва проверка на надеждността на счетоводната система на сертифициращия орган и проверка чрез извадка на точността на разходите по отношение на отменените и възстановените суми, регистрирани в счетоводната система на сертифициращия орган.
5. За целите на одитното становище, за да направи заключение, че отчетите дават вярна и честна представа, одитният орган проверява дали всички данни, изисквани по член 137 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, са правилно включени в отчетите и съответстват на счетоводните регистри, водени от всички съответни органи или организации и бенефициери. По-конкретно, одитният орган проверява следното въз основа на отчетите, които трябва да му бъдат представени от сертифициращия орган:
а)
дали общият размер на декларираните допустими разходи по член 137, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, се равнява с разходите и съответните публични средства, включени в заявленията за плащане, подадени до Комисията за съответната счетоводна година, и - в случай на разлики - дали в отчетите са включени подходящи разяснения за разликите;
б)
дали отменените и възстановените през счетоводната година суми, сумите, които трябва да бъдат възстановени към края на счетоводната година, възстановяванията на суми, извършени съгласно член 71 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, и неподлежащите на възстановяване суми, представени в отчетите, съответстват на сумите, регистрирани в счетоводните системи на сертифициращия орган, и се основават на решения от страна на отговорния управляващ орган или сертифициращ орган;
в)
дали определени разходи са били изключени от отчетите в съответните случаи по силата на член 137, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 и дали всички изискани корекции са отразени в отчетите за съответната счетоводна година;
г)
дали средствата от дадена програма, платени за финансови инструменти, и авансовите плащания на държавна помощ за бенефициерите се потвърждават от информацията, предоставена от управляващия орган и от сертифициращия орган.
Проверките по букви б), в) и г) може да се извършват чрез извадка.
РАЗДЕЛ IV
Финансови корекции, налагани от Комисията във връзка с недостатъци на системите
Член 30
Критерии за определяне на сериозните недостатъци във функционирането на системите за управление и контрол
(Член 144, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Комисията извършва оценка на функционирането на системите за управление и контрол въз основа на всички налични резултати от одитите на системите, в т.ч. изпитванията на контролните функции, и от одитите на операциите.
Оценката обхваща условията за вътрешен контрол по програмата, дейностите по управление и контрол на управляващия и сертифициращия орган, мониторинга от страна на управляващия и сертифициращия орган и дейностите по контрол на одитния орган и се основава на проверка за спазването на ключовите изисквания, изложени в таблица 1 от приложение IV.
Изпълнението на тези ключови изисквания се оценява въз основа на категориите по таблица 2 от приложение IV.
2. Основните видове сериозни недостатъци във функционирането на системите за управление и контрол са случаите, в които се преценява, че някое от ключовите изисквания по таблица 1, точки 2, 4, 5, 13, 15, 16 и 18 от приложение IV или две или повече други ключови изисквания от таблица 1 от приложение IV попадат в категория 3 или 4 от таблица 2 от приложение IV.
Член 31
Критерии за прилагане на единни ставки или екстраполирани финансови корекции и критерии за определяне на размера на финансовата корекция
(Член 144, параграф 6 от Регламент (ЕС) № 1303/2013)
1. Финансови корекции се налагат за цяла оперативна програма или за част от нея, когато Комисията установи един или повече сериозни недостатъци във функционирането на системата за управление и контрол.
Независимо от първата алинея екстраполирани финансови корекции се налагат за цяла оперативна програма или за част от нея, когато Комисията установи системни нередности в представителна извадка от операции, като по този начин се осигурява възможност за по-точно количествено измерване на риска за бюджета на Съюза. В такъв случаи резултатите от проучването на представителната извадка се екстраполират върху останалата част от съвкупността, от която е била формирана извадката, с цел определяне на финансовата корекция.
2. Размерът на корекцията с единна ставка се определя чрез отчитане на следните елементи:
а)
относителното значение на сериозния недостатък или сериозните недостатъци в рамките на системата за управление и контрол като цяло;
б)
честотата и обхвата на сериозния недостатък или сериозните недостатъци;
в)
размера на риска от загуба за бюджета на Съюза.
3. Като се отчитат тези елементи, размерът на финансовата корекция се определя по следния начин:
а)
единна ставка на корекцията от 100 % се прилага, когато сериозният недостатък или сериозните недостатъци в системата за управление и контрол са толкова съществени, чести или широкоразпространени, че водят до пълна неизправност на системата, която излага на риск законосъобразността и редовността на всички съответни разходи;
б)
единна ставка на корекцията от 25 % се прилага, когато сериозният недостатък или сериозните недостатъци в системата за управление и контрол са толкова чести и широкоразпространени, че водят до изключително сериозна неизправност на системата, която излага на риск законосъобразността и редовността на много голям дял от съответните разходи;
в)
единна ставка на корекцията от 10 % се прилага, когато сериозният недостатък или сериозните недостатъци в системата за управление и контрол се дължат на непълно, неефективно или нередовно функциониране на системата, което излага на риск законосъобразността и редовността на голям дял от съответните разходи;
г)
единна ставка на корекцията от 5 % се прилага, когато сериозният недостатък или сериозните недостатъци в системата за управление и контрол се дължат на непоследователно функциониране на системата, което излага на риск законосъобразността и редовността на значителен дял от съответните разходи.
4. Когато налагането на корекция с единна ставка, определена по реда на параграф 3, би било непропорционално, размерът на корекцията се намалява.
5. Когато поради факта, че отговорните органи не са предприели подходящи корективни мерки след налагането на финансова корекция през дадена счетоводна година, същият сериозен недостатък или същите сериозни недостатъци бъдат установени в следваща счетоводна година, въз основа на продължаващото наличие на този недостатък или тези недостатъци корекцията може да бъде увеличена до размер, който не надвишава следващия предвиден по-висок размер.
Член 32
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 24 се прилага от 1 декември 2014 г. по отношение на записваните и съхранявани данни по приложение III, с изключение на данните от полета 23-40, 71-78 и 91-105. По отношение на данните от посочените полета от приложение III член 24 се прилага от 1 юли 2015 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 3 март 2014 година година.
KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 480/2014,
3. märts 2014,
millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, (1) eriti selle artikli 22 lõiget 7, artikli 37 lõiget 13, artikli 38 lõiget 4, artikli 40 lõiget 4, artikli 41 lõiget 3, artikli 42 lõikeid 1 ja 6, artikli 61 lõiget 3, artikli 68 lõiget 1, artiklit 101, artikli 125 lõikeid 8 ja 9, artikli 127 lõikeid 7 ja 8 ning artikli 144 lõiget 6,
ning arvestades järgmist:
(1)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013 kehtestab teises osas ühissätted, mida kohaldatakse Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF), Euroopa Sotsiaalfondi (ESF), Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi (EMKF) suhtes, mis toimivad nüüd ühises raamistikus („Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid” ehk „ESI fondid”). Lisaks sisaldab kõnealuse määruse kolmas osa üldsätteid, mida kohaldatakse ERFi, ESFi ja Ühtekuuluvusfondi suhtes, kuid ei kohaldata EAFRD ega EMKFi suhtes, ning kõnealuse määruse neljas osa sisaldab üldsätteid, mida kohaldatakse ERFi, ESFi, Ühtekuuluvusfondi ja EMKFi suhtes, kuid ei kohaldata EAFRD suhtes. Seega on määrusega kehtestatud sätteid, mida kohaldatakse kõigile ESI fondidele, ning ka sätteid, mida kohaldatakse ainult ERFile ja Ühtekuuluvusfondile või ERFile, ESFile, Ühtekuuluvusfondile ja EMKFile.
(2)
Vaja on kehtestada üksikasjalikud eeskirjad seoses kriteeriumidega finantskorrektsiooni taseme kindlaksmääramiseks, mida komisjon tulemusraamistikus iga ESI fondide poolt toetatavate programmidega hõlmatud prioriteedi puhul kohaldada võib.
(3)
Selliseid finantskorrektsioone võib kohaldada ainult mitme tingimuse samaaegse täidetuse korral. Finantskorrektsiooni tase tuleks määrata ühtsete määrade alusel, mis on seotud füüsilise lõpuleviimise ning finantsvahendite kasutusvõime alusel arvutatud koefitsendiga. Välistegureid, mis aitavad tekkida suurel puudujäägil tulemusraamistikus 2023. aastaks seatud lõppeesmärkide saavutamisel, välja arvatud finantskorrektsiooni välistavaid tegureid, tuleks käsitleda juhtumipõhiselt ning need võiksid olla aluseks madalama korrektsioonimäära kasutamisele võrreldes võrreldes tavapäraselt koefitsiendi alusel kasutatava määraga.
(4)
Tulemusraamistikus kohaldatavate finantskorrektsioonide taseme kindlaksmääramise kriteeriumeid käsitlevates sätetes tuleks käsitleda eraldi spetsiaalset eraldist noorte tööhõive algatusele.
(5)
Erieeskirjadega tuleks täpsustada rahastamisvahenditest antava toetuse abil maa ostmist käsitlevad sätted.
(6)
Sidus raamistik tehnilise abi toetuste ja rahastamisvahendi kombineerimiseks üksiktegevuse raames nõuab, et see oleks lubatud ainult perspektiivse investeeringu tehniliseks ettevalmistamiseks lõppsaaja heaks.
(7)
Tagamaks, et rahastamisvahendite rakendamine usaldataks asutustele, kellel on sobiv võimekus nende rakendamiseks kooskõlas ESI fondide eesmärkide ja prioriteetidega ning kõige tõhusamal viisil, tuleb sätestada selliste asutuste valimise kriteeriumid koos nende rolli, kohustuste ja vastutusega.
(8)
Tagamaks garantiisid andvate rahastamisvahendite usaldusväärset finantsjuhtimist, peaksid programmidest tehtavad maksed põhinema usaldusväärsel eelneval riskihinnangul, võttes arvesse sobivat kordistit.
(9)
Tagamaks rahastamisvahendite rakendamist kooskõlas kohaldatavate õigusaktidega, tuleks kehtestada erisätted nende juhtimise ja kontrolli, kaasa arvatud auditeerimise kohta.
(10)
Tagamaks programmist rahastamisvahenditele tehtavate maksete usaldusväärset finantsjuhtimist, peaks nende maksete tühistamine kajastuma alati asjakohaselt vastavates maksetaotlustes.
(11)
Tagamaks rahastamiskõlblike kapitaliseeritud intressitoetuste ja garantiitasude toetuste järjekindlat arvutamist, tuleks sätestada nende arvutamise erieeskirjad.
(12)
Tagamaks summade kiiret ja tõhusat kasutuselevõttu reaalmajanduses ja usaldusväärset finantsjuhtimist, kindlustades samas rahastamisvahendeid rakendavate asutuste mõistliku hüvitamise, tuleb sätestada kriteeriumid halduskulude ja -tasude arvestamiseks tulemuste põhjal ning kapitaliseeritud halduskulude või -tasude hüvitamisel kohaldatavad künnised ja eeskirjad omakapitaliinstrumentide ja mikrokrediidi puhul
(13)
Kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega tuleks avaliku toetuse arvutamisel võtta arvesse tegevustega loodavaid tulusid.
(14)
On vaja määrata kindlaks meetod tegevuse diskonteeritud puhastulu arvutamiseks, võttes arvesse selle tegevuse sektoris kohaldatavaid viiteperioode, vastavalt investeeringutüübilt tavaliselt eeldatavat kasumlikkust, põhimõtte „saastaja maksab” rakendamist ning vajaduse korral asjaomase liikmesriigi või piirkonna suhtelise heaoluga seotud omakapitali kaalutlusi.
(15)
Sätestada tuleb sektorites kohaldatavad viiteperioodid 2007.-2013. aasta programmitöö perioodi tulu tekitavate projektide kohta salvestatud ja säilitatud ajalooliste andmete põhjal
(16)
Vaja on määrata kindlaks kulud ja tulud, mida võtta arvesse diskonteeritud puhastulu arvutamisel, samuti tingimused jääkväärtuse ja finantsdiskontomäära määramiseks.
(17)
Soovitusliku alusmäärana pakutav 4 % diskontomäär peaks põhinema rahvusvahelise investeeringuteportfelli jooksval pikaajalisel tulumääral, mis on arvutatud keskmiselt 3 % tulumäärana varadelt, mida kohandatakse 1 % võrra ülespoole, mis on määr, mille võrra keskmine pikaajalise riigivõlakirja tootlus liidus on langenud alates finantsdiskontomäära kehtestamisest programmiperioodiks 2007-2013.
(18)
Põhimõte „saastaja maksab” nõuab, et saaste ja ennetuse keskkonnakulud kannaksid need, kes saaste põhjustavad, ning et tasu võtmise süsteemid kajastaksid keskkonnateenuste täielikke kulusid, kaasa arvatud kapitalikulusid, saaste ja rakendatavate ennetusmeetmete keskkonnakulusid ning kasutatavate ressursside nappusega seotud kulusid.
(19)
Halduskoormuste vähendamiseks tuleks anda toetusesaajatele võimalus kasutada kaudsete kulude arvutamiseks teiste liidu poliitikate raames sätestatud kehtivaid meetodeid ja vastavaid määrasid, kui tegevused ja toetusesaajad on samalaadsed.
(20)
Tagamaks, et ESI fondidest toetatavad tegevused, mis võiksid kasutada kaudsete kulude jaoks teiste liidu poliitikate raames sätestatud ühtset määra, on sarnased kõnealuste teiste poliitikate raames rahastatavate tegevustega, on vaja määratleda sekkumise kategooriad ning investeeringute prioriteedid või meetmed, mille alla need kuuluvad.
(21)
Kehtestada tuleks suurprojektide kvaliteedi kontrollimisel kasutatav metoodika. Sõltumatute ekspertide tehtav kvaliteedikontroll on eeldus selleks, et liikmesriik saaks esitada suurprojekti komisjonile, kasutades määruses (EL) nr 1303/2013 sätestatud teatamise korda.
(22)
Kui liikmesriik otsustab teatamise korda kasutada, peaks ta otsustama, kas suurprojekti hindavad sõltumatud eksperdid, keda toetab komisjoni tehniline abi, või kokkuleppel komisjoniga muud sõltumatud eksperdid.
(23)
Suurprojektide kvaliteeti kontrollivate sõltumatute ekspertide võimekus, pädevus ja erapooletus on ühed peamised tegurid, mis määravad, kas kontrolli tulemus on kvaliteetne ja usaldusväärne. Seetõttu tuleks sätestada sõltumatutele ekspertidele teatavad nõuded tagamaks, et nende töö kvaliteedi kontrollimisel on usaldusväärne ja kõrgetasemelise kvaliteediga. Kõik sõltumatud eksperdid peaksid neile nõuetele vastama olenemata sellest, kas nende tööd toetatakse tehnilise abiga komisjoni või liikmesriigi algatusel. Peaks olema liikmesriikide ülesanne veenduda sõltumatute ekspertide nõuetelevastavuses enne, kui nad küsivad sõltumatute ekspertide valikule komisjoni nõusolekut.
(24)
Kuna komisjonile teatamismenetluse abil esitamiseks saab valida ainult sõltumatutelt ekspertidelt positiivse hinnangu saanud suurprojekte, on vaja sätestada selleks otstarbeks selged kriteeriumid. Samuti on vaja sätestada selle kontrolliprotsessi etapid ning kontrollimisel kvaliteedi hindamiseks kasutatavad parameetrid, et tagada, et iga suurprojekti kvaliteedikontroll põhineks samal metoodilisel lähenemisviisil ning et kvaliteeti kontrollitaks viisil, mis aitab kontrollitavate suurprojektide kvaliteeti parandada.
(25)
Määrus (EL) nr 1303/2013 nõuab korraldusasutuselt süsteemi loomist selleks, et salvestada ja säilitada iga tegevuse jaoks elektrooniliselt andmeid, mida on vaja seireks, hindamiseks, finantsjuhtimiseks, kontrollimiseks ja auditeerimiseks, kaasa arvatud üksikuid osalejaid käsitlevaid andmeid. Seetõttu on vaja sätestada sellesse süsteemi salvestatavate ja seal säilitatavate andmete loend.
(26)
Teatavad andmed on olulised ainult konkreetset liiki tegevuste või mõne ESI fondi puhul; seetõttu tuleks andmenõuete kohaldatavust täpsustada. Määruses (EL) nr 1303/2013 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1304/2013 (2) on sätestatud erinõuded andmete salvestamiseks ja säilitamiseks ESFi toetatavate tegevuste üksikute osalejate kohta, mida tuleb arvesse võtta.
(27)
Andmete loend peaks võtma arvesse määruses (EL) nr 1303/2013 ja fondispetsiifilistes määrustes sätestatud aruandlusnõudeid tagamaks, et finantsjuhtimiseks ja -järelevalveks vajalikud andmed, kaasa arvatud maksetaotluste, sertifitseeritud kulude aastaaruannete ja rakendusaruannete koostamiseks vajalikud andmed on iga tegevuse jaoks olemas kujul, milles neid saab hõlpsalt agregeerida ja kooskõlastada. Loend peaks arvestama sellega, et teatavaid elektroonilisel kujul baasandmeid tegevuste kohta on vaja tegevuste tulemuslikuks finantsjuhtimiseks ning tegevusi käsitleva põhiteabe avaldamise nõuete täitmiseks. Teatavaid muid andmeid on vaja kontrollide ja auditeerimise tulemuslikuks kavandamiseks ning elluviimiseks.
(28)
Salvestatavate ja säilitatavate andmete loend ei tohiks otsustada ette korraldusasutuste loodavate elektrooniliste süsteemide tehniliste omaduste või struktuuri üle või määrata ette salvestatavate ja säilitatavate andmete vormingut, kui see ei ole käesolevas määruses konkreetselt sätestatud. Samuti ei tohiks selles ette otsustada, milliseid andmeid süsteemi sisestatakse või selles luuakse; mõnel juhul võivad loendis sisalduvad andmed nõuda mitme väärtuse sisestamist. Sellegipoolest on vaja sätestada teatavad eeskirjad kõnealuste andmete olemuse kohta tagamaks, et korraldusasutus saaks täita oma seire, hindamise, finantsjuhtimise, kontrollimise ja auditeerimise kohustusi, kaasa arvatud juhul, kui selleks on vaja üksikuid osalejaid käsitlevate andmete töötlemist.
(29)
Tagamaks, et tegevusprogrammide raames tehtavaid kulusid saaks kontrollida ja auditeerida, on vaja sätestada kriteeriumid, millele peaks vastama kontrolljälg, et pidada seda piisavaks.
(30)
On vaja sätestada seoses määruse (EL) nr 1303/2013 kohase auditeerimisega, et komisjon ja liikmesriigid peaksid vältima isikuandmete mis tahes volitamata avaldamist või juurdepääsu neile, ning näha ette otstarbed, milleks komisjon ja liikmesriigid võivad selliseid andmeid töödelda.
(31)
Tegevuste auditeerimise eest vastutab auditeerimisasutus. Tagamaks, et selliste auditite ulatus ja tulemuslikkus oleksid piisavad ning et neid tehtaks kõigis liikmesriikides samade standardite alusel, on vaja sätestada tingimused, millele need peaksid vastama.
(32)
On vaja sätestada üksikasjalikult auditeeritavate tegevuste valimise alused, mida auditeerimisasutus peaks valimimeetodi kehtestamisel või heakskiitmisel arvesse võtma, kaasa arvatud valimiüksuse kindlaksmääramine, teatava valimi suhtes kasutatavad tehnilised kriteeriumid ning vajaduse korral tegurid, mida võtta arvesse lisavalimi võtmisel.
(33)
Auditeerimisasutus peaks koostama auditiarvamuse, mis hõlmab määruses (EL) nr 1303/2013 osutatud arvepidamist. Tagamaks, et sertifitseeritud kulude aastaaruannete auditite ulatus ja sisu oleksid piisavad ning et neid tehtaks kõigis liikmesriikides samade standardite alusel, on vaja sätestada tingimused, millele need peaksid vastama.
(34)
Tagamaks õiguskindlust ja kõigi liikmesriikide võrdset kohtlemist finantskorrektsioonide tegemisel kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, on vaja sätestada kriteeriumid suurte puuduste määramiseks juhtimis- ja kontrollisüsteemide tõhusas toimimises, määratleda selliste puuduste peamised tüübid ning sätestada kriteeriumid kohaldatavate finantskorrektsioonide taseme määramiseks ja kriteeriumid ühtsete määrade või ekstrapoleeritud finantskorrektsioonide kohaldamiseks.
(35)
Tagamaks käesolevas määruses sätestatud meetmete kiiret kohaldamist, peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I PEATÜKK
ÜLDSÄTTED
Artikkel 1
Reguleerimisese
Käesolevas määruses kehtestatakse järgmised määrust (EL) nr 1303/2013 täiendavad sätted:
a)
sätted, mis täiendavad kõnealuse määruse ERFi, ESFi, Ühtekuuluvusfondi, EAFRD ja EMKFi (edaspidi „ESI fondid”) suhtes kohaldatavat teist osa järgmise puhul:
i)
kriteeriumid tulemusraamistikus kohaldatava finantskorrektsiooni taseme määramiseks;
ii)
rahastamisvahenditega seotud kriteeriumid, mis on seotud järgmisega:
-
täiendavad erieeskirjad maa ostmise kohta ning tehnilise abi kombineerimise kohta rahastamisvahenditega;
-
täiendavad erieeskirjad rahastamisvahendeid rakendavate asutuste rolli, kohustuste ja vastutuse, seonduvate valikukriteeriumite ning toodete kohta, mida võib rahastamisvahendite abil anda;
-
teatavate rahastamisvahendite juhtimist ja kontrolli käsitlevad eeskirjad, kaasa arvatud korraldus- ja auditeerimisasutuste tehtavate kontrollide kohta, tõendavate dokumentide säilitamise kohta, tõendavate dokumentide poolt tõendatavate elementide kohta ning juhtimise ja kontrolli ning auditeerimise korra kohta;
-
eeskirjad, mis käsitlevad rahastamisvahenditele tehtavate maksete tühistamist ning järgnevaid maksetaotluste kohandamisi;
-
erieeskirjad süsteemi loomise kohta intressitoetuste ja garantiitasude toetuste iga-aastaste osamaksude kapitaliseerimiseks;
-
erieeskirjad, mis näevad ette kriteeriumid halduskulude ja -tasude arvestamiseks tulemuste põhjal ning kapitaliseeritud halduskulude või -tasude hüvitamisel kohaldatavad künnised ja eeskirjad omakapitaliinstrumentide ja mikrokrediidi puhul;
iii)
meetod diskonteeritud puhastulu arvutamiseks tegevuste puhul, mis tekitavad pärast lõpetamist puhastulu;
iv)
kaudsete kulude kindlad maksemäärad ning seonduvad teiste liidu poliitikate raames kohaldatavad meetodid;
b)
kõnealuse määruse ERFi ja Ühtekuuluvusfondi suhtes kohaldatavat kolmandat osa täiendavad sätted, mis on seotud suurprojektide kvaliteedi kontrollimisel kasutatava metoodikaga;
c)
kõnealuse määruse ERFi, ESFi, Ühtekuuluvusfondi ja EMKFi suhtes kohaldatavat neljandat osa täiendavad sätted, mis on seotud järgmisega:
i)
eeskirjad, mis näevad ette nende andmetega seotud teabe, mida tuleb salvestada ja säilitada elektroonilisel kujul korraldusasutuse loodavas seiresüsteemis;
ii)
üksikasjalikud miinimumnõuded kontrolljälje kohta, mis on seotud raamatupidamisandmike säilitamise ja tõendavate dokumentide hoidmisega sertifitseerimis-, korraldus- ja vahendusasutuste ning toetusesaajate tasandil;
iii)
tegevusauditite ja sertifitseeritud kulude aastaaruannete auditite ulatus ja sisu ning metoodika tegevuste valimiseks
iv)
üksikasjalikud eeskirjad komisjoni ametnike või komisjoni volitatud esindajate poolt tehtavate auditite käigus kogutavate andmete kasutamise kohta;
v)
üksikasjalikud eeskirjad, mis on seotud selle kindlakstegemisega, kas juhtimis- ja kontrollisüsteemide tõhusas toimimises esineb suuri puuduseid, kaasa arvatud selliste puuduste peamised tüübid, kasutatava finantskorrektsiooni taseme määramise kriteeriumid ning kindlate määrade ja ekstrapoleeritud finantskorrektsioonide kohaldamise kriteeriumid.
II PEATÜKK
MÄÄRUSE (EL) NR 1303/2013 ESI FONDIDE SUHTES KOHALDATAVAT TEIST OSA TÄIENDAVAD SÄTTED
I JAGU
Kriteeriumid tulemusraamistikus kohaldatava finantskorrektsiooni taseme määramiseks
(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 22 lõike 7 neljas lõik)
Artikkel 2
Finantskorrektsiooni taseme määramine
(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 22 lõike 7 neljas lõik)
1. Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 22 lõike 7 kohaselt komisjoni poolt kohaldatava finantskorrektsiooni tase on ühtne määr, mis määratakse kindlaks tulemusraamistiku kõigi väljundnäitajate ja peamiste rakendusetappide lõplike saavutusmäärade keskmise ning selle tulemusraamistiku kohase finantsnäitaja lõpliku saavutusmäära suhte alusel („saavutuse/kasutusvõime koefitsient”).
2. Saavutuse/kasutusvõime koefitsient arvutatakse järgmiselt:
a)
iga kõnealuse prioriteedi raames tulemusraamistiku jaoks valitud väljundnäitaja ja peamise rakendusetapi lõppväärtus jagatakse vastava sihtväärtusega, et saada nende lõplik saavutusmäär väljendatuna protsentides lõppeesmärgist;
b)
määratakse kindlaks kõigi kõnealuse prioriteedi raames tulemusraamistiku jaoks valitud väljundnäitajate ja peamiste rakendusetappide lõplike saavutusmäärade keskmine. Kui seejuures on mõni välja arvutatud lõplik saavutusmäär üle 100 %, võetakse see arvesse 100 %-na;
c)
iga kõnealuse prioriteedi raames tulemusraamistiku jaoks valitud finantsnäitaja lõppväärtus jagatakse vastava sihtväärtusega, et saada nende lõplik saavutusmäär väljendatuna protsentides lõppeesmärgist. Kui seejuures on mõni välja arvutatud lõplik saavutusmäär üle 100 %, võetakse see arvesse 100 %-na;
d)
kõigi kõnealuse prioriteedi raames tulemusraamistiku jaoks valitud väljundnäitajate ja peamiste rakendusetappide lõplike saavutusmäärade keskmine jagatakse kõnealuse prioriteedi raames tulemusraamistiku jaoks valitud finantsnäitaja lõpliku saavutusmääraga.
3. Kui mõni prioriteet on seotud rohkem kui ühe ESI fondi või piirkonna kategooriaga, arvutatakse saavutuse/kasutusvõime koefitsient iga ESI fondi ja/või piirkonna kategooria jaoks eraldi.
Artikkel 3
Finantskorrektsiooni tase
(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 22 lõike 7 neljas lõik)
1. Finantskorrektsiooni tase fikseeritakse järgmiselt:
a)
saavutuse/kasutusvõime koefitsiendi puhul alla 65 %, kuid mitte alla 60 % kohaldatakse kindlat määra 5 %;
b)
saavutuse/kasutusvõime koefitsiendi puhul alla 60 %, kuid mitte alla 50 % kohaldatakse kindlat määra 10 %;
c)
saavutuse/kasutusvõime koefitsiendi puhul alla 50 % kohaldatakse kindlat määra 25 %.
2. Kindlat määra kohaldatakse ESI fondi toetusele, mis määratakse kindlaks lähtuvalt liikmesriigi poolt selle prioriteedi raames deklareeritud kuludest, mis vastavad määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 22 lõike 7 esimeses lõigus osutatud tingimustele, pärast võimalike muude finantskorrektsioonide kohaldamist.
Prioriteetide puhul, mis on seotud rohkem kui ühe ESI fondi või piirkonna kategooriaga, kohaldatakse kindlat määra iga ESI fondi ja/või piirkonna kategooria suhtes eraldi.
3. Muid lõppeesmärkide saavutamise suuri puudujääke põhjustavaid tegureid kui need, millele osutatakse määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 22 lõike 7 kolmandas lõigus, kaalutakse juhtumipõhiselt. Lõikes 1 sätestatud kindlamääralist korrektsiooni võib vähendada kuni 50 % võrra, võttes arvesse, millises ulatuses suur puudujääk neile teguritele omistatakse.
4. Kui lõike 1 kohaselt fikseeritav kindel määr oleks ebaproportsionaalne, siis korrektsiooni taset vähendatakse.
II JAGU
Rahastamisvahendid
Artikkel 4
Erieeskirjad maa ostmisel
(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 37 lõige 13)
1. ERFist, Ühtekuuluvusfondist ja EAFRDst rahastatavad rahastamisvahendid võivad toetada investeeringuid, mis hõlmavad maa ostmist, millele ei ole ehitatud, ning maa ostmist, millele on ehitatud, summa eest, mis ei ületa 10 % lõppsaajale makstud programmimaksest. Garantiide puhul kohaldatakse nimetatud protsendimäära aluseks oleva laenu või muu riski kandva vahendi summale.
2. Kui rahastamisvahendid annavad lõppsaajatele, mis on seotud taristuinvesteeringutega, mille eesmärk on toetada linnade arengu või linnade taaselustamise tegevusi, on lõikes 1 osutatud piirmäär 20 %.
3. Erandlikel ja põhjendatud juhtudel võib korraldusasutus kalduda lõigetes 1 ja 2 nimetatud piirmääradest kõrvale keskkonnakaitsega seotud tegevuste puhul.
Artikkel 5
Tehnilise abi kombineerimine rahastamisvahenditega
(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 37 lõige 13)
Tehnilise abi toetuseid võib kombineerida rahastamisvahenditega üheks tegevuseks määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 37 lõike 7 kohaselt ainult selle tegevusega toetatava perspektiivse investeeringu tehniliseks ettevalmistamiseks lõppsaaja heaks.
Artikkel 6
Erieeskirjad rahastamisvahendeid rakendavate asutuste rolli, kohustuste ja vastutuse kohta
(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 38 lõike 4 kolmas lõik)
1. Rahastamisvahendeid rakendavad asutused täidavad oma kohustusi kooskõlas kehtivate õigusaktidega ning tegutsevad sellise kutsealase tähelepanelikkuse, tõhususe, läbipaistvuse ja hoolsuse tasemel, mida eeldatakse rahastamisvahendamise rakendamisel kogenud professionaalselt asutuselt. Nad tagavad, et:
a)
rahastamisvahenditest toetust saavate lõppsaajate valimisel võetakse piisavalt arvesse rahastamisvahendi olemust ning rahastatavate investeerimisprojektide võimalikku majanduslikku elujõulisust. Valik peab olema läbipaistev ja objektiivsetel alustel põhjendatud ega tohi luua huvide konflikti;
b)
lõppsaajatele teatatakse, et rahastamist pakutakse programmide raames, mida kaasrahastavad ESI fondid, kooskõlas nõuetega, mis on ERFi, ESFi ja Ühtekuuluvusfondi puhul sätestatud määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 115, EAFRD puhul Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 (3) artikli 66 lõike 1 punkti c alapunktis i, ning tulevases liidu õigusaktis, milles kehtestatakse rahalise toetuse tingimused merendus- ja kalanduspoliitika rahaliseks toetamiseks EMKFi programmiperioodil 2014-2020 („EMKFi määrus”);
c)
rahastamisvahendid pakuvad toetust proportsionaalsel ja vähim konkurentsi kahjustaval viisil;
d)
erainvestorite või turumajanduse põhimõttel tegutsevate avaliku sektori investorite soodustasud, nagu osutatud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 37 lõike 2 punktis c ja artikli 44 lõike 1 punktis b, on proportsionaalsed nende investorite võetavate riskidega ning piiratud selliste investorite meelitamiseks vajaliku miinimumiga, mis tagatakse tingimuste ning menetluslike kaitsemeetmetega.
2. Kuna korraldusasutuse otsene rahaline vastutus rahastamisvahendeid rakendavate asutuste või lõppsaajate ees, nagu ka korraldusasutuse vastutus, mis on seotud rahastamisvahendi mis tahes muude võlgade või kohustustega, ei saa ületada korraldusasutuse poolt asjakohaste rahastamislepingute raames rahastamisvahendile võetud kulukohustuse summat, peavad rahastamisvahendeid rakendavad asutused tagama, et korraldusasutusele ei saa esitada nõudeid üle summa, mille ulatuses ta on võtnud rahastamisvahendile kulukohustuse.
3. Rahastamisvahendeid rakendavad asutused vastutavad rikkumistest mõjutatud programmimaksete hüvitamise eest koos intressi ning mis tahes muu toetuste abil saadud tuluga.
Sellegipoolest ei vastuta rahastamisvahendeid rakendavad asutused esimeses lõigus osutatud summade hüvitamise eest juhul, kui nad tõestavad vastava rikkumise puhul, et täidetud on järgmised kumulatiivsed tingimused:
a)
rikkumine toimus lõppsaajate tasandil või fondifondide puhul finantsvahendajate või lõppsaajate tasandil;
b)
rahastamisvahendeid rakendavad asutused järgisid rikkumisest mõjutatud programmimaksete puhul käesoleva artikli lõiget 1;
c)
rikkumisest mõjutatud summasid ei õnnestunud tagasi nõuda hoolimata sellest, et rahastamisvahendeid rakendavad asutused rakendasid piisava hoolsusega kõiki kohaldatavaid lepingulisi ja õigusaktidest tulenevaid meetmeid.
Artikkel 7
Rahastamisvahendeid rakendavate asutuste valiku kriteeriumid
(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 38 lõike 4 kolmas lõik)
1. Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 38 lõike 4 punkti a ning lõike 4 punkti b alapunktide ii ja iii kohaselt rahastamisvahendit rakendava asutuse valimisel veendub korraldusasutus, et see asutus vastab järgmistele miinimumnõuetele:
a)
õigus teha liidu ja liikmesriigi õiguse raames asjakohaseid rakendustoiminguid;
b)
piisav majanduslik ja rahaline elujõulisus;
c)
piisav võimekus rahastamisvahendi rakendamiseks, kaasa arvatud organisatsioonistruktuur ja juhtimisraamistik, mis annab korraldusasutusele vajaliku kindlustunde;
d)
tulemusliku ja tõhusa sisekontrollisüsteemi olemasolu;
e)
sellise raamatupidamissüsteemi kasutamine, mis pakub õigel ajal täpset, täielikku ja usaldusväärset teavet;
f)
nõusolek lasta liikmesriigi auditeerimisasutustel, komisjonil ning Euroopa Kontrollikojal end auditeerida.
2. Lõikes 1 osutatud asutuse valimisel võtab korraldusasutus nõuetekohaselt arvesse rakendatava rahastamisvahendi olemust, asutuse kogemusi sarnaste rahastamisvahendite rakendamisel, kavandatavate meeskonnaliikmete asjatundlikkust ja kogemust ning asutuse tegevus- ja finantsvõimekust. Valik peab olema läbipaistev ja objektiivsetel alustel põhjendatud ega tohi luua huvide konflikti. Kasutada tuleb vähemalt järgmiseid valikukriteeriume:
a)
finantsvahendajate või lõppsaajate (olukorra kohaselt) väljaselgitamise ja hindamise metoodika töökindlus ning usaldusväärsus;
b)
rahastamisvahendi rakendamise halduskulude ja -tasude suurus ning nende arvutamiseks kavandatav metoodika;
c)
lõppsaajatele antava toetusega seotud tingimused, kaasa arvatud hinnakujundus;
d)
võimekus leida lisaks programmimaksetele teisi ressursse lõppsaajatesse investeerimiseks;
e)
võimekus tõendada hetke tegevusega võrreldes täiendavat tegevust;
f)
kui rahastamisvahendit rakendav asutus eraldab rahastamisvahendile omi finantsressursse või jagab riski, kavandatavad meetmed huvide kooskõlastamiseks ning võimalike huvide konfliktide leevendamiseks.
3. Kui fondifondi rakendav asutus, kaasa arvatud EIP, annab rakendusülesandeid finantsvahendajale edasi, tagab ta, et selle finantsvahendaja puhul on täidetud lõigetes 1 ja 2 osutatud nõuded ning kriteeriumid.
Artikkel 8
Erieeskirjad rahastamisvahendite kaudu antavate garantiide kohta
(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 38 lõike 4 kolmas lõik)
Kui rahastamisvahendid pakuvad garantiisid, peavad täidetud olema järgmised nõuded:
a)
saavutada tuleb sobiv kordisti garantiidega kaetavatest uutest laenudest või teistest riskijagamise vahenditest tekkivate ennustatavate ja ettenägematute kahjude katmiseks kõrvale pandava programmimakse ning vastavate välja antud uute laenude või teiste riskijagamise vahendite väärtuse vahel;
b)
kordisti tuleb kindlaks määrata konkreetse pakutava garantiitoote usaldusväärse eelneva riskihinnangu abil, võttes arvesse konkreetseid turutingimusi, rahastamisvahendi investeerimisstrateegiat ning säästlikkuse ja tõhususe põhimõtteid. Eelnevat riskihinnangut võidakse läbi vaadata, kui selleks annavad põhjuse hilisemad turutingimused;
c)
garantiide väljamaksmiseks võetav programmimakse kohustus peab kajastama eelnevat riskihinnangut;
d)
kui finantsvahendaja või garantiidest kasu saav üksus ei ole kavandatavat uute laenude või teiste riskijagamise vahendite summat lõppsaajatele välja andnud, vähendatakse proportsionaalselt rahastamiskõlblikke kulusid.
Artikkel 9
Riiklikul, piirkondlikul, riikidevahelisel või piiriülesel tasandil loodud rahastamisvahendite juhtimine ja kontroll
(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 40 lõige 4)
1. Tegevuste puhul, mis seonduvad programmide toetusega määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 38 lõike 1 punktis b osutatud riiklikul, piirkondlikul, riikidevahelisel või piiriülesel tasandil loodud rahastamisvahenditele, tagab korraldusasutus, et:
a)
tegevus on kooskõlas kohaldatava õigusega, asjaomase programmi ja asjaomase rahastamislepinguga, nii tegevuse hindamis- ja valikuprotsessi ajal kui ka rahastamisvahendi loomise ja rakendamise ajal;
b)
rahastamislepingud sisaldavad sätteid määruse (EL) nr 1303/2013 IV lisa punkti 1 alapunkti e kohaste auditeerimisnõuete ja kontrolljälje kohta;
c)
juhtimise kontrollitoiminguid tehakse kogu programmiperioodi vältel ning rahastamisvahendite loomise ja rakendamise ajal ERFi, ESFi, Ühtekuuluvusfondi ja EMKFi puhul kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 125 lõikega 4 ning EAFRD puhul kooskõlas määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 58 lõigetega 1 ja 2;
d)
rahastamiskõlblikena deklareeritud kulusid tõendavad dokumendid:
i)
säilitatakse tegevuse kohta korraldusasutuse, finantsvahendaja või juhul, kui rahastamisvahendit rakendatakse fondifondi kaudu, siis fondifondi rakendava asutuse poolt, et pakkuda tõendusmaterjali vahendite kasutamise kohta ettenähtud otstarbel, kohaldatavate õigusaktide järgimise kohta ning asjaomastest programmidest rahastamise kriteeriumide ja tingimuste täitmise kohta;
ii)
on kättesaadavad, et võimaldada komisjonile deklareeritud kulude seaduslikkuse ja eeskirjadele vastavuse kontrolli;
e)
liidu ja liikmesriikide õigusaktide ning rahastamistingimuste täitmise kontrolli võimaldavate tõendavate dokumentide seas on vähemalt:
i)
rahastamisvahendi asutamisdokumendid;
ii)
dokumendid, mis näitavad rahastamisvahendile iga programmi poolt ja iga prioriteetse suuna raames antud summasid, programmide raames rahastamiskõlblikke kulusid ning ESI fondidelt saadud toetuse ja ESI fondidele omistatavate ressursside taaskasutamise abil loodud intressi ja muid tulusid kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artiklitega 43 ja 44;
iii)
dokumendid rahastamisvahendi toimimise kohta, sealhulgas seire, aruandluse ja kontrollidega seotud dokumendid;
iv)
dokumendid, mis tõendavad määruse (EL) nr 1303/2013 artiklite 43, 44 ja 45 järgimist;
v)
dokumendid programmimaksete eraldamiste kohta ning rahastamisvahendi lõpetamise kohta;
vi)
dokumendid halduskulude ja -tasude kohta;
vii)
lõppsaajate esitatud taotlusvormid või nendega samaväärsed dokumendid koos tõendavate dokumentidega, kaasa arvatud äriplaanid ja asjakohasel juhul varasemad raamatupidamise aastaaruanded;
viii)
rahastamisvahendit rakendavate asutuste kontrollnimekirjad ja aruanded, kui need on olemas;
ix)
vähese tähtsusega abi kohta esitatud deklaratsioonid, kui seda kohaldatakse;
x)
rahastamisvahendi poolt toetuse, sealhulgas omakapitali, laenude, garantiide või muude lõppsaajatele antud investeeringuvormide andmise kohta sõlmitud lepingud;
xi)
tõendid selle kohta, et rahastamisvahendi kaudu antud toetust kasutati ettenähtud otstarbel;
xii)
kirjed korraldusasutuse ja rahastamisvahendi vaheliste finantsvoogude ning kõigi rahastamisvahendi siseste finantsvoogude kohta kõigil tasanditel kuni lõppsaajateni ning garantiide korral tõendid selle kohta, et nendega seotud laenud maksti välja;
xiii)
omaette kirjed või raamatupidamiskoodid rahastamisvahendi poolt lõppsaaja heaks makstud programmimakse või antud garantii kohta.
2. Tegevuste puhul, mis seonduvad programmidest rahastamisvahenditele antava toetusega ERFi, ESFi, Ühtekuuluvusfondi ja EMKFi raames, tagavad auditeerimisasutused, et rahastamisvahendeid auditeeritakse kogu programmiperioodi vältel kuni selle lõpetamiseni nii süsteemiauditite kui ka tegevusauditite raames kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõikega 1.
Tegevuste puhul, mis seonduvad programmidest rahastamisvahenditele antava toetusega EAFRD raames, tagavad auditeerimisasutused, et rahastamisvahendeid auditeeritakse kogu programmiperioodi vältel kuni selle lõpetamiseni nii süsteemiauditite kui ka tegevusauditite raames kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 (4) artikliga 59.
3. Kui rahastamisvahendeit rakendab EIP määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 38 lõike 4 punkti b alapunkti i kohaselt:
a)
volitab korraldusasutus ettevõtte, mis tegutseb komisjoni loodud ühises raamistikus, kontrollima tegevusi kohapeal määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 125 lõike 5 punkti b tähenduses;
b)
auditeerimisasutus volitab ettevõtte, mis tegutseb komisjoni loodud ühises raamistikus, tegevust auditeerima.
Auditeerimisasutus lähtub oma auditi järeldusotsuses volitatud ettevõtte antavast teabest.
4. Lõikes 3 osutatud komisjoni loodud ühise raamistiku puudumisel esitab korraldusasutus kavandatava kohapealsete kontrollide tegemise metoodika ning auditeerimisasutus esitab kavandatava auditeerimise metoodika komisjonile heakskiitmiseks.
Artikkel 10
Eeskirjad, mis käsitlevad rahastamisvahenditele tehtavate maksete tühistamist ning järgnevaid maksetaotluste kohandamisi
(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 41 lõige 3)
Liikmesriigid ja korraldusasutused võivad tühistada programmidest tehtavaid makseid artikli 38 lõike 1 punktis a osutatud rahastamisvahenditele ja artikli 38 lõike 1 punktis b osutatud rahastamisvahenditele, mida rakendatakse kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 38 lõike 4 punktidega a ja b, ainult juhul, kui maksed ei ole veel kaasatud mõnda kõnealuse määruse artiklis 41 osutatud maksetaotlusse. ERFi, ESFi, Ühtekuuluvusfondi ja EMKFi rahastamisvahendite puhul võib aga makseid tühistada ka siis, kui järgmist maksetaotlust muudetakse, et vastavaid kulusid tühistada või asendada.
Artikkel 11
Intressitoetuste ja garantiitasude toetuste iga-aastaste osamaksude kapitaliseerimise süsteem
(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõike 1 kolmas lõik)
1. Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõike 1 punktis c osutatud kapitaliseeritud intressitoetuseid ja garantiitasude toetuseid arvutatakse rahastamiskõlblikkuse perioodi lõpul diskonteeritud maksekohustuste kogusummana kõnealuses artiklis sätestatud otstarveteks ja perioodideks kooskõlas asjakohaste rahastamislepingutega.
2. Kõik pärast määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõike 1 punktis c osutatud perioodi või rahastamisvahendi ootamatu lõpetamise korral enne kõnealuse perioodi lõppu tinghoiukontol allesolevad vahendid kasutatakse kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 45.
Artikkel 12
Kriteeriumid halduskulude ja -tasude arvestamiseks tulemuste põhjal
(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõige 6)
1. Halduskulud ja -tasud, mida võib deklareerida rahastamiskõlblike kuludena määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõike 1 punkti d kohaselt, arvutab korraldusasutus järgmiste tulemuspõhiste kriteeriumide alusel, nagu sätestatud kõnealuse määruse artikli 42 lõikes 5:
a)
ESI fondi programmi poolt pakutavate toetuste väljamaksmine;
b)
investeeringutelt või garantiilepingute jaoks kulukohustustega seotud vahendite vabastamisel tagasi makstud vahendid;
c)
enne ja pärast investeerimisotsuse tegemist investeeringu juurde kuuluvate meetmete kvaliteet nende mõju maksimeerimiseks ning
d)
rahastamisvahendilt programmi eesmärkide ja väljundite heaks antud toetus.
2. Korraldusasutus teatab määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 47 kohaselt loodud seirekomisjonile tekkivate halduskulude või rahastamisvahendi haldustasude tulemuspõhise arvutamisega seotud sätted. Seirekomisjon saab iga-aastaseid aruandeid eelmisel kalendriaastal tegelikult makstud halduskulude ja -tasude kohta.
Artikkel 13
Halduskulude ja -tasude künnised
(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõiked 5 ja 6)
1. Fondifondi rakendava asutuse puhul ei tohi halduskulud ja -tasud, mida võib deklareerida rahastamiskõlblike kuludena määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõike 1 punkti d kohaselt, ületada järgmiste elementide summat:
a)
3 % esimese 12 kuu jooksul alates rahastamislepingu allkirjastamisest, 1 % järgmise 12 kuu jooksul, pärast seda aastas 0,5 % fondifondile tehtud programmimaksetest, mida arvutatakse proportsionaalselt ajaga alates tegelikust maksest fondifondile kuni rahastamiskõlblikkuse perioodi lõpuni, korraldusasutusele tagasimaksmiseni või lõpetamise kuupäevani olenevalt sellest, milline hetk on varasem, ning
b)
aastas 0,5 % fondifondi poolt finantsvahendajatele makstavatest programmimaksetest, mida arvutatakse proportsionaalselt ajaga alates tegelikust maksest fondifondi poolt kuni fondifondile tagasimaksmiseni, rahastamiskõlblikkuse perioodi lõpuni või lõpetamise kuupäevani olenevalt sellest, milline hetk on varasem.
2. Rahastamisvahendeid rakendavate asutuste puhul, mis pakuvad omakapitali, laene, garantiisid ning mikrokrediiti, kaasa arvatud juhul, kui neid kombineeritakse toetustega, ei tohi määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 37 lõike 7 kohased intressitoetused ja garantiitasude toetused, halduskulud ja -tasud, mida saab deklareerida rahastamiskõlblike kuludena kõnealuse määruse artikli 42 lõike 1 punkti d kohaselt, ületada järgmiste elementide summat:
a)
baastasu, mis arvutatakse järgmiselt:
i)
omakapitali pakkuva rahastamisvahendi puhul 2,5 % aastas esimese 24 kuu jooksul alates rahastamislepingu allkirjastamisest ning pärast seda 1 % aastas programmimaksetest, mille raames on asjaomase rahastamislepingu alusel kulukohustus võetud ning mida arvutatakse proportsionaalselt ajaga alates asjaomase rahastamislepingu allkirjastamisest kuni rahastamiskõlblikkuse perioodi lõpuni, korraldusasutusele või fondifondile toetuste tagasimaksmiseni või lõpetamise kuupäevani olenevalt sellest, milline hetk on varasem;
ii)
kõigi teiste rahastamisvahendite puhul 0,5 % aastas rahastamisvahendile tehtud programmimaksetest, mida arvutatakse proportsionaalselt ajaga alates tegelikust maksest rahastamisvahendile kuni rahastamiskõlblikkuse perioodi lõpuni, korraldusasutusele või fondifondile tagasimaksmiseni või lõpetamise kuupäevani olenevalt sellest, milline hetk on varasem, ning
b)
tulemuspõhine tasu, mis arvutatakse järgmiselt:
i)
omakapitali pakkuva rahastamisvahendi puhul 2,5 % aastas programmimaksetest, mida makstakse määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõike 1 punkti a tähenduses lõppsaajatele omakapitali vormis, samuti programmimaksetele omistatavatest reinvesteeritud vahenditest, mida ei ole veel rahastamisvahendile tagasi makstud, arvutades proportsionaalselt ajaga alates lõppsaajale väljamaksmisest kuni investeeringu tagasimaksmiseni, mahakandmise puhul tagasinõudmismenetluse lõpuni või rahastamiskõlblikkuse perioodi lõpuni olenevalt sellest, milline hetk on varasem;
ii)
laene pakkuva rahastamisvahendi puhul 1 % aastas programmimaksetest, mida makstakse määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõike 1 punkti a tähenduses lõppsaajatele laenude vormis, samuti programmimaksetele omistatavatest reinvesteeritud vahenditest, mida ei ole veel rahastamisvahendile tagasi makstud, arvutades proportsionaalselt ajaga alates lõppsaajale väljamaksmisest kuni investeeringu tagasimaksmiseni, tagasi maksmata jätmise puhul tagasinõudmismenetluse lõpuni või rahastamiskõlblikkuse perioodi lõpuni olenevalt sellest, milline hetk on varasem;
iii)
garantiisid pakkuva rahastamisvahendi puhul 1,5 % aastas programmimaksetest, mille ulatuses on võetud kulukohustusi välja maksmata garantiilepingute suhtes määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõike 1 punkti b tähenduses, samuti programmimaksetele omistatavatest taaskasutatud vahenditest, arvutades proportsionaalselt ajaga alates kulukohustuse võtmisest kuni garantiilepingu lõpptähtajani, tagasi maksmata jätmise puhul tagasinõudmismenetluse lõpuni või rahastamiskõlblikkuse perioodi lõpuni olenevalt sellest, milline hetk on varasem;
iv)
mikrokrediiti pakkuva rahastamisvahendi puhul 1,5 % aastas programmimaksetest, mida makstakse määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõike 1 punkti a tähenduses lõppsaajatele mikrokrediidi vormis, samuti programmimaksetele omistatavatest reinvesteeritud vahenditest, mida ei ole veel rahastamisvahendile tagasi makstud, arvutades proportsionaalselt ajaga alates lõppsaajale väljamaksmisest kuni investeeringu tagasimaksmiseni, tagasi maksmata jätmise puhul tagasinõudmismenetluse lõpuni või rahastamiskõlblikkuse perioodi lõpuni olenevalt sellest, milline hetk on varasem;
v)
määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 37 lõike 7 kohaseid toetuseid, intressitoetuseid või garantiitasude toetuseid pakkuva rahastamisvahendi puhul 0,5 % lõppsaajate heaks makstud toetuse summast kõnealuse määruse artikli 42 lõike 1 punkti a tähenduses.
Käesoleva lõike sätteid kohaldatakse garantiisid pakkuvat rahastamisvahendit rakendavale asutusele olenemata sellest, kas sama asutus rakendab fondifondi lõike 4 tähenduses.
3. Halduskulude ja -tasude agregeeritud summa määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 65 lõikes 2 sätestatud rahastamiskõlblikkuse perioodil ei tohi ületada järgmiseid ülempiire:
a)
fondifondi puhul 7 % fondifondile tehtud programmimaksete kogusummast;
b)
omakapitali pakkuva rahastamisvahendi puhul 20 % rahastamisvahendile tehtud programmimaksete kogusummast;
c)
laene pakkuva rahastamisvahendi puhul 8 % rahastamisvahendile tehtud programmimaksete kogusummast;
d)
garantiisid pakkuva rahastamisvahendi puhul 10 % rahastamisvahendile tehtud programmimaksete kogusummast;
e)
mikrokrediiti pakkuva rahastamisvahendi puhul 10 % rahastamisvahendile tehtud programmimaksete kogusummast;
f)
määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 37 lõike 7 kohaseid toetuseid, intressitoetuseid või garantiitasude toetuseid pakkuva rahastamisvahendi puhul 6 % lõplike rahastamisvahendile tehtud programmimaksetest.
4. Kui sama asutus rakendab fondifondi ja rahastamisvahendit, ei kumuleerita ei lõigete 1 ja 2 kohaste rahastamiskõlblike halduskulude ja -tasude summasid ega lõikes 3 sätestatud ülempiire samade programmimaksete ega programmimaksetele omistatavate samade reinvesteeritud vahendite puhul.
5. Kui enamiku omakapitali pakkuvatesse finantsvahendajatesse investeeritud kapitalist annavad erainvestorid või turumajanduse põhimõttel tegutsevad avaliku sektori investorid ning programmimakset antakse samadel alustel erainvestoritega, peavad halduskulud ja -tasud vastama turutingimustele ega tohi ületada erainvestorite poolt makstavaid halduskulusid ja -tasusid.
6. Lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud künniseid võib ületada, kui selliseid tasusid küsib rahastamisvahendit rakendav asutus, sealhulgas asjakohasel juhul fondifondi rakendav asutus, mis on valitud konkursi kaudu kooskõlas kohaldatavate eeskirjadega, kui konkursil ilmnes vajadus suuremate halduskulude ja -tasude järele.
Artikkel 14
Kapitaliseeritud halduskulude või -tasude hüvitamine omakapitaliinstrumentide ja mikrokrediidi puhul
(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõige 6)
1. Kapitaliseeritud halduskulud ja -tasud, mida hüvitatakse rahastamiskõlblike kuludena kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõikega 2, arvutatakse rahastamiskõlblikkuse perioodi lõpul diskonteeritud halduskulude ja -tasude kogusummana, mida tuleb maksta pärast rahastamiskõlblikkuse perioodi kõnealuse määruse artikli 42 lõikes 2 sätestatud perioodi jooksul ning kooskõlas asjaomaste rahastamislepingutega.
2. Mikrokrediiti pakkuva rahastamisvahendi eest pärast rahastamiskõlblikkuse perioodi makstavad kapitaliseeritud halduskulud ja -tasud ei tohi ületada aastas 1 % programmimaksetest, mis on makstud lõppsaajatele määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõike 1 punkti a tähenduses laenude vormis ja mis tuleb veel rahastamisvahendile tagasi maksta, arvutades proportsionaalselt ajaga alates rahastamiskõlblikkuse perioodi lõpust kuni investeeringu tagasimaksmiseni, tagasi maksmata jätmise puhul tagasinõudmismenetluse lõpuni või kõnealuse määruse artikli 42 lõikes 2 osutatud perioodi lõpuni olenevalt sellest, milline hetk on varasem.
3. Omakapitali pakkuva rahastamisvahendi eest pärast rahastamiskõlblikkuse perioodi makstavad kapitaliseeritud halduskulud ja -tasud ei tohi ületada aastas 1,5 % programmimaksetest, mis on makstud lõppsaajatele määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõike 1 punkti a tähenduses omakapitali vormis ja mis tuleb veel rahastamisvahendile tagasi maksta, arvutades proportsionaalselt ajaga alates rahastamiskõlblikkuse perioodi lõpust kuni investeeringu tagasimaksmiseni, tagasi maksmata jätmise puhul tagasinõudmismenetluse lõpuni või kõnealuse määruse artikli 42 lõikes 2 osutatud perioodi lõpuni olenevalt sellest, milline hetk on varasem.
4. Kõik pärast määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõikes 2 osutatud perioodi või rahastamisvahendi ootamatu lõpetamise korral enne kõnealuse perioodi lõppu tinghoiukontol allesolevad vahendid kasutatakse kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 45.
III JAGU
Meetodid diskonteeritud puhastulu arvutamiseks tegevuste puhul, mis tekitavad puhastulu
Artikkel 15
Diskonteeritud puhastulu arvutamise meetod
(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 61 lõike 3 seitsmes lõik)
1. Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 61 lõike 3 esimese lõigu punktis b osutatud meetodi rakendamisel arvutatakse tegevuse diskonteeritud puhastulu, arvestades diskonteeritud tulust maha diskonteeritud kulud ning lisades vajaduse korral investeeringu jääkväärtuse.
2. Tegevuse diskonteeritud puhastulu arvutatakse konkreetse viiteperioodi jaoks, mida kohaldatakse tegevuse sektorile, mis on sätestatud I lisas. Viiteperiood sisaldab tegevuse rakendusperioodi.
3. Tulud ja kulud määratakse kindlaks, rakendades juurdekasvulist meetodit lähtuvalt tulude ja kulude võrdlusest uue investeeringuga ja ilma uue investeeringuta stsenaariumide puhul.
Kui tegevus hõlmab uut vara, võetakse tuludeks ja kuludeks uue investeeringu tulud ja kulud.
4. Kui käibemaks ei ole määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 69 lõike 3 punkti c kohaselt rahastamiskõlblik kulu, põhineb diskonteeritud puhastulu arvutamine käibemaksuta näitajatel.
Artikkel 16
Tulude kindlaksmääramine
(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 61 lõike 3 seitsmes lõik)
Diskonteeritud puhastulu arvutamisel määratakse tulud kindlaks järgmistel alustel:
a)
kohaldatavuse korral fikseeritakse kasutustasud kooskõlas põhimõttega „saastaja maksab” ning vajaduse korral võetakse neis arvesse taskukohasuse kaalutlusi;
b)
tulu ei sisalda ülekandeid riikide või piirkondade eelarvetest või liikmesriikide riiklikest kindlustussüsteemidest;
c)
kui tegevus lisab uusi varasid olemasoleva teenuse või taristu täiendamiseks, tuleb arvesse võtta nii uutelt kasutajatelt saadud makseid kui ka täiendavaid makseid uue või laiendatud teenuse või taristu olemasolevatelt kasutajatelt.
Artikkel 17
Kulude kindlaksmääramine
(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 61 lõike 3 seitsmes lõik)
Diskonteeritud puhastulu arvutamisel võetakse arvesse järgmiseid artikli 15 lõikes 2 osutatud viiteperioodil ilmnevaid kulusid:
a)
tegevuse tehnilist toimimist tagavate lühikese kasutusajaga seadmete asenduskulud;
b)
fikseeritud tegevuskulud, sealhulgas hoolduskulud, näiteks personal, hooldus ja remont, üldine juhtimine ja haldus ning kindlustus;
c)
muutuvad tegevuskulud, sealhulgas hoolduskulud, näiteks toorainete, energia, teiste protsessi kulukaupade tarbimine ning tegevuse kestuse pikendamiseks vajalik hooldus ja remont.
Artikkel 18
Investeeringu jääkväärtus
(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 61 lõike 3 seitsmes lõik)
1. Kui tegevuse varadel on ettenähtud eluiga, mis ületab artikli 15 lõikes 2 osutatud viiteperioodi, määratakse nende jääkväärtus kindlaks, arvutades nende allesjäänud kasutusaastate rahavoogude netopuhasväärtuse. Põhjendatud juhtudel võib kasutada teisi jääkväärtuse arvutamise meetodeid.
2. Investeeringu jääkväärtus võetakse tegevuse diskonteeritud puhastulu arvutamisel arvesse ainult juhul, kui tulud kaaluvad üles artiklis 17 osutatud kulud.
Artikkel 19
Rahavoogude diskonteerimine
(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 61 lõike 3 seitsmes lõik)
1. Kulude ja tulude arvutamisel võetakse arvesse ainult tegevuse tulemusena välja makstud või vastu võetud rahavoogusid. Rahavoog määratakse kindlaks artikli 15 lõikes 2 osutatud viiteperioodi iga aasta kohta, kui tegevus neid välja maksab või vastu võtab.
2. Mitterahalised raamatupidamise elemendid, näiteks kulum, võimalikud reservid tulevasteks asenduskuludeks ning reservid ettenägematuteks kuludeks jäetakse arvutusest välja.
3. Rahavood diskonteeritakse tagasi olevikku, kasutades ESI fondide kaasrahastatud avalike investeerimistegevuste soovitusliku alusmäärana reaalset finantsdiskontomäära 4 %.
4. Liikmesriigid võivad kasutada muud finantsdiskontomäära kui 4 %, kui nad esitavad sellise aluse valimiseks põhjendused ning tagavad, et seda kasutatakse sama sektori sarnaste tegevuste lõikes järjekindlalt.
5. Muud väärtused kui 4 % võivad olla põhjendatud järgmistel alustel:
a)
liikmesriigi spetsiifilised makromajanduslikud tingimused ning rahvusvahelised makromajanduslikud arengud ja konjunktuur või
b)
investori või rakendusstruktuuri olemus, näiteks avaliku ja erasektori partnerlus, või
c)
asjaomase sektori olemus.
6. Spetsiifiliste finantsdiskontomäärade kehtestamiseks hindavad liikmesriigid keskmist pikaajalist tootlust alternatiivselt riskivabalt riigisiseselt või rahvusvaheliselt investeeringuportfellilt, mida nad peavad kõige asjakohasemaks. Erinevaid finantsdiskontomäärasid käsitlev teave tehakse toetusesaajatele kättesaadavaks.
IV JAGU
Kaudsete kulude kindlate maksemäärade ning seonduvate teiste liidu poliitikate raames kohaldatavate meetodite kindlaks määramine
Artikkel 20
Kaudsete kulude kindlamääraline rahastamine määruse (EL) nr 1290/2013 alusel
(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 68 lõike 1 teine lõik)
Kaudseid kulusid arvutades võib kasutada määruse (EL) nr 1290/2013 artikli 29 lõike 1 kohast kindlat maksemäära järgmist liiki tegevuste või tegevuste osaks olevate projektide puhul:
a)
tegevused, mida toetab ERF komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 215/2014 (5) lisa tabelis 1 sätestatud sekkumisvaldkondade koodide 056, 057 või 060-065 raames ning mida viiakse ellu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1301/2013 (6) artikli 5 lõike 1 punktis a või b, lõike 2 punktis b, lõike 3 punktides a ja c või lõike 4 punktis f sätestatud investeerimisprioriteedi raames.
b)
tegevused, mida toetab ESF komisjoni rakendusmääruse (EL) 215/2014 lisa tabelis 6 sätestatud sekkumisvaldkonna koodi 04 raames ning mis aitab määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 3 lõike 2 punkti c alusel kaasa teadusuuringutele, tehnoloogia arengule ja innovatsioonile;
c)
tegevused, mida toetab EAFRD kooskõlas määruse (EL) nr 1305/2013 artiklitega 17, 26 või 35 ning mis aitavad kaasa kõnealuse määruse artikli 5 lõikes 1 sätestatud liidu prioriteedile. Kui tegevus on kavandatud kooskõlas määruse (EL) nr 1305/2013 artikliga 17 ja 26, võetakse arvesse ainult kõnealuse määruse artikli 35 lõike 1 punkti c kohaselt Euroopa innovatsioonipartnerluse töörühmade poolt rakendatavaid tegevusi;
d)
tegevused, mida rahastab EMKF ja mida kavandatakse kooskõlas tulevase liidu õigusakti (millega kehtestatakse merendus- ja kalanduspoliitika rahalise toetamise tingimused programmiperioodiks 2014-2020) artikliga 28, artikliga 37 või artikli 41 lõikega 5.
Artikkel 21
Kaudsete kulude kindlamääraline rahastamine määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 alusel
(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 68 lõike 1 teine lõik)
Kaudseid kulusid arvutades võib kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 966/2012 (7) artikli 124 lõike 4 kohast kindlat maksemäära järgmist liiki tegevuste või tegevuste osaks olevate projektide puhul:
a)
tegevused, mida toetab ERF komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 215/2014 lisa tabelis 1 sätestatud sekkumisvaldkondade koodide 085, 086 või 087 raames ning mida tehakse määruse (EL) nr 1301/2013 artikli 5 lõike 5 punktis a või lõike 6 punktis d sätestatud investeerimisprioriteedi raames;
b)
tegevused, mida toetab ESF komisjoni rakendusmääruse (EL) 215/2014 lisa tabelis 6 sätestatud sekkumisvaldkonna koodi 01 raames ning mis aitab määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 3 lõike 2 punkti a alusel kaasa üleminekule vähese CO2-heitega, kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelisele, ressursitõhusale ja keskkonda säästvale majandusele;
c)
tegevused, mida toetab EAFRD kooskõlas määruse (EL) nr 1305/2013 artiklitega 17 ja 25, mis aitavad kaasa liidu prioriteedile, mis on sätestatud kõnealuse määruse artikli 5 lõigetes 4 ja 5;
d)
tegevused, mida toetab EMKF ja mida kavandatakse kooskõlas tulevase liidu õigusakti (millega kehtestatakse merendus- ja kalanduspoliitika rahalise toetamise tingimused programmiperioodiks 2014-2020) artiklitega 36, 38, artikli 39 lõikega 1, artikli 46 lõike 1 punktidega e ja i, artikliga 54 ning artikli 79c lõike 1 punktiga b.
III PEATÜKK
MÄÄRUSE (EL) NR 1303/2013 ERFI JA ÜHTEKUULUVUSFONDI SUHTES KOHALDATAVAT KOLMANDAT OSA TÄIENDAVAD SÄTTED, MIS ON SEOTUD SUURPROJEKTIDE KVALITEEDI KONTROLLIMISEL KASUTATAVA METOODIKAGA
Artikkel 22
Kvaliteeti kontrollivatele sõltumatutele ekspertidele esitatavad nõuded
(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 101 neljas lõik)
1. Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 101 kolmandas lõigus osutatud suurprojektide kvaliteeti kontrollivad sõltumatud eksperdid, kellel:
a)
on olulised tehnilised kogemused kõigis projektitsükli etappides;
b)
on laiapõhjalised rahvusvahelised kogemused asjaomastes investeerimissektorites;
c)
on olulised kogemused sotsiaalmajandusliku kasulikkuse analüüsil ja hindamisel;
d)
on olulised teadmised ja kogemused asjakohaste liidu õigusaktide, poliitikate ja menetluste alal;
e)
on sõltumatus kõigist suurprojekti heakskiitmise, rakendamise või elluviimisega otseselt või kaudselt seotud ametiasutustest;
f)
puudub mis tahes tasandil suurprojektiga seotud huvide konflikt;
g)
puudub suurprojektiga seotud ärihuvi;
h)
on vajalik keeleoskus.
2. Kui liikmesriik kavatseb volitada muid sõltumatuid eksperte kui neid, keda toetab tehniline abi komisjoni algatusel kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 58, esitab ta kooskõlas kõnealuse määruse artikli 101 kolmanda lõiguga taotluse komisjoni nõusolekuks. Kõnealuse nõusoleku aluseks on dokumendid, mis tõendavad ekspertide vastavust kõnealuse artikli lõikes 1 sätestatud nõuetele.
Komisjon teatab liikmesriigile kolme kuu jooksul alates taotluse esitamisest, kas ta nõustub sõltumatuid eksperte käsitleva ettepanekuga.
Artikkel 23
Suurprojektide kvaliteedikontroll
(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 101 neljas lõik)
1. Sõltumatud eksperdid viivad hindamise ellu määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 101 esimese lõigu punktides a kuni i osutatud teabe alusel. Sõltumatud eksperdid võivad nõuda selle teabega seonduvaid lisaelemente, mida nad peavad kvaliteedikontrolli jaoks vajalikuks.
Liikmesriigid ja sõltumatud eksperdid võivad leppida kokku, et seda tööd täiendatakse kohapealsete külastustega.
Sõltumatud eksperdid võivad kokkuleppel liikmesriikidega konsulteerida oma hindamise huvides asjassepuutuvate riigiabi küsimuste asjus komisjoniga.
2. Sõltumatud eksperdid viivad kvaliteedikontrolli jaoks ellu järgmised etapid:
a)
sõltumatud eksperdid veenduvad, et tegevus on suurprojekt määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 100 tähenduses, et suurprojekt ei ole lõpetatud tegevus kõnealuse määruse artikli 2 punkti 14 ja artikli 65 lõike 6 tähenduses ning et suurprojekt on hõlmatud asjaomase rakenduskavaga;
b)
sõltumatud eksperdid kontrollivad määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 101 esimese lõigu punktide a kuni i kohase, määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 101 viiendas lõigus osutatud vormis esitatud teabe terviklikkust, sidusust ja täpsust;
c)
sõltumatud eksperdid hindavad suurprojekti kvaliteeti käesoleva määruse II lisas sätestatud kriteeriumide alusel;
d)
sõltumatud eksperdid koostavad sõltumatu kvaliteedikontrolli aruande määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 102 lõike 1 kolmandas lõigus sätestatud vormis. Sõltumatu kvaliteedikontrolli aruandes sõnastavad ja põhjendavad sõltumatud eksperdid üheselt mõistetavalt oma avaldusi käesolevas lõikes osutatud elementide kohta.
3. Suurprojekt saab kvaliteedikontrollis määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 102 lõike 1 tähenduses positiivse hinnangu, kui sõltumatud eksperdid järeldavad, et kõik käesoleva määruse II lisas osutatud kriteeriumid on täidetud.
IV PEATÜKK
MÄÄRUSE (EL) NR 1303/2013 ERFI, ESFI, ÜHTEKUULUVUSFONDI JA EMKFI SUHTES KOHALDATAVAT NELJANDAT OSA TÄIENDAVAD SÄTTED
I JAGU
Elektroonilises vormis salvestatavad ja säilitatavad andmed
Artikkel 24
Elektroonilises vormis salvestatavad ja säilitatavad andmed
(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 125 lõige 8)
1. Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 125 lõike 2 punkti d kohaselt loodavas seiresüsteemis iga tegevuse kohta elektrooniliselt salvestatavaid ja säilitatavaid andmeid käsitlev teave on sätestatud käesoleva määruse III lisas.
2. Andmed salvestatakse ja säilitatakse iga tegevuse kohta, kaasa arvatud vajaduse korral andmed üksikute osalejate kohta, et võimaldada neid agregeerida, kui see on vajalik seire, hindamise, finantsjuhtimise, kontrolli ja auditeerimise eesmärgil. Samuti peab see võimaldama selliste andmete kumulatiivset agregeerimist kogu programmiperioodi vältel. ESFi puhul salvestatakse ja säilitatakse andmeid viisil, mis võimaldab korraldusasutustel täita seire ja hindamisega seotud ülesandeid kooskõlas nõuetega, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 56 ning määruse (EL) nr 1304/2013 artiklis 5 ja artiklis 19 ning kõnealuse määruse I ja II lisas.
3. Kui tegevust toetatakse rohkem kui ühest rakenduskavast, prioriteedist või fondist või rohkem kui ühe piirkonna kategooria raames, salvestatakse III lisa väljadel 23-113 osutatud teave viisil, mis võimaldab otsida andmeid jaotatuna rakenduskava, prioriteedi, fondi või piirkonna kategooria kaupa. Samuti peab olema võimalik otsida III lisa punktides 31-40 osutatud näitajate andmeid jaotatuna investeerimisprioriteedi ning kohaldataval juhul soo järgi.
II JAGU
Kontrolljälg ning auditite käigus kogutud andmete kasutamine
Artikkel 25
Üksikasjalikud miinimumnõuded kontrolljälje kohta
(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 125 lõige 9)
1. Üksikasjalikud miinimumnõuded kontrolljälje kohta, mis on seotud raamatupidamisandmike säilitamise ja tõendavate dokumentide hoidmisega, on järgmised:
a)
kontrolljälg peab võimaldama rakenduskava seirekomisjoni poolt kehtestatud valikukriteeriumide rakendamise kontrollimist;
b)
määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 67 lõike 1 punkti a kohaste toetuste ja tagastatava abi kontekstis peab kontrolljälg võimaldama agregeeritud summade sertifitseerimist komisjonile, et sobitada neid üksikasjalike raamatupidamisandmikega ja tõendavate dokumentidega, mis on sertifitseerimisasutuse, korraldusasutuse, vahendusasutuste ja toetusesaajate valduses seoses rakenduskava raames kaasrahastatavate tegevustega;
c)
määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 67 lõike 1 punktide b ja c ja artikli 109 ning määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 14 lõike 1 kohaste toetuste ja tagastatava abi kontekstis peab kontrolljälg võimaldama agregeeritud summade sertifitseerimist komisjonile, et sobitada neid üksikasjalike andmetega väljundite või tulemuste kohta ja tõendavate dokumentidega, mis on sertifitseerimisasutuse, korraldusasutuse, vahendusasutuste ja toetusesaajate valduses, kaasa arvatud vajaduse korral dokumentidega ühikuhindade standardiseeritud astmiku ja kindlasummaliste maksete määratlemise kohta, mis on seotud rakenduskava raames kaasrahastatavate tegevustega;
d)
määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 67 lõike 1 punkti d ja artikli 68 lõike 1 punkti a kohaselt määratud kulude kontekstis peab kontrolljälg vajaduse korral tõendama ja põhjendama arvutusmeetodit ning ühtsete määrade valiku aluseid ja rahastamiskõlblikke otseseid kulusid või valitud kategooriate raames deklareeritud kulusid, millele kindlat määra kohaldatakse;
e)
määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 68 lõike 1 punktide b ja c, määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 14 lõike 2 ning määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 20 kohaselt määratud kulude kontekstis peab kontrolljälg võimaldama põhjendada rahastamiskõlblikke otseseid kulusid, millele kohaldatakse ühtset määra;
f)
kontrolljälg peab võimaldama kontrollida avaliku toetuse maksmist toetusesaajale;
g)
kontrolljälg sisaldab iga tegevuse kohta vajadust mööda tehnilisi kirjeldusi ja rahastamiskava, toetuse heakskiitmisega seotud dokumente, riigihankemenetlustega seotud dokumente, toetusesaaja aruandeid ning tehtud kontrollide ja auditite aruandeid;
h)
kontrolljälg sisaldab teavet tegevuse valdkonnas tehtud juhtimisliini kontrollide ja auditite kohta;
i)
ilma et see piiraks määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 19 lõike 3 ning I ja II lisa kohaldamist, peab kontrolljälg võimaldama tegevuse väljundnäitajatega seotud andmete sobitamist lõppeesmärkide ja aruandluses teatatud andmete ning rakenduskava tulemusega;
j)
rahastamisvahendite puhul sisaldab kontrolljälg käesoleva määruse artikli 9 lõike 1 punktis e osutatud tõendavaid dokumente.
Punktides c ja d osutatud kulude puhul peab kontrolljälg võimaldama kontrollasutuse poolt kasutatud arvutusmeetodi kontrolli määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 67 lõike 5 ja artikli 68 lõike 1 ning määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 14 lõike 3 nõuetele vastavuse seisukohast.
2. Korraldusasutus tagab kirjete olemasolu selliste asutuste nimetuste ja asukohtade kohta, kelle valduses on kõigile lõikes 1 sätestatud miinimumnõuetele vastava piisava kontrolljälge tagamiseks vajalikud kõik tõendavad dokumendid.
Artikkel 26
Komisjoni ametnike või komisjoni volitatud esindajate tehtavate auditite käigus kogutavate andmete kasutamine
(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõige 8)
1. Komisjon rakendab kõiki vajalikke meetmeid, et vältida komisjoni poolt auditite käigus kogutavate andmete volitamata avaldamist või neile volitamata juurdepääsu.
2. Komisjon kasutab auditite käigus kogutud andmeid ainult selleks, et täita oma määruse (EL) nr 1303/2013 artiklist 75 tulenevaid kohustusi. Kogutavatele andmetele on juurdepääs Euroopa Kontrollikojal ja Euroopa Pettustevastasel Ametil.
3. Kogutud andmeid ei saadeta ilma andmeid esitanud liikmesriigi sõnaselge nõusolekuta kellelegi teisele kui neile liikmesriikide inimestele või liidu institutsioonide inimestele, kelle ülesanded nõuavad, et neil oleks kohaldatavate eeskirjade alusel neile andmetele juurdepääs.
III JAGU
Tegevusauditite ja sertifitseeritud kulude aastaaruannete auditite ulatus ja sisu ning metoodika tegevuste valimiseks
Artikkel 27
Tegevusauditid
(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõige 7)
1. Tegevusauditeid tehakse iga aruandlusaasta kohta nende tegevuste alusel, mis valitakse auditeerimisasutuse poolt kehtestatud või heakskiidetud meetodil kooskõlas käesoleva määruse artikliga 28.
2. Tegevusauditeid tehakse tõendavate dokumentide alusel, mis moodustavad kontrolljälje, ning tegevusaudit kontrollib komisjonile deklareeritud kulude seaduslikkust ja eeskirjadele vastavust järgmistes aspektides:
a)
et tegevus on valitud kooskõlas rakenduskava valikukriteeriumidega, et tegevus ei olnud füüsiliselt valmis või täielikult ellu viidud enne, kui toetusesaaja esitas rakenduskava raames rahastamise taotluse, et tegevust on rakendatud kooskõlas heakskiitva otsusega ja see vastab auditi ajal kõigile kohaldatavatele tingimustele, mis on seotud funktsionaalsuse, kasutuse ja saavutatavate eesmärkidega;
b)
et komisjonile deklareeritud kulud vastavad raamatupidamise andmetele ning et nõutavad tõendavad dokumendid tõendavad piisava kontrolljälje olemasolu käesoleva määruse artikli 25 kohaselt;
c)
et komisjonile deklareeritud kulud on määratud kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 67 lõike 1 punktidega b ja c ja artikliga 109 ning määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 14 lõikega 1, toetusesaajale tehtud maksete aluseks olnud väljundid ja tulemused on saavutatud, et osalejate andmed või muud väljundite ja tulemustega seotud kirjed on kooskõlas komisjonile esitatud teabega ning et nõutavad tõendavad dokumendid tõendavad piisava kontrolljälje olemasolu käesoleva määruse artikli 25 kohaselt.
Auditid peavad kontrollima ka seda, et avaliku sektori toetus oleks makstud toetusesaajale välja kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 132 lõikega 1.
3. Tegevusauditid peavad vajaduse korral hõlmama tegevuse füüsilise rakendamise kohapealset kontrolli.
4. Tegevusauditid kontrollivad sertifitseerimisasutuse poolt oma raamatupidamissüsteemis salvestatud vastavate kulude täpsust ja terviklikkust ning kontrolljälje kokkusobivust kõigil tasanditel.
5. Kui tuvastatud probleemid näivad olevat olemuselt süstemaatiliselt ja sisaldavad seetõttu riski teistele rakenduskava tegevustele, tagab auditeerimisasutus edasise kontrolli, kaasa arvatud vajaduse korral täiendavad auditid, et teha kindlaks sellist probleemide ulatus, ja soovitab vajalikke parandusmeetmeid.
6. Komisjonile aastase katvuse teatamisel võetakse auditeeritud kuludena arvesse ainult lõike 1 kohaselt tehtava auditiga hõlmatud kulusid. Sel eesmärgil kasutatakse määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 6 alusel koostatud auditeerimise aastaaruande näidist.
Artikkel 28
Tegevuste valimise metoodika
(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõige 7)
1. Auditeerimisasutus kehtestab valimi koostamise meetodi („valimimeetod”) kooskõlas käesolevas artiklis sätestatud nõuetega, võttes arvesse rahvusvaheliselt aktsepteeritud auditeerimisstandardeid INTOSAI, IFAC või IIA.
2. Lisaks auditistrateegias toodud selgitustele säilitab auditeerimisasutus valimimeetodi määramisel kasutatud dokumente ja professionaalseid hinnanguid, mis hõlmavad kavandamise, valiku, katsetamise ja hindamise etappe, tõendamaks, et kehtestatud meetod on sobiv.
3. Valim peab olema esinduslik üldkogumi suhtes, millest see valitakse, ning võimaldama auditeerimisasutusel koostada kehtiv auditiarvamus kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 5 punktiga a. Kõnealune üldkogum peab sisaldama rakenduskava või ühise juhtimis- ja kontrollisüsteemiga hõlmatud rakenduskavade rühma kulusid, mis sisalduvad kõnealuse aruandlusaasta eest määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 131 kohaselt komisjonile esitatud maksetaotluste hulgas. Valimi võib valida aruandlusaasta jooksul või pärast seda.
4. Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 1 kohaldamisel on valimimeetod statistiline, kui see tagab:
i)
valimi elementide juhusliku valiku;
ii)
tõenäosusteooria kasutamise valimi tulemuste hindamisel, kaasa arvatud valimi koostamise riski ning kavandatud ja saavutatud täpsuse mõõtmise ja kontrolli.
5. Valimimeetod peab tagama iga üldkogumisse kuuluva valimiühiku juhusliku valimise, kasutades valimit moodustavate üksuste valimiseks iga üldkogumi ühiku jaoks genereeritud juhuslikke arve, või süstemaatilise valiku teel, kasutades juhuslikku alguspunkti ja rakendades ülejäänud elementide valimiseks süstemaatilist reeglit.
6. Valimiühiku määrab auditeerimisasutus kutsealasele otsustusele tuginedes. Valimiühikuks võib olla tegevus, projekt tegevuse raames või toetusesaaja maksenõue. Teave valitud valimiühiku tüübi ning selleks kasutatud kutsealase otsustuse kohta kantakse kontrolliaruandesse.
7. Kui valimiühikuga seotud kogukulud aruandlusaastal on negatiivne summa, jäetakse see lõikes 3 eespool osutatud üldkogumist välja ning seda auditeeritakse eraldi. Auditeerimisasutus võib koostada ka kõnealuse eraldiseisva kogumi valimi.
8. Kui kohaldatakse määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 148 lõikes 1 sätestatud proportsionaalse kontrolli tingimusi, võib auditeerimisasutus jätta kõnealuses artiklis osutatud elemendid valimi võtmise üldkogumist välja. Kui asjaomane tegevus on juba valimisse valitud, asendab auditeerimisasutus selle sobiva juhusliku valikuga.
9. Kõiki valimis sisalduvaid komisjonile deklareeritud kulusid auditeeritakse.
Kui valitud valimiühikud hõlmavad suurt hulka alusmaksetaotlusi või -arveid, võib auditeerimisasutus auditeerida neid allvalimi koostamise teel, valides alusmaksetaotluseid või -arveid, kasutades samu valimi koostamise parameetreid, mida kasutatakse põhivalimi ühikute valimiseks.
Sellisel juhul arvutatakse iga auditeeritava valimiühiku jaoks sobivad valimi suurused ning igal juhul ei ole need väiksemad kui 30 alusmaksetaotlust või -arvet iga valimiühiku kohta.
10. Auditeerimisasutus võib üldkogumi stratifitseerida, jaotades selle allkogumiteks, millest igaüks on sarnaste omadustega valimiühikute rühm eelkõige riski või eeldatava veamäära poolest või milles kogum sisaldab tegevusi, mis koosnevad rakenduskava rahalistest maksetest rahastamisvahenditele või muudest suure väärtusega elementidest.
11. Auditeerimisasutus hindab süsteemi usaldusväärsust kõrgelt, keskmiselt või madalalt, võttes arvesse süsteemiauditite tulemusi valimi koostamise tehniliste parameetrite määramisel nii, et süsteemiaudititest ja tegevusaudititest saadav kokkuvõtlik usaldusnivoo oleks kõrge. Selleks, et süsteemi usaldusväärsust hinnataks kõrgelt, peab tegevuste valimisel kasutatav usaldusnivoo olema vähemalt 60 %. Selleks, et süsteemi usaldusväärsust hinnataks madalalt, peab tegevuste valimisel kasutatav usaldusnivoo olema vähemalt 90 %. Maksimaalne olulisusnivoo peab olema 2 % lõikes 3 osutatud kuludest.
12. Kui tuvastatakse rikkumisi või rikkumiste oht, otsustab auditeerimisasutus kutsealase otsustusele tuginedes, kas on vaja auditeerida täiendavat valimit täiendavatest tegevustest või tegevuste osadest, mida juhuslikus valimis ei auditeeritud, et võtta arvesse tuvastatud spetsiifilisi riskitegureid.
13. Auditeerimisasutus analüüsib täiendava valimi auditite tulemusi eraldi, teeb nende tulemuste põhjal järeldused ning edastab need iga-aastases kontrolliaruandes komisjonile. Täiendavas valimis tuvastatud rikkumisi ei kaasata juhusliku valimi prognoositava juhusliku vea arvutusse.
14. Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 5 punktis a osutatud auditiarvamuse ja auditeerimise aastaaruande jaoks arvutab auditeerimisasutus tegevusauditite tulemuste põhjal koguvea määra, mis on prognoositavate juhuslike vigade ning vajaduse korral süsteemsete vigade ja korrigeerimata anomaalsete vigade summa jagatuna populatsiooniga.
Artikkel 29
Sertifitseeritud kulude aastaaruannete auditid
(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõige 7)
1. Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 137 lõikes 1 osutatud sertifitseeritud kulude aastaaruannete auditeid teeb auditeerimisasutus iga aruandeaasta kohta.
2. Sertifitseeritud kulude aastaaruande audit annab põhjendatud kindlustunde sertifitseeritud kulude aastaaruandes deklareeritud summade terviklikkuse, täpsuse ja õigsuse kohta.
3. Lõigete 1 ja 2 kohaldamisel võtab auditeerimisasutus arvesse eelkõige tegevusauditite ning sertifitseerimisasutuse kohta tehtavate süsteemiauditite tulemusi.
4. Süsteemiaudit hõlmab sertifitseerimisasutuse arvestussüsteemi usaldusväärsuse kontrolli ning sertifitseerimisasutuse arvestussüsteemi kantud tagastatud ja tagasi nõutud kulude summade täpsuse kontrolli valimi alusel.
5. Et teha auditiarvamuse huvides järeldus, et sertifitseeritud kulude aastaaruanne kajastab kulusid õigesti ja õiglaselt, kontrollib auditeerimisasutus, et kõik määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 137 nõutavad elemendid oleks sertifitseeritud kulude aastaaruandes õigesti kajastatud ning vastaksid tõendavatele arvestuskirjetele, mis on kõigi asjaomaste asutuste ja toetusesaajate valduses. Eelkõige kontrollib auditeerimisasutus talle sertifitseerimisasutuse poolt esitatava sertifitseeritud kulude aastaaruande alusel, kas
a)
määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 137 lõike 1 punkti a kohaselt deklareeritud rahastamiskõlblike kulude kogusumma vastab asjaomasel aruandeaastal komisjonile esitatud maksetaotlustes sisalduvatele kuludele ja vastavale avaliku sektori toetusele, ning kui esineb lahknevusi, kas nende summade erinevuste kohta on sertifitseeritud kulude aastaaruandes antud piisavad selgitused;
b)
aruandeaasta jooksul tagastatud ja tagasi nõutud summad, aruandeaasta lõpu seisuga laekumata tagasinõuete summad, määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 71 kohaselt tehtud tagasinõuete summad ning sertifitseeritud kulude aastaaruandes nimetatud lootusetute tagasinõuete summad vastavad sertifitseerimisasutuse arvestussüsteemidesse sisestatud summadele ning põhinevad vastutava korraldusasutuse või sertifitseerimisasutuse otsustel;
c)
kulusid on sertifitseeritud kulude aastaaruandest välja jäetud kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 137 lõikega 2, kui see kohaldub, ning kas kõik nõutavad korrektsioonid kajastuvad asjaomase aruandeaasta sertifitseeritud kulude aastaaruandes;
d)
rahastamisvahenditele programmist makstud väljamaksed ja toetusesaajatele makstud riigiabi ettemaksed on tõendatud korraldusasutuselt ja sertifitseerimisasutuselt kättesaadava teabega.
Punktides b, c ja d osutatud kontrolle võib teha valimi alusel.
IV JAGU
Komisjoni finantskorrektsioonid, mis on seotud süsteemi puudujääkidega
Artikkel 30
Kriteeriumid juhtimis- ja kontrollisüsteemide tõhusas toimimises esinevate suurte puuduste kindlakstegemiseks
(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 144 lõige 6)
1. Komisjon annab oma hinnangu juhtimis- ja kontrollisüsteemide tõhusale toimimisele lähtuvalt kõigi olemasolevate süsteemiauditite, kaasa arvatud kontrollide katsete ja tegevusauditite tulemustest.
Hindamine hõlmab programme sisekontrollikeskkonda, korraldus- ja sertifitseerimisasutuste juhtimis- ja kontrollitegevusi, korraldus- ja sertifitseerimisasutuste poolset seiret ja auditeerimisasutuse kontrollitegevusi ning selle aluseks on IV lisa tabeli 1 peamiste nõuete täitmise kontroll.
Kõnealuste peamiste nõuete täitmist hinnatakse IV lisa tabelis 2 sätestatud kategooriate alusel.
2. Juhtimis- ja kontrollisüsteemi tõhusa toimimise suurte puuduste põhitüübid on juhtumid, kui mõni IV lisa tabeli 1 punktides 2, 4, 5, 13, 15, 16 ja 18 osutatud peamistest nõuetest või kaks või enam IV lisa tabeli 1 teistest peamistest nõuetest langevad hinnangu kohaselt IV lisa tabeli 2 kategooriatesse 3 või 4.
Artikkel 31
Ühtsete määrade või ekstrapoleeritud finantskorrektsioonide kohaldamise kriteeriumid ning finantskorrektsiooni taseme määramise kriteeriumid
(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 144 lõige 6)
1. Finantskorrektsioone kohaldatakse kogu tegevusprogrammile või selle osale, kui komisjon tuvastab juhtimis- ja kontrollisüsteemi toimimises ühe või mitu suurt puudust.
Ilma et see piiraks esimese lõigu kohaldamist, kohaldatakse kogu tegevusprogrammile või selle osale ekstrapoleeritud finantskorrektsioone, kui komisjon tuvastab tegevuste esinduslikus valimis süsteemseid rikkumisi, mis võimaldab kvantifitseerida täpsemalt riski liidu eelarvele. Sellisel juhul ekstrapoleeritakse esindusliku valimi kontrolli tulemusi ülejäänud populatsioonile, millest valim finantskorrektsiooni määramiseks võeti.
2. Kindlamääralise korrektsiooni taseme fikseerimisel võetakse arvesse järgmiseid elemente:
a)
suure puuduse või suurte puuduste suhteline tähtsus juhtimis- ja kontrollisüsteemi terviklikus kontekstis;
b)
suure puuduse või suurte puuduste sagedus ja ulatus;
c)
liidu eelarvele põhjustatava kahju riski tase.
3. Neid elemente arvesse võttes fikseeritakse finantskorrektsiooni tase järgmiselt:
a)
kui suur puudus või suured puudused juhtimis- ja kontrollisüsteemis on nii põhimõttelised, sagedased või laialt levinud, et see/need kujutab/kujutavad endast süsteemi täielikku ebaõnnestumist, mis seab ohtu seonduvate kulude seaduslikkuse ja eeskirjadele vastavuse, kohaldatakse kindlat määra 100 %;
b)
kui suur puudus või suured puudused juhtimis- ja kontrollisüsteemis on nii sagedased ja laialt levinud, et see/need kujutab/kujutavad endast süsteemi äärmiselt tõsist ebaõnnestumist, mis seab ohtu väga suure osa seonduvate kulude seaduslikkuse ja eeskirjadele vastavuse, kohaldatakse kindlat määra 25 %;
c)
kui suur puudus või suured puudused juhtimis- ja kontrollisüsteemis tuleneb/tulenevad süsteemi mittetäielikust toimimisest või nii kehvast või nii harvast toimimisest, et see seab ohtu suure osa seonduvate kulude seaduslikkuse ja eeskirjadele vastavuse, kohaldatakse kindlat määra 10 %;
d)
kui suur puudus või suured puudused juhtimis- ja kontrollisüsteemis tuleneb/tulenevad süsteemi ebajärjepidevast toimimisest, mis seab ohtu olulise osa seonduvate kulude seaduslikkuse ja eeskirjadele vastavuse, kohaldatakse kindlat määra 5 %.
4. Kui lõike 3 kohaselt fikseeritav kindel määr oleks ebaproportsionaalne, siis korrektsiooni taset vähendatakse.
5. Kui tulenevalt vastutavate asutuste tegematajätmisest piisavate korrektsioonimeetmete võtmisel finantskorrektsiooni kohaldamise järgselt ühel aruandlussaastal tuvastatakse järgneval aruandlus aastal sama suur puudus või samad suured puudused, võib suurendada korrektsiooni määra tulenevalt suure puuduse või suurte puuduste püsimisest tasemele, mis ei ületa kõrguselt järgmise kategooria taset.
Artikkel 32
Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.
Artiklit 24 kohaldatakse seoses III lisas osutatud salvestatavaid ja säilitatavaid andmeid käsitleva teabega alates 1. detsembrist 2014, välja arvatud andmeväljade 23 kuni 40, 71 kuni 78 ja 91 kuni 105 puhul. Nimetatud III lisa väljadele kohaldatakse artiklit 24 alates 1. juulist 2015.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 3. märts 2014