РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2015/501 НА КОМИСИЯТА
от 24 март 2015 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от Китайската народна република и Тайван
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с държавите членки,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
На 26 юни 2014 г. Европейската комисия („Комисията“) започна антидъмпингово разследване по отношение на вноса в Съюза на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от Китайската народна република (КНР) и Тайван („засегнатите държави“) въз основа на член 5 от основния регламент. Тя публикува известие за започване на процедура в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за започване“).
(2)
Комисията започна разследването вследствие на жалба, подадена на 13 май 2014 г. от Eurofer („жалбоподателя“) от името на подалите жалба производители на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани от Съюза. Жалбоподателят представлява около 50 % от общото производство на Съюза на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани. В жалбата се съдържаше доказателствен материал за дъмпинг и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за започване на разследване.
(3)
На 14 август 2014 г. Комисията започна антисубсидийно разследване във връзка с вноса в Съюза на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от КНР, както и отделно разследване. Тя публикува известие за започване на антисубсидийна процедура в Официален вестник на Европейския съюз (3).
1.2. Регистрация
(4)
Вследствие на искане от страна на жалбоподателя, подкрепено с необходимите доказателства, на 15 декември 2014 г. Комисията прие Регламент за изпълнение (ЕС) № 1331/2014 (4), с който се въвежда регистрационен режим за вноса на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от КНР и Тайван, считано от 17 декември 2014 г.
1.3. Заинтересовани страни
(5)
В известието за започване Комисията прикани заинтересованите страни да се свържат с нея, за да вземат участие в разследването. Освен това Комисията изрично информира жалбоподателя, други известни производители от Съюза, известните производители износители, компетентните органи на Китай и на Тайван, известните вносители, доставчиците и ползвателите, търговците, както и сдруженията, за които е известно, че са засегнати, за започването на разследването и ги прикани да вземат участие. Комисията също така уведоми производителите в Съединените американски щати (САЩ) и Южна Африка за започването на процедурата и ги прикани да вземат участие. В известието за започване Комисията уведоми заинтересованите страни, че предвижда да използва САЩ като трета държава с пазарна икономика („държавата аналог“) по смисъла на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(6)
Заинтересованите страни имаха възможността да изразят становището си относно започването на разследването и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури.
а) Извадка
(7)
В известието за започване Комисията посочи, че може да изготви извадка от заинтересованите страни в съответствие с член 17 от основния регламент.
Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(8)
В известието за започване Комисията посочи, че е направила временен подбор на извадка от производители от Съюза. Комисията подбра тази извадка въз основа на обема на производството. Тази извадка се състоеше от четирима производители от Съюза. Включените в извадката производители от Съюза съставляваха около 50 % от обема на производството. Комисията прикани заинтересованите страни да изложат коментарите си по временната извадка. Тъй като не бяха получени коментари по отношение на временната извадка, тя беше потвърдена. Извадката е представителна за промишлеността на Съюза.
Изготвяне на извадка от вносители
(9)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако случаят е такъв - да направи подбор на такава извадка, Комисията прикани несвързаните вносители да предоставят информацията, посочена в известието за започване.
(10)
Тридесет и един несвързани вносители предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от четирима несвързани вносители въз основа на най-големия обем на внос в Съюза. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент всички известни вносители, които са засегнати, бяха консултирани във връзка с подбора на извадката.
(11)
Бяха получени коментари по отношение на структурата на собствеността на един от избраните вносители. Заинтересованите страни заявиха, че един вносител не следва да бъде включен в извадката, тъй като е свързан с производител от Съюза. Този вносител обаче не е бил свързан с нито един от производителите на Съюза през разследвания период, а едва впоследствие става свързан. Освен това понятието „несвързан вносител“ означава, че не е свързан с производители износители. Даден несвързан вносител всъщност може да бъде свързан с производител от Съюза.
Изготвяне на извадка от производители износители в Тайван
(12)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако случаят е такъв - да направи подбор на такава извадка, Комисията прикани всички производители износители в Тайван да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към представителството на Тайван към ЕС с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(13)
Общо девет предполагаеми производители износители в засегнатата държава предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от четири дружества (три от които са свързани) въз основа на най-големия представителен обем на износа за Съюза, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации и с всички известни производители износители, които са засегнати, и с компетентните органи на засегнатата държава относно подбора на извадката. Не бяха получени коментари.
(14)
Разследването показа, че две включени в извадката дружества и двe оказали съдействие дружества, невключени в извадката, не отговарят на определението за производител износител, тъй като те действат само като преработващи центрове и използват разглеждания продукт като суровина в производството си. Беше установено, че тези дружества не разполагат със съоръжения за горещо или студено валцуване и тяхната добавена стойност е незначителна в сравнение с разходите за техните суровини. В действителност те купуват и продават различни видове от разглеждания продукт (вж. съображения 26 - 28 по-долу).
(15)
Едно от тези дружества обаче е свързано с включен в извадката производител износител. Поради това в разследването това дружество бе разгледано като принадлежащо към посочената група от дружества. След изключване от извадката на дружеството, което не отговаряше на определението за производител износител, оставащата извадка представлява поне около 48 % от общия обем на износа от Тайван за Съюза и около 80 % от продажбите на вътрешния пазар в Тайван. Поради това извадката все още е представителна.
(16)
Комисията изключи другите три дружества от изчисленията на индивидуалния дъмпингов марж и на равнището на отстраняване на вреда. В резултат на това за тези три дружества не е установена митническа ставка.
Индивидуално разглеждане
(17)
Един производител износител от Тайван поиска и му беше предоставено индивидуално разглеждане съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент.
Изготвяне на извадка от производители износители в КНР
(18)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако случаят е такъв - да направи подбор на такава извадка, Комисията прикани всички производители износители в КНР да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към компетентните органи на КНР с молба да посочат и/или да се свържат с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(19)
Осем производители износители в КНР предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от четири дружества, принадлежащи към две групи, въз основа на най-големия представителен обем на износа за Съюза, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации с всички известни производители износители, които са засегнати, и с компетентните органи на засегнатата държава относно подбора на извадката. Не бяха получени коментари.
б) Формуляри за заявление за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ), за производителите износители в КНР
(20)
За целите на прилагането на член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент Комисията изпрати формуляри за заявление за ТДПИ на всички оказали съдействие производители износители в КНР, избрани да бъдат включени в извадката, на невключените в извадката оказали съдействие производители износители, изразили желание да подадат заявление за индивидуално разглеждане съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент, на известните сдружения на производители износители, както и на компетентните органи на КНР. Нито един от производителите износители не е поискал ТДПИ.
в) Въпросник
(21)
Комисията изпрати въпросници на включените в извадката китайски и тайвански производители износители, на производителите износители, които желаят да подадат заявление за индивидуално разглеждане, на производителите в две потенциални държави аналог, както и на включените в извадката производители от Съюза, на включените в извадката несвързани вносители, както и на всички ползватели, които са заявили своя интерес.
(22)
Отговори на въпросниците бяха получени от четирима включени в извадката китайски производители износители, от четирима включени в извадката тайвански производители износители (включително двама тайвански производители износители, които се оказа, че не са производители износители), един тайвански производител износител, поискал индивидуално разглеждане, двама производители от САЩ (държава аналог), четиримата включени в извадката производители от Съюза, четирима включени в извадката несвързани вносители и шестима ползватели.
г) Проверки на място
(23)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в съответствие с член 16 от основния регламент в помещенията на следните дружества:
Производители от Съюза
-
Acciai Speciali Terni S.P.A., Terni, Италия
-
Acerinox Europa SAU, Palmones-Los Barrios и Madrid, Испания
-
Aperam Stainless Europe, La Plaine Saint Denis, Франция.
Свързан стоманопреработващ център на Acciai Speciali Terni S.P.A.
-
Terninox, Ceriano Laghetto, Италия.
Жалбоподател
-
Eurofer, Brussels, Белгия.
Производители износители в Тайван
-
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei
-
Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung
-
YC Inox Co., Ltd., Chang-Hua Hsien
-
Yieh Mau Corporation, Kaohsiung
-
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung.
Производители износители в КНР
-
Baosteel Stainless Co., Ltd, Shanghai
-
Ningbo Baoxin Stainless Co., Ltd, Ningbo
-
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd, Taiyuan.
Свързан вносител в Съюза
-
Baosteel Europe GmbH, Hamburg, Германия.
(24)
Комисията проведе изслушвания, включително изслушвания със служителя по изслушванията с производители износители, сдружения и вносители.
1.4. Разследван период и разглеждан период
(25)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 януари 2013 г. до 31 декември 2013 г. („разследвания период“). Тенденциите, които са от значение за оценка на вредата, бяха разгледани за периода от 1 януари 2010 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(26)
Разглежданият продукт е плосковалцувани продукти от неръждаеми стомани, само студеновалцувани, понастоящем класирани в кодове по КН 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 и 7220 20 89, и с произход от Китай и Тайван („разглежданият продукт“).
(27)
Студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани се използват за широка гама от приложения, например за производство на домакински уреди (например вътрешността на перални машини и съдомиялни), заварени тръби, медицински изделия, както и в хранително-вкусовата и автомобилната промишленост.
(28)
При разследването бе установено, че всичките различни видове на разглеждания продукт имат едни и същи основни физически, химически и технически характеристики и като цяло са използвани за едни и същи цели.
2.2. Сходен продукт
(29)
Установено бе, че студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани, произвеждани и продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, и студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани, произвеждани и продавани в засегнатите държави и в държавата аналог, по същество имат едни и същи физически, химически и технически характеристики и същите видове основна употреба като студеновалцуваните плоски продукти от неръждаема стомана, произвеждани в засегнатите държави и продавани за износ за Съюза. Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
2.3. Твърдения относно обхвата на продукта
(30)
Някои заинтересовани страни заявиха, че някои видове на продукта (включително тесните и прецизните ленти) следва да бъдат изключени от обхвата на разследването, тъй като производителите от Съюза не са в състояние да снабдяват изцяло тези пазарни сегменти. Промишлеността на Съюза обаче предостави доказателства, че те в действителност са в състояние да снабдяват изцяло тези пазарни сегменти.
(31)
По отношение на прецизните ленти същите страни също така заявиха, че генерална дирекция „Конкуренция“ на Европейската комисия е решила да изключи този вид на продукта от съответния продуктов пазар в своя анализ по дело за сливане Outokumpu/INOXUM (5). Въпреки това определянето на пазара съгласно дело за сливане се съсредоточава върху взаимозаменяемостта от гледна точка на търсенето и предлагането. При антидъмпингова процедура пазарът се определя от физическите характеристики на продукта, предмет на разследването. Поради това в дадена антидъмпингова процедура видовете на продукта може да се различават по отношение на някои параметри (широчина, отклонения, механични свойства). Освен това този вид на продукта е включен в разследването още от самото му начало, тъй като в хода на подкрепата за започване на процедура бе установен контакт с производители на прецизни ленти от Съюза.
(32)
Поради това Комисията отхвърли твърдението и запази непроменен продуктовия обхват на разследването.
3. ДЪМПИНГ
3.1. КНР
3.1.1. Нормална стойност
3.1.1.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(33)
Съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент Комисията определя нормалната стойност в съответствие с член 2, параграфи 1 - 6 от посочения регламент за производителите износители в КНР, които твърдяха и показаха, че отговарят на критериите по член 2, параграф 7, буква в) от същия регламент и на които съответно може да се предостави ТДПИ.
(34)
За да може да определи дали са изпълнени критериите по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, Комисията потърси необходимата информация, като поиска от засегнатите производители износители да попълнят формуляр за заявление за ТДПИ. Нито един от производителите износители не поиска ТДПИ.
3.1.1.2. Държава аналог
(35)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, беше определена въз основа на цената в трета държава с пазарна икономика. За тази цел трябваше да бъде избрана държава аналог.
(36)
В известието за започване Комисията уведоми заинтересованите страни, че предвижда да използва САЩ като подходяща държава аналог, и прикани заинтересованите страни да представят коментари.
(37)
Комисията се свърза с няколко потенциални държави аналог (Индия, Южна Африка, Южна Корея, Тайван и САЩ) и въз основа на получената информация поиска от 32 известни производители на сходния продукт в Южна Африка, Южна Корея и САЩ да предоставят информация. Информация за производители от Индия не бе получена, поради което Индия не можеше да бъде разгледана като потенциална държава аналог. Тайван е предмет на същото разследване, поради което за тази цел беше разгледана информацията, предоставена от разследваните производители.
(38)
Само двама производители от САЩ са отговорили на въпросника за производители от държавата аналог. Поради това Комисията трябваше да избира между САЩ и Тайван.
(39)
В САЩ има поне четирима големи производители на сходния продукт (трима са вертикално интегрирани, а единият не е) и общото производство и потребление са сравними с тези на КНР. В Тайван има една голяма, вертикално интегрирана група от производители, която е водеща на пазара, независимо че има няколко малки производители, които не са интегрирани. Производственият процес в САЩ е сходен с този в Тайван и поне с този на някои производители износители в КНР. Използваните в САЩ и Тайван суровини са предимно същите. В САЩ има антидъмпингови мита срещу Япония, Южна Корея и Тайван, а в Тайван - срещу КНР и Южна Корея. Вносът на сходния продукт в САЩ и Тайван обаче е значителен, като представлява съответно 17 и 37 % от тяхното общо потребление през разследвания период. Основните държави износители в САЩ включват: Мексико, КНР, Тайван, Франция, Финландия, Япония и Германия, а в Тайван: КНР, Южна Корея, Япония, Финландия и Виетнам.
(40)
На фона на тези обстоятелства се счита, че САЩ е по-подходяща за държава аналог поради две основни причини:
i)
докато в САЩ пазарът е много конкурентен, в Тайван пазарът и цените на студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани зависят до голяма степен от една група от дружества;
ii)
вътрешният пазар на Тайван е много по-малък в сравнение с този на КНР и на САЩ.
(41)
Някои заинтересовани страни възразиха срещу използването на САЩ като държава аналог главно заради производствения процес и видовете суровини, използвани в производството, за които се твърди, че са различни. Те заявиха, че в това отношение Тайван, който също е предмет на настоящото разследване, е по-подходяща държава аналог от САЩ.
(42)
Комисията стигна на този етап до заключението, че САЩ е подходяща държава аналог съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
3.1.1.3. Нормална стойност (държава аналог)
(43)
Нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, беше определена въз основа на информацията, получена от оказалите съдействие производители в държавата аналог, в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(44)
Комисията първо провери дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на двамата оказали съдействие производители износители в държавата аналог е бил представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар е представлявал най-малко 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за износ за Съюза на всеки включен в извадката производител износител през разследвания период. Въз основа на това бе установено, че общият обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на държавата аналог, реализиран от двамата оказали съдействие производители износители, е представителен.
(45)
След това Комисията определи видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са били идентични или сравними с видовете, продавани за износ за Съюза на включените в извадката производители износители.
(46)
Като следваща стъпка Комисията определи дела на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар за всеки вид на продукта през разследвания период с цел да вземе решение дали да използва действителните продажби на вътрешния пазар за изчисляването на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(47)
Нормалната стойност се основава на действителната цена за всеки вид на продукта на вътрешния пазар, независимо дали продажбите са рентабилни или не, ако:
i)
обемът на продажбите на вида на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представлява повече от 80 % от общия обем на продажбите за този вид на продукта; както и
ii)
среднопретеглената продажна цена на този вид на продукта е равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция.
(48)
В този случай нормалната стойност е среднопретеглената стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар на този вид на продукта през разследвания период. Комисията взе предвид всички сделки, отчетени като продажби на вътрешния пазар, тъй като нямаше основания за съмнение, че са предназначени за вътрешно потребление.
(49)
Нормалната стойност е действителната цена на вътрешния пазар за всеки вид на продукта само при рентабилните продажби на вътрешния пазар на въпросните видове на продукта през разследвания период, ако:
i)
обемът на рентабилните продажби на въпросния вид на продукта представлява 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид; или
ii)
среднопретеглената цена на въпросния вид на продукта е по-ниска от производствените разходи за единица продукция.
3.1.2. Експортна цена
(50)
Включените в извадката производители износители продават за износ за Съюза директно на независими клиенти или, както при един производител износител - чрез свързано дружество, действащо като вносител.
(51)
В случаите, когато производителите износители са продавали разглеждания продукт за износ за Съюза директно на независими клиенти, експортната цена е била определена въз основа на експортните цени, реално платени или подлежащи на плащане за разглеждания продукт, продаван за износ в Съюза, в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(52)
В случаите, когато производителите износители са продавали разглеждания продукт за износ за Съюза чрез свързано дружество, действащо като вносител, експортната цена е била определена въз основа на цената, на която внесеният продукт е бил препродаден за първи път на независими клиенти в Съюза, в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. В този случай бяха направени корекции на цената по отношение на всички разходи, направени между вноса и препродажбата, включително разходите за реализация, общите и административните разходи и за реализиране на печалба.
3.1.3. Сравнение
(53)
Комисията сравни нормалната стойност и експортната цена на включените в извадката производители износители на базата на цената франко завода.
(54)
Когато това бе обосновано от необходимостта да се гарантира обективно сравнение, Комисията коригира нормалната стойност и/или експортната цена за разликите, отразяващи се на цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Корекции бяха направени за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителни разходи, разходи по опаковане, кредити, банкови такси и комисиони.
3.1.4. Дъмпингови маржове
(55)
За включените в извадката производители износители Комисията сравни среднопретеглената нормална стойност за всеки вид на сходния продукт в държавата аналог (вж. съображения 43 - 49 по-горе) със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(56)
Въз основа на това установените временни среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF (стойност, застраховка, навло) на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Таблица 1
Дъмпингови маржове, КНР
Дружество
Временен дъмпингов марж
(%)
Група на Baosteel: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
Група на TISCO: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
(57)
За оказалите съдействие производители износители, невключени в извадката, Комисията изчисли среднопретегления дъмпингов марж в съответствие с член 9, параграф 6 от основния регламент. Следователно този марж бе определен въз основа на среднопретеглените дъмпингови маржове на включените в извадката производители износители.
(58)
Въз основа на това временният дъмпингов марж на оказалите съдействие производители износители, невключени в извадката, е 30,0 %.
(59)
По отношение на всички други производители износители в засегнатата държава Комисията определи дъмпинговия марж въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. За тази цел Комисията определи равнището на съдействие на производителите износители. Равнището на съдействие е обемът на износа на оказалите съдействие производители износители за Съюза, изразен като процент от общия обем на износа - както е отчетено в статистическите данни за вноса на Евростат - от засегнатата държава за Съюза.
(60)
Равнището на съдействие бе сметнато за високо и въз основа на това Комисията реши да използва остатъчния дъмпингов марж на равнището на дружеството с най-високия дъмпингов марж, включен в извадката.
(61)
Временните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Таблица 2
Дъмпингови маржове, КНР
Дружество
Временен дъмпингов марж
(%)
Група на Baosteel: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
Група на TISCO: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
Други оказали съдействие дружества
30,0
Всички други дружества
34,9
3.2. Тайван
3.2.1. Нормална стойност
(62)
Комисията първо провери дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на всеки разследван производител износител е представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Сред разследваните производители износители Комисията разгледа включените в извадката производители износители заедно с един производител износител, на когото е предоставено индивидуално разглеждане. Продажбите на вътрешния пазар са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар за всеки производител износител е представлявал най-малко 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за износ за Съюза през разследвания период.
(63)
Комисията установи, че продажбите на вътрешния пазар, докладвани от разследваните производители износители, включват значителни количества от сходния продукт, продаден на дистрибутори, които впоследствие са го изнесли. Изчислението въз основа на наличните данни за производството от оказалите съдействие дружества и статистическите данни за вноса и износа на сходния продукт в Тайван потвърди, че продажбите на вътрешния пазар, докладвани от оказалите съдействие производители износители, са включвали около 50 % непреки експортни продажби, които не са били за вътрешно потребление.
(64)
Освен това Комисията установи, че на вътрешния пазар в Тайван е съществувала система на отстъпки. Един от включените в извадката производители износители обясни, че въпросната система е създадена с цел стимулиране на местните преработващи центрове (дистрибуторите), които впоследствие осъществяват износ на техните продукти от стомана. Тъй като цените на вътрешния пазар на двамата основни производители, включително отстъпките, са широко оповестявани на месечна основа на всички дистрибутори, дори при отсъствието на отстъпки, предоставени от други производители на техните клиенти, определянето на цените за стоки, предназначени за вътрешния пазар и съответно на тези за износ впоследствие, е било силно повлияно от системата за ценообразуване, която е съществувала в Тайван.
(65)
На фона на констатациите от проверките на място до трима от производителите износители бе отправено искане да прегледат отново продажбите, които са докладвали за вътрешния пазар в Тайван, и да изключат всички продажби, които не са били за вътрешно потребление. Те обаче само потвърждават, че не са били уведомени за крайното местоназначение на сходния продукт, който продават на клиентите си.
(66)
Както е обяснено в съображение 63 по-горе и с цел да се гарантира, че нормалната стойност се основава само на вътрешното потребление, Комисията приложи консервативен подход при временното изчисляване на дъмпинга, като използва докладваните продажби за крайни ползватели в Тайван. Комисията разгледа като краен ползвател всеки стопански субект, впоследствие преработвал сходния продукт в друг продукт, който вече не е сходният продукт. В продажбите на вътрешния пазар не са включени продажбите към дистрибутори и търговци, тъй като в хода на разследването Комисията установи, че единият от основните дистрибутори в Тайван, който е придобил голямо количество от сходния продукт - докладвано от неговите доставчици като продажби на вътрешния пазар, е изнесъл по-голямата част от закупените количества.
(67)
Въз основа на това бе установено, че общият обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар, реализиран от всеки разследван производител износител, е представителен.
(68)
След това Комисията идентифицира видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са били идентични или сравними с видовете на продукта, продавани за износ за Съюза по отношение на разследваните производители износители, които имат представителни продажби на вътрешния пазар.
(69)
Комисията провери дали видовете на продукта, продавани от разследваните производители износители на вътрешния им пазар, са били представителни в сравнение с видовете на продукта, продавани за износ за Съюза в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на един вид на продукта са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на този вид на продукта на независими клиенти през разследвания период представлява поне 5 % от общия обем на продажбите за износ за Съюза на идентичен или сравним вид на продукта.
(70)
Като следваща стъпка Комисията определи дела на рентабилните продажби за независими клиенти на вътрешния пазар за всеки вид на продукта през разследвания период с цел да вземе решение дали да използва действителните продажби на вътрешния пазар за изчисляването на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(71)
Нормалната стойност се основава на действителната цена за всеки вид на продукта на вътрешния пазар, независимо дали продажбите са рентабилни или не, ако:
i)
обемът на продажбите на вида на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представлява повече от 80 % от общия обем на продажбите за този вид на продукта; както и
ii)
среднопретеглената продажна цена на този вид на продукта е равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция.
(72)
В този случай нормалната стойност е среднопретеглената стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар на този вид на продукта през разследвания период.
(73)
Нормалната стойност е действителната цена на вътрешния пазар за всеки вид на продукта само при рентабилните продажби на вътрешния пазар на въпросните видове на продукта през разследвания период, ако:
i)
обемът на рентабилните продажби на въпросния вид на продукта представлява 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид; или
ii)
среднопретеглената цена на въпросния вид на продукта е по-ниска от производствените разходи за единица продукция.
(74)
Анализът на продажбите на вътрешния пазар показа, че за някои видове на продукта част от продажбите на вътрешния пазар са рентабилни и че среднопретеглените продажни цени са по-големи от производствените разходи. Съответно нормалната стойност бе изчислена като среднопретеглената стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар през разследвания период, когато са изпълнени условията, определени в съображение 71 по-горе, или като среднопретеглена стойност само на рентабилните продажби, ако посочените условия не са изпълнени. Предвид липсата или недостатъчните продажби на някои видове на продукта или тъй като не са установени продажби при обичайни търговски условия, Комисията конструира нормалната стойност в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент.
(75)
Нормалната стойност бе конструирана чрез добавяне на следното към средните производствени разходи на сходния продукт на разследваните производители износители през разследвания период:
i)
среднопретеглените разходи за реализация, общите и административните разходи, направени от разследваните производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт, при обичайни търговски условия, през разследвания период; както и
ii)
среднопретеглената печалба, реализирана от разследваните производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт, при обичайни търговски условия, през разследвания период.
(76)
За един от разследваните производители износители производствените разходи са коригирани. Тъй като значително количество от суровините, използвани за производството на сходния продукт, са осигурявани също така от свързан доставчик, Комисията замени разходите за закупуването на тези суровини с производствените разходи за суровините на разследваните производители износители.
(77)
За същия производител износител Комисията установи също така, че корекцията за стойността на скрапа е отчетена двойно, тъй като обемът на суровините, преобразувани в крайните продукти, е отчетен без скрап. Поради това Комисията отхвърля приспадането на стойността на скрапа от производствените разходи за крайния продукт.
(78)
За видовете на продукта, които не са продавани в представителни количества на вътрешния пазар, са добавени средните разходи за реализация, общите и административните разходи и печалбата от сделките, осъществени при обичайни търговски условия на вътрешния пазар за тези видове. За видовете на продукта, които не са продавани изобщо на вътрешния пазар, или в случаите, когато не са установени продажби при обичайни търговски условия, са добавени среднопретеглените разходи за реализация, общите и административните разходи и печалбата от всички сделки, осъществени при обичайни търговски условия на вътрешния пазар.
3.2.2. Експортна цена
(79)
Разследваните производители износители продават разглеждания продукт за износ пряко на независими клиенти в Съюза или чрез независими дистрибутори в Тайван. Поради това експортната цена бе определена въз основа на реално платените или подлежащи на плащане цени в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
3.2.3. Сравнение
(80)
Комисията сравни нормалната стойност и експортната цена на разследваните производители износители на базата на цена франко завода.
(81)
Когато това бе обосновано от необходимостта да се гарантира обективно сравнение, Комисията коригира нормалната стойност и/или експортната цена за разликите, отразяващи се на цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Корекции бяха направени за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителни разходи, разходи по опаковане, кредити, банкови такси и комисиони.
(82)
Включените в извадката производители износители не са използвали обменните валутни курсове, които им бяха предоставени във въпросниците във връзка с антидъмпинговата процедура преди проверките на място. Поради това Комисията преизчисли договорните стойности, като използва курсовете, предоставени във въпросниците.
3.2.4. Дъмпингови маржове
(83)
За разследваните производители износители, включително двете свързани дружества, включени в извадката, и дружеството, на което е предоставено индивидуално разглеждане, Комисията сравни среднопретеглената нормална стойност за всеки вид на сходния продукт със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(84)
Въз основа на това временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Таблица 3
Дъмпингови маржове, Тайван
Дружество
Временен дъмпингов марж
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd. (индивидуално разглеждане)
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd. и Yieh United Steel Corporation
10,9
(85)
За оказалите съдействие производители износители, невключени в извадката, Комисията изчисли среднопретегления дъмпингов марж в съответствие с член 9, параграф 6 от основния регламент. Следователно този марж беше определен въз основа на маржовете за включените в извадката производители износители.
(86)
Въз основа на това временният дъмпингов марж на оказалите съдействие производители износители, невключени в извадката, е 10,9 %.
(87)
По отношение на всички други дружества в засегнатата държава Комисията определи дъмпинговия марж въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. За тази цел Комисията определи равнището на съдействие в КНР. Равнището на съдействие е обемът на износа на оказалите съдействие производители износители за Съюза, изразен като процент от общия обем на износа - както е отчетено в статистическите данни за вноса на Евростат - от засегнатата държава за Съюза.
(88)
Равнището на съдействие в този случай бе сметнато за високо и въз основа на това Комисията реши да използва остатъчния дъмпингов марж на равнището на дружеството с най-високия дъмпингов марж.
(89)
Временните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Таблица 4
дъмпингови маржове, Тайван
Дружество
Временен дъмпингов марж
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd. и Yieh United Steel Corporation
10,9
Други оказали съдействие дружества
10,9
Всички други дружества
12,0
4. ВРЕДА
4.1. Определение за промишленост и производство на Съюза
(90)
Девет известни производители от Съюза са произвеждали сходния продукт през разследвания период. Те представляват „промишлеността на Съюза“ по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(91)
Общото производство на Съюза през разследвания период бе определено на над 3 млн. тона. Комисията определи тази стойност въз основа на цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, като например информацията, предоставена от включените в извадката производители, както и данните от жалбата за другите производители от Съюза. Най-големият производител от Съюза нито оказа съдействие, нито се противопостави на жалбата. Шест производители на Съюза, съставляващи около 55 % от продажбите и производството в Съюза, оказаха съдействие на разследването. Както е посочено в съображение 8 по-горе, в извадката бяха включени четирима производители от Съюза, представляващи около 50 % от общото производство на Съюза на сходния продукт.
(92)
Заинтересованите страни заявиха, че един от включените в извадката производители от Съюза следва да бъде изключен от определението за промишленост на Съюза, тъй като е внесъл значителни количества от разглеждания продукт. Вносът на този производител от Съюза от засегнатите държави обаче съставлява по-малко от 5 % от общия внос на разглеждания продукт и по-малко от 2 % от техния обем на продажбите в Съюза. Въз основа на горепосоченото на този етап се поддържа твърдението, че въпросният производител от Съюза е част от промишлеността на Съюза.
(93)
Заинтересованите страни заявиха, че тъй като най-големият производител от Съюза не е включен в извадката, тя не е представителна. Както вече беше посочено, включените в извадката четирима производители от Съюза представляват около 50 % от общото производство на Съюза на сходния продукт. Поради това Комисията стигна до заключението, че извадката е представителна. Във всеки случай въпросният най-голям производител не заяви интерес.
4.2. Потребление на Съюза
(94)
Комисията определи потреблението на Съюза въз основа на данните, предоставени от включените в извадката производители, за обема на продажбите на собственото производство на промишлеността на Съюза, данните от жалбата за другите производители от Съюза, както и статистическите данни на Евростат за обема на вноса на пазара на Съюза.
(95)
Потреблението на Съюза се променя по следния начин:
Таблица 5
Потребление в Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Потребление на Съюза (в тонове)
3 161 737
3 250 977
3 256 438
3 300 127
Индекс
100
103
103
104
Източник: включените в извадката производители от Съюза, жалбата, Евростат.
(96)
През разглеждания период потреблението на Съюза нараства устойчиво с 4 %.
4.3. Внос от засегнатите държави
4.3.1. Кумулативна оценка на въздействието на вноса от засегнатите държави
(97)
Комисията провери дали вносът на разглеждания продукт с произход от засегнатите държави следва да се оценява кумулативно в съответствие с член 3, параграф 4 от основния регламент.
(98)
Дъмпинговият марж, установен във връзка с вноса от КНР и Тайван, е над нивото de minimis, определено в член 9, параграф 3 от основния регламент. Обемът на вноса от всяка от засегнатите държави не е бил незначителен по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент. През разследвания период пазарните дялове на Тайван и КНР са съответно 5,1 % и 4,3 %.
(99)
Условията на конкуренция между дъмпинговия внос от КНР и Тайван и сходния продукт са били подобни. По-конкретно внесените продукти са се конкурирали взаимно, както и със сходния продукт, произведен в Съюза, тъй като всички продукти отговарят на едни и същи стандарти в световен мащаб и следователно са взаимозаменяеми. Също така те са продавани посредством едни и същи канали за продажба и на сходни категории клиенти.
(100)
Тайванската асоциация на производителите на желязо и стомана (TSIIA) заяви, че Комисията не следва да оценява кумулативно въздействието на дъмпинговия внос от КНР и Тайван. Тя твърдеше, че въпреки че студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани може да се считат за сходни по смисъла на основния регламент, продажбите на Тайван на пазара на Съюза нямат едни и същи условия на конкуренция като тези на китайския внос. Те се различават главно по отношение на марките и качеството, като тайванските продукти са с по-високо качество.
(101)
Твърдението по отношение на различните марки се отнася само за специалните продукти, чийто дял от вноса е по-малко от 1 %. Освен това всички продукти (на ЕС, Китай и Тайван) отговарят на едни и същи стандарти в световен мащаб и не бяха изтъкнати аргументи за количественото определяне на разликите във физическите свойства на сходния продукт, произведен в Съюза, и вносния продукт, поради което това твърдение е необосновано. Вследствие на това твърдението бе отхвърлено.
(102)
Следователно всички критерии, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент, са изпълнени и вносът от КНР и Тайван бе разгледан кумулативно за целите на определянето на вредата.
4.3.2. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатите държави
(103)
Комисията определи обема на вноса въз основа на статистическите данни на Евростат. Пазарният дял на вноса бе установен на същата основа.
(104)
Вносът в Съюза от засегнатите държави се променя по следния начин:
Таблица 6
Обем на вноса и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на вноса от КНР (в тонове)
56 477
95 876
87 759
143 420
Индекс
100
170
155
254
Пазарен дял (%)
1,8
2,9
2,7
4,3
Индекс
100
165
151
243
Обем на вноса от Тайван (в тонове)
127 664
173 968
132 392
169 097
Индекс
100
136
104
132
Пазарен дял (%)
4,0
5,4
4,1
5,1
Индекс
100
133
101
127
Обем на вноса от засегнатите държави (в тонове)
184 140
269 845
220 151
312 517
Индекс
100
147
120
170
Пазарен дял (%)
5,8
8,3
6,8
9,5
Индекс
100
143
116
163
Източник: Евростат.
(105)
Между 2010 г. и разследвания период кумулираният внос от засегнатите държави се увеличава със 70 % от 184 140 тона на 312 517 тона. През разглеждания период вносът бележи трайно нарастване, с изключение на 2012 г., когато обемите на вноса са били по-високи, отколкото през 2010 г., но под равнището през 2011 г.
(106)
Кумулативният пазарен дял нараства с 63 % - от 5,8 на 9,5 % през разглеждания период. Подобно на обема на вноса пазарният дял бележи трайно нарастване през разглеждания период, с изключение на 2012 г.
4.3.3. Цени на вноса от засегнатите държави и подбиване на цените
(107)
Комисията определи цените на вноса въз основа на стойността и обема на вноса от статистическите данни на Евростат. Подбиването на цените на вноса бе установено въз основа на отговорите на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза, включените в извадката производители износители и производителя износител, на когото е предоставено индивидуално разглеждане, както е посочено в съображение 17 по-горе.
(108)
Среднопретеглената цена на вноса в Съюза от засегнатите държави се променя по следния начин:
Таблица 7
Цени на вноса
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
КНР (евро/тон)
2 175
2 280
2 253
2 008
Индекс
100
105
104
92
Тайван (евро/тон)
2 268
2 414
2 143
1 897
Индекс
100
106
94
84
Засегнати държави (евро/тон)
2 239
2 366
2 187
1 948
Индекс
100
106
98
87
Източник: Евростат.
(109)
Цените на вноса от КНР и Тайван първоначално са се увеличили с 6 процентни пункта между 2010 и 2011 г. Впоследствие те са намалели с 19 процентни пункта, което води до общ спад от 13 %. При цените на вноса от КНР и Тайван се наблюдава сходна тенденция, с изключение на 2012 г., когато все още има сравнително високи цени на вноса от КНР, но при вноса от Тайван цените вече са сравнително ниски. И за двете държави цените са намалели още повече между 2012 г. и разследвания период.
(110)
Комисията определи подбиването на цените през разследвания период, като сравни:
i)
среднопретеглените продажни цени за всеки вид на продукта на включените в извадката производители от Съюза към несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода; както и
ii)
съответните среднопретеглени цени за всеки вид на продукта, внасян от разследваните китайски и тайвански производители, за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF, със съответните корекции за разходи след вноса.
(111)
Сравнението на цените беше извършено за всеки вид на продукта по отношение на сделки, при необходимост със съответните корекции, и след приспадане на всички отстъпки, комисиони и разходи за доставка. Резултатът от сравнението бе изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза през разследвания период. Той показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване на цените между 9,6 и 11,3 % от вноса от засегнатите държави на пазара на Съюза.
(112)
Разследването показа, че почти винаги производителите износители продават на независими дистрибутори или на стоманопреработващи центрове, докато промишлеността на Съюза продава на дистрибутори, стоманопреработващи центрове и крайни потребители. Разследването обаче не показа, че тази разлика в равнището на търговията е оказала въздействие върху цените. Напротив, независими дистрибутори и стоманопреработващи центрове заявиха, че не са получили по-благоприятни условия на продажба от страна на производителите на Съюза в сравнение с ползвателите.
4.4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.4.1. Общи бележки
(113)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(114)
Както беше посочено в съображение 8 по-горе, за определянето на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, беше използвана извадка. В нея бяха включени четирима производители.
(115)
За определянето на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията анализира макроикономическите показатели въз основа на данните, предоставени от включените в извадката производители, както и данните от жалбата за другите производители от Съюза. Данните се отнасяха за всички производители от Съюза. Комисията оцени микроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в отговорите на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза. Данните се отнасяха до включените в извадката производители от Съюза. И двата набора от данни бяха счетени за представителни за икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
(116)
Макроикономическите показатели са: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност и равнище на дъмпинговия марж.
(117)
Микроикономическите показатели са: средни единични цени, разходи за единица продукция, разходи за труд, запаси, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал.
(118)
Заинтересованите страни заявиха, че за оценката на вредата следва да се използват последователно данните на включените в извадката производители от Съюза, вместо показателите да се разделят на макроикономически и микроикономически. Те заявиха, че отделният анализ на макроикономическите и микроикономическите показатели е предмет на манипулация от жалбоподателя, тъй като жалбоподателят би могъл да насочи събирането на данни на макроикономическо равнище, понеже решението, дали специфичен показател е макроикономически или микроикономически, се основава на наличието на информация.
(119)
Комисията определи и анализира макроикономическите показатели, както са констатирани на равнището на Съюза, а не само на равнището на включените в извадката производители от Съюза. Смята се, че по отношение на макроикономическите показатели пълните данни за цялата промишленост на Съюза, включваща и данните от включените в извадката дружества, отразява по-пълноценно състоянието през разглеждания период, отколкото данните само за част от промишлеността.
(120)
Предоставените от жалбоподателя данни за оценката на макроикономическите показатели бяха счетени за точни и надеждни. Валидността на данните бе сверена с информацията, предоставена от включените в извадката производители от Съюза. Единствено за целите на аргументацията, анализ на вредата, при който последователно се използват само данните, предоставени от включените в извадката производители от Съюза, би показал макроикономическите показатели в по-отрицателна светлина. Нямаше основания да се определи, че жалбоподателят умишлено е скрил информация с цел да се манипулира анализът на вредата. Поради това няма причина да не се вземе предвид предоставената от жалбоподателя информация по отношение на макроикономическите показатели. Следователно не може да се приеме твърдението, че анализът на всички показатели за вредата следва да бъде ограничен единствено до информацията, предоставена от включените в извадката производители от Съюза.
4.4.2. Макроикономически показатели
4.4.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(121)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет (на равнище студено валцуване) и използването на капацитета са се променяли, както следва:
Таблица 8
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на производството (в тонове)
3 195 908
3 159 359
3 222 857
3 036 688
Индекс
100
99
101
95
Производствен капацитет (в тонове)
4 174 027
4 261 161
4 284 261
4 330 161
Индекс
100
102
103
104
Използване на капацитета (%)
77
74
75
70
Индекс
100
97
98
92
Източник: включените в извадката производители от Съюза, жалбата.
(122)
Между 2010 и 2012 г. обемът на производството се е задържал на стабилни нива. Между 2012 г. и разследвания период обемът на производството е намалял значително с 6 процентни пункта, което води до общ спад от 5 % независимо от стабилното търсене.
(123)
В същото време през разглеждания период производственият капацитет се е увеличил умерено с 4 %. Лекото увеличение на производствения капацитет може да се обясни с по-доброто използване на съоръженията благодарение на програми за ефективност, предприети от промишлеността на Съюза.
(124)
В резултат на това използването на капацитета e намаляло с 8 % през разглеждания период. Известно е, че използване на капацитета в размер на 100 % не е постижимо и устойчиво в дългосрочен план в сектора на студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани. През разглеждания период обаче използването на капацитета, постигнато от промишлеността на Съюза, се счита за далеч по-ниско от използването на капацитета от повече от 90 %, което се счита за постижимо при устойчиво, дългосрочно равнище на производството. Освен това, тъй като разликата в производствения капацитет и устойчивото, дългосрочно равнище на производството е незначителна, това не е можело да има отражение върху низходящата тенденция, наблюдавана при промишлеността на Съюза.
4.4.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(125)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 9
Обем на продажбите и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на продажбите на пазара на Съюза (в тонове)
2 641 033
2 637 819
2 732 237
2 631 508
Индекс
100
100
103
100
Пазарен дял (%)
84
81
84
80
Индекс
100
97
100
95
Източник: включените в извадката производители от Съюза, жалбата.
(126)
През разглеждания период обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е стабилен, с малко по-високи обеми на продажбите през 2012 г.
(127)
Тъй като потреблението на Съюза се увеличава през разглеждания период, както е посочено в съображение 96 по-горе, сравнително стабилните обеми на продажбите водят до намаление от 5 % на пазарния дял на промишлеността на Съюза през разглеждания период. Подобно на обема на продажбите 2012 г. показва по-положителна картина.
4.4.2.3. Растеж
(128)
Както е описано по-горе, през разглеждания период обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е бил относително стабилен на разрастващия се пазар. В същото време вносът от засегнатите държави нараства значително. В резултат на това растежът на пазара от около 140 000 тона през разглеждания период почти изцяло е бил от полза за вноса от засегнатите държави, които през същия период са увеличили своите обеми с около 128 000 тона. Поради това промишлеността на Съюза не е могла изобщо да се възползва от растежа на пазара.
4.4.2.4. Заетост и производителност
(129)
През разглеждания период заетостта и производителността са се променяли, както следва:
Таблица 10
Заетост и производителност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Брой наети лица
13 223
12 978
12 471
11 820
Индекс
100
98
94
89
Производителност (тон/наето лице)
242
235
258
257
Индекс
100
97
107
106
Източник: включените в извадката производители от Съюза, жалбата.
(130)
Броят на наетите лица в промишлеността на Съюза е намалял с 2 процентни пункта през 2011 г., с още 4 процентни пункта през 2012 г. и с други 5 процентни пункта през разследвания период, което ясно показва низходяща тенденция. Това може да се дължи на прилагането на различни планове за ефективност на производителите от Съюза и на намалението на обема на производството.
(131)
Промишлеността на студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани по принцип се счита за капиталоемък отрасъл. Въпреки това степента на заетост, осигурена от промишлеността на Съюза, е достатъчна. Също така разходите за труд са вторият по значение разходен фактор след суровините и средно съставляват около 10 - 15 % от общите разходи. Следователно заетостта е уместен показател за вредата за тази промишленост.
(132)
През 2011 г. производителността на промишлеността на Съюза леко се е понижила с 3 процентни пункта, след което през 2012 г. се е увеличила с 10 процентни пункта, а през разследвания период се е понижила отново с 1 процентен пункт. Като цяло през разглеждания период тя е нараснала с 6 процентни пункта от 242 тона/наето лице на 257 тона/наето лице независимо от намаляващия брой на наетите лица, което показва по-високата ефективност.
4.4.2.5. Равнище на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(133)
Всички дъмпингови маржове са значително над нивото de minimis. Въздействието на равнището на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза е значително, като се имат предвид обемът и цените на вноса от засегнатите държави.
(134)
Това е второто антидъмпингово разследване относно разглеждания продукт. Вносът на същия продукт с произход от КНР, Южна Корея и Тайван вече е бил предмет на разследване през 2008 - 2009 г. (6). Макар че това разследване не е довело до налагане на антидъмпингови мерки, при разследването беше установено временно, че по това време вече е имало дъмпинг (7).
4.4.3. Микроикономически показатели
4.4.3.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(135)
През разглеждания период среднопретеглените единични продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 11
Продажни цени в Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Средна единична продажна цена в Съюза (евро/тон)
2 428
2 572
2 358
2 159
Индекс
100
106
97
89
Производствени разходи за единица продукция (евро/тон)
2 247
2 345
2 149
1 939
Индекс
100
104
96
86
Източник: включените в извадката производители от Съюза.
(136)
През разглеждания период продажните цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се понижили с 11 %. При все че цените са се увеличили с 6 % през 2011 г., впоследствие те са паднали със 17 процентни пункта до края на разглеждания период.
(137)
Производствените разходи за единица продукция за общото производство на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани (включително евентуално изнасяните стоки) са се понижили с 14 % през разглеждания период. Продажните цени и производствените разходи за единица продукция обаче не са пряко сравними, понеже има определена разлика във времето между производството и продажбата. Предвид факта, че средното равнище на запасите на промишлеността на Съюза представлява около 15 % от оборота, времевият интервал между производството и продажбата е средно 2 месеца.
(138)
Най-общо производствените разходи, както и продажните цени зависят от развитието на цените на суровините, предимно хром и никел. Действително цените, начислявани от промишлеността на Съюза, следват т.нар. механизъм за „надбавка за легиращи елементи“. В рамките на този механизъм цените се състоят от фиксирана „базова цена“ и „надбавка за легиращи елементи“, които се променят в зависимост от химическия състав на марката на стоманата и котировките на сплавите на Лондонската метална борса (ЛМБ). Ето защо цените са свързани с марката на стоманата и със съответните разходи за суровини.
(139)
Заинтересованите страни посочиха, че тенденциите при продажните цени на промишлеността на Съюза следва да се анализират, като се изключи „надбавката за легиращи елементи“. Тъй като промишлеността на Съюза не влияе върху цената на никела, заинтересованите страни твърдят, че Комисията следва да разгледа само „базовата цена“.
(140)
Действително общата цена се състои от базовата цена и надбавката за легиращи елементи и клиентите обикновено са наясно с това разделение. Разследването обаче показа, че през разследвания период тези два ценови елемента обикновено не са били декларирани отделно във фактурата. В такива случаи те обикновено също не са посочени отделно в търговските документи, предхождащи фактурата, като например поръчката или потвърждението ѝ.
(141)
Поради това развитието на базовата цена беше анализирано въз основа на публично достъпна информация, представена от заинтересованите страни. Тази информация показва подробна разбивка на общата цена, начислена за продукти от стомана марка 304 (8) в Германия (9) в базовата цена и надбавката за легиращи елементи. Макар че надбавката за легиращи елементи е варирала в зависимост от развитието на разходите за суровините, през разглеждания период базовата цена непрекъснато е намалявала - с около 20 % от около 1 200 евро/тон през 2010 г. до около 1 000 евро/тон през разследвания период. Макар че размерът на намалението може да не е непременно представителен за всички продукти и за всички производители от Съюза, той е в подкрепа на заключението, че не само равнището на надбавката за легиращи елементи, но и равнището на базовата цена са следвали низходяща тенденция.
4.4.3.2. Разходи за труд
(142)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 12
Средни разходи за труд на наето лице
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Средни разходи за труд на служител (в евро)
57 071
58 068
59 684
61 826
Индекс
100
102
105
108
Източник: включените в извадката производители от Съюза.
(143)
Средните разходи за труд на наето лице са се увеличавали през разглеждания период и като цяло са нараснали с 8 % между 2010 г. и разследвания период.
4.4.3.3. Запаси
(144)
През разглеждания период равнищата на складовите наличности на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 13
Запаси
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Складови наличности в края на периода (в тонове)
242 166
238 818
208 021
225 418
Индекс
100
99
86
93
Складови наличности в края на периода като процент от производството
15 %
16 %
14 %
15 %
Индекс
100
103
90
99
Източник: включените в извадката производители от Съюза.
(145)
Обемът на складовите наличности е останал доста стабилен между 2010 и 2011 г., след което се е понижил с 13 процентни пункта през 2012 г. и леко се е увеличил със 7 процентни пункта през разследвания период. Като цяло през разглеждания период той е намалял със 7 %. Тъй като по-голяма част от производството се извършва по поръчка, стоковите наличности не са значим показател за тази промишленост.
4.4.3.4. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(146)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 14
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
- 0,6
- 1,3
- 2,1
- 1,6
Индекс
- 100
- 214
- 330
- 253
Паричен поток (в милиони евро)
- 199
107
- 10
- 39
Индекс
- 100
54
- 5
- 20
Инвестиции (в милиони евро)
1 504
1 375
1 279
1 244
Индекс
100
91
85
83
Възвръщаемост на инвестициите (%)
- 1,2
- 2,9
- 4,3
- 3,1
Индекс
- 100
- 246
- 370
- 269
Източник: включените в извадката производители от Съюза.
(147)
Комисията определи рентабилността на включените в извадката производители от Съюза чрез изразяване на печалбата преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби. Рентабилността на включените в извадката производители е била отрицателна през разглеждания период - тя е намаляла с 1,5 процентни пункта между 2010 и 2012 г., леко се е възстановила през разследвания период с 0,5 процентни пункта, достигайки - 1,6 %. Както е обяснено в съображение 141 по-горе, отрицателната рентабилност се дължи най-вече на непрекъснато намаляващата базова цена, а не на колебанията на цените на суровините, като например никел.
(148)
Нетният паричен поток представлява способността на производителите от Съюза да самофинансират дейностите си. През три от четирите разглеждани години паричният поток е бил отрицателен - той се е подобрил през 2011 г., но след това отново е започнал да намалява. Временното подобрение през 2011 г. се дължи до голяма степен на значителното намаление на складовите наличности на полуготови продукти.
(149)
При инвестициите се наблюдава низходяща тенденция - през 2011 г. те са намалели с 9 %, през 2012 г. с още 6 % и с други 2 % през разследвания период. Като цяло паричните потоци са намалели със 17 % през разглеждания период.
(150)
Възвръщаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Тя е била отрицателна през четирите разглеждани години. През 2011 г. тя се е понижила със 146 %, през 2012 г. - с още 124 %, достигайки - 3,1 % през разследвания период.
(151)
Способността за привличане на капитал на четиримата включени в извадката производители е повлияна отрицателно, тъй като заради отрицателните данни за рентабилността те не са били в състояние да получат финансиране от банки. Производителите е трябвало трябва да използват средствата, предоставяни от други дружества от групата.
4.4.4. Заключение относно вредата
(152)
През разглеждания период повечето от показателите за вредата на промишлеността на Съюза са отбелязали негативна тенденция. Обемът на производството е намалял с 5 %, което води до намаление на използването на капацитета от 8 %. Стабилните обеми на продажбите на разрастващия се пазар са довели до намаление на пазарния дял от 5 %. Заетостта е намаляла с 11 %, а разходите за труд са се увеличили с 8 %. Инвестициите са намалели със 17 %, а възвръщаемостта на инвестициите е останала отрицателна през разглеждания период и показва влошаваща се тенденция.
(153)
Единствените фактори за вредата, които ясно показват леко положителна тенденция, са производственият капацитет и производителността. Във всеки случай това нарастване на производствения капацитет е в синхрон с нарастването на потреблението през разглеждания период. Нарастването на производителността се дължи на намаляването на броя на наетите лица.
(154)
При някои фактори за вредата, като пазарен дял, продажни цени, производствени разходи, временно се наблюдава по-положително развитие през 2011 или 2012 г. в сравнение с предходната година, след което те отново са се понижили. Рентабилността е останала отрицателна през четирите години, а паричният поток - през три от тях.
(155)
Въз основа на гореизложеното Комисията стигна на този етап до заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(156)
В съответствие с член 3, параграф 6 от основния регламент Комисията проучи дали дъмпинговият внос от засегнатите държави е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза. В съответствие с член 3, параграф 7 от основния регламент Комисията също така проучи дали е възможно и други известни фактори да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза. Комисията се увери, че вредата, евентуално причинена от тези други фактори, не е била приписана на дъмпинговия внос от засегнатите държави. Това са: вносът от трети държави, износът на промишлеността на Съюза, разходите за енергия, свръхкапацитетът и конкуренцията в рамките на Съюза.
5.1. Въздействие на дъмпинговия внос
(157)
През разглеждания период потреблението на Съюза се е увеличило с 4 %, като в същото време обемът на вноса от засегнатите държави се е увеличил със 70 %, а пазарният дял на промишлеността на Съюза показва низходяща тенденция. Установено е, че има връзка между това, че вносът е увеличил пазарния си дял, а промишлеността на Съюза е загубила пазарен дял. Нарастването на пазарния дял на вноса се забавя през 2012 г. и отново се засилва през разследвания период, докато спадът на пазара на промишлеността на Съюза също така се забавя през 2012 г. и намалява отново през разследвания период. Поради това е ясно, че загубеният пазарен дял на промишлеността на Съюза има връзка с нарастването на дъмпинговия внос.
(158)
През разглеждания период цените на вноса от засегнатите държави са намалели с 13 %. През същия период цените на промишлеността на Съюза са намалели с 11 %. През разследвания период дъмпинговият внос от засегнатите държави е подбивал цените на промишлеността на Съюза с 9,6 - 11,3 %, като по този начин е упражнявал ценови натиск върху промишлеността на Съюза. Цените на увеличаващия се дъмпингов внос от засегнатите държави не са позволили на промишлеността на Съюза да запази пазарния си дял и да стане печеливша.
(159)
Заинтересованите страни заявиха, че внасяните продукти от засегнатите държави не са се конкурирали с продуктите, продавани от промишлеността на Съюза. Твърди се, че вносът от засегнатите държави касае предимно тънки продукти с дебелина от под 2 mm и че продуктите с по-голяма дебелина са доставяни главно от промишлеността на Съюза. Това твърдение не е потвърдено от фактите, установени от разследването. В действителност производителите износители и промишлеността на Съюза продават продукти с дебелина, превишаваща 2 mm, както и тънки продукти с по-малка дебелина. Също така съотношението на дебелите спрямо тънките продукти от средно около 30 - 35 % е подобно за промишлеността на Съюза и за включените в извадката производители износители от засегнатите държави.
(160)
Заинтересованите страни заявиха, че няма връзка между обема и цените на вноса от КНР, от една страна, и рентабилността на промишлеността на Съюза, от друга. По-конкретно те се позоваха на спада на вноса и на стабилните цени от КНР през периода 2011 - 2012 г., за които се твърди, че не може да са били причина за намалението на средните цени на пазара на Съюза. В същото време загубите на промишлеността на Съюза са се увеличили, а обемът на продажбите е бил сравнително стабилен.
(161)
Този анализ обаче е съсредоточен избирателно само върху две отделни години, а не върху целия разглеждан период. При анализа на целия период става ясно, че голямото увеличение на дъмпинговия внос е довело не само до влошаване на рентабилността, но и до загуба на пазарен дял на промишлеността на Съюза, както и спад в производството, използването на капацитета, заетостта, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите. При все че през 2012 г. е имало отклонения от общата тенденция, резултатите са останали отрицателни. Целта на оценката на показателите за вредата в рамките на по-дълъг период от четири години е именно да се избегне извеждането на заключения въз основа на изолирани събития, ако има такива. Във всеки случай въздействието на дъмпинговия внос и от двете засегнати държави беше оценено кумулативно поради причините, обяснени в съображения 97 - 102 по-горе. Поради това не е обосновано да се оценява самостоятелното въздействие на дъмпинговия внос само от КНР.
(162)
Заинтересованите страни заявиха, че пазарният дял, който промишлеността на Съюза е загубила за сметка на вноса от Тайван, е бил незначителен. Според предоставената в жалбата информация през разследвания период тайванският внос е имал пазарен дял от 4,98 % и той се е увеличил с 1,09 % между 2010 г. и разследвания период. Заинтересованите страни заявиха, че поради това е било невъзможно тайванският износ да е причинил вредата, която жалбоподателите твърдят, че са претърпели.
(163)
Според констатациите на разследването пазарният дял на вноса от Тайван се е увеличил като цяло през разглеждания период и е достигнал 5,1 % през разследвания период. Освен това разследването ясно установи, че този дъмпингов внос значително е подбивал продажните цени на промишлеността на Съюза. Ето защо, обратно на твърдението на заинтересованата страна, дъмпинговият внос от Тайван е упражнявал ценови натиск и заедно с дъмпинговия внос от КНР е причинил вреда на промишлеността на Съюза, както бе посочено по-горе. Припомня се, че въздействието на дъмпинговия внос от двете засегнати държави беше оценено кумулативно поради причините, обяснени в съображения 97 - 102 по-горе. Поради това въздействието на дъмпинговия внос само от Тайван не беше оценено самостоятелно.
(164)
Заинтересованите страни заявиха, че количеството на тайванския внос е било завишено, тъй като за него се твърди, че включва значителни количества студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от КНР или Корея, които са били неправомерно декларирани с произход от Тайван. Това твърдение обаче не бе подкрепено с доказателства.
(165)
Оказалите съдействие тайвански дружества (производители и други оказващи съдействие страни) обаче са докладвали за износ, съставляващ по-голямата част от общия обем на тайванския внос. Поради това продуктите, за които се твърди, че са погрешно декларирани като не от Тайван, биха могли да имат много ограничено въздействие, ако има такива.
(166)
Заинтересованите страни заявиха, че цените на китайските и тайванските производители износители, подобно на тези на промишлеността на Съюза, са следвали цената на никела. Макар действително да може да се окаже, че във времето развитието на цените на производителите износители е следвало развитието на цените на суровините, това не отговаря на въпроса за цената на никела в абсолютно изражение. В това отношение разследването установи, че китайските и тайванските цени са подбивали цените на промишлеността на Съюза с 9,6 - 11,3 %. Ако е валидно твърдението, че китайските и тайванските цени, както и цените на промишлеността на Съюза, са следвали сходна тенденция през разглеждания период, това само би довело до заключението, че през целия разглеждан период износът от Китай и Тайван е подбивал цените на промишлеността на Съюза с подобен марж.
(167)
Заинтересованите страни заявиха, че твърдението за увеличение на инвестициите не показва, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда. Това твърдение обаче не бе потвърдено от разследването. В действителност инвестициите непрекъснато са намалявали, а общо намалението е възлязло на 17 % през разглеждания период, както е посочено в съображение 149 по-горе.
(168)
Комисията стигна на този етап до заключението, че увеличеният дъмпингов внос на ниски цени от засегнатите държави е причината за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2. Въздействие на други фактори
5.2.1. Внос от трети държави
(169)
През разглеждания период обемът на вноса от други държави извън ЕС се е променял, както следва:
Таблица 15
Износ от трети държави
Държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Индия
Обем (в тонове)
17 568
29 437
33 763
61 855
Индекс
100
168
192
352
Пазарен дял (%)
0,6
0,9
1,0
1,9
Средна цена (EUR/тон)
1 912
2 421
2 218
2 098
Индекс
100
127
116
110
Южна Корея
Обем (в тонове)
72 256
70 297
62 047
92 189
Индекс
100
97
86
128
Пазарен дял (%)
2,3
2,2
1,9
2,8
Средна цена(EUR/тон)
1 932
2 112
1 891
1 839
Индекс
100
109
98
95
Южна Африка
Обем (в тонове)
66 142
51 788
50 718
51 907
Индекс
100
78
77
78
Пазарен дял (%)
2,1
1,6
1,6
1,6
Средна цена (EUR/тон)
2 302
2 355
2 102
1 943
Индекс
100
102
91
84
САЩ
Обем (в тонове)
94 923
82 387
82 624
90 947
Индекс
100
87
87
96
Пазарен дял (%)
3,0
2,5
2,5
2,8
Средна цена (EUR/тон)
2 695
2 943
2 646
2 304
Индекс
100
109
98
85
Други трети държави
Обем (в тонове)
85 674
109 406
74 897
59 204
Индекс
100
128
87
69
Пазарен дял (%)
2,7
3,4
2,3
1,8
Средна цена (EUR/тон)
2 450
2 659
2 715
2 669
Индекс
100
109
111
109
Общо за всички трети държави, с изключение на засегнатите държави
Обем (в тонове)
336 564
343 313
304 049
356 102
Индекс
100
102
90
106
Пазарен дял (%)
10,6
10,6
9,3
10,8
Средна цена (EUR/тон)
2 351
2 549
2 371
2 156
Индекс
100
108
101
92
Източник: Евростат.
(170)
През разследвания период третите държави с най-голям обем на вноса са били Индия, Южна Корея, Южна Африка и САЩ с пазарен дял, вариращ между 1,6 и 2,8 %. Пазарният дял на всички други трети държави е бил 10,8 %.
(171)
През по-голямата част от разглеждания период вносът от Индия е бил незначителен - 1 % или по-малко. Той е превишил прага от 1 % само веднъж - през разследвания период, когато вносът от Индия е имал пазарен дял от 1,9 %.
(172)
През разглеждания период пазарният дял на Южна Корея е бил сравнително стабилен, като през периода 2010 - 2012 г. намалява от 2,3 % на 1,9 %, след което накрая през разследвания период се увеличава до едва 2,8 %.
(173)
През разглеждания период вносът от Южна Африка и САЩ показва тенденция на спад. Пазарният дял на вноса от Южна Африка е намалял от 2,1 на 1,6 %, а този на вноса от САЩ - съответно от 3,0 на 2,8 %.
(174)
Що се отнася до цените по данни на Евростат, може да се отбележи, че само цената на вноса от Южна Корея е била по-ниска от цената на вноса от КНР и Тайван, докато вносът от Южна Африка е бил на подобни цени, а вносът от Индия и САЩ - на по-високи цени. Все пак следва да се отбележи, че разглежданият/сходният продукт се състои от различни марки стомана, което води до значителни ценови разлики, които не са могли да бъдат взети предвид в средните цени от Евростат.
(175)
Заинтересованите страни се позоваха на вноса от други трети страни, включително САЩ, Южна Корея, Индия и Южна Африка. Те заявиха, че този внос трябва да е оказал въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза, и тъй като има значителен внос от други трети държави, които не са предмет на разследването на Комисията, вносът от КНР и Тайван следва да не се счита за отговорен за вредата, причинена от внос от други държави.
(176)
Както е описано по-горе, през разследвания период, наред с другите държави, от които произлиза вносът в Съюза на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани, Тайван и КНР са с най-голям пазарен дял (съответно 5,1 % и 4,3 %). Вносът на никоя друга държава не е надхвърлил пазарен дял от 3 % през разглеждания период. Също така докато пазарният дял на засегнатите държави се е увеличил с 3,7 процентни пункта през разглеждания период, като цяло пазарният дял на вноса от трети държави, различни от засегнатите държави, се е запазил стабилен, като през разглеждания период е нараснал с едва 0,2 процентни пункта.
(177)
Предвид стабилната тенденция на обема на вноса Комисията стигна до временното заключение, че вносът от други трети държави не е допринесъл в значителна степен за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.2. Износ на промишлеността на Съюза
(178)
През разглеждания период обемът на износа на включените в извадката производители от Съюза се е променял, както следва:
Таблица 16
Износ на включените в извадката производители от Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на износа (в тонове)
185 377
188 431
182 370
178 010
Индекс
100
102
98
96
Средна цена (евро/тон)
2 148
2 353
2 082
1 915
Индекс
100
110
97
89
Източник: включените в извадката производители от Съюза.
(179)
Обемът на износа на включените в извадката производители от Съюза намалява след еднократно увеличение през 2011 г. както по отношение на обема, така и на продажните цени. Като цяло обемът на износа на включените в извадката производители е представлявал около 12 % от общото им производство. Въпреки че свитият внос може да е допринесъл за спада в производството, като се има предвид ниският обем на износа спрямо продажбите в Съюза, приносът на износа за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, би бил много ограничен.
5.2.3. Разходи за енергия, свръхкапацитет
(180)
Заинтересованите страни заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на високите разходи за енергия, за които се твърди, че са с 20 % по-високи, отколкото в КНР. Енергията обаче е само незначителен разходен фактор за производството на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани, като обикновено съставлява по-малко от 10 % от общия размер на разходите. Като се остави настрана въпросът, дали разходите за енергия отразяват или не пазарните стойности в КНР, разликата в цената за енергия не може да е нанесла вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(181)
Заинтересованите страни заявиха, че противно на предоставената в жалбата информация промишлеността на Съюза е понесла значителен свръхкапацитет. Комисията отбеляза, че използването на капацитета на промишлеността на Съюза е намаляло от 77 % през 2010 г. до 70 % през разглеждания период. Производственият капацитет на промишлеността на Съюза и потреблението на пазара на Съюза обаче са се развили успоредно - увеличават се с по 4 % през разглеждания период. Следователно загубата на използване на капацитет се дължи на неспособността на промишлеността на Съюза да се възползва от разрастващия се пазар, тъй като този растеж е бил поет от дъмпинговия внос от засегнатите държави. Поради това твърдението за сръхкапацитет е по-скоро резултат от дъмпинговия внос, отколкото причина за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(182)
Комисията стигна до заключението, че разходите за енергия, както и твърдяният свръхкапацитет на промишлеността на Съюза не може да са били причина за вредата, понесена от нея.
5.3. Опасения във връзка с конкуренцията
(183)
Заинтересованите страни заявиха, че вносът на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани от КНР е нараснал в отговор на концентрацията на капацитет в Съюза до малък брой доставчици, когато ползвателите в Съюза са имали ограничен брой доставчици от Съюза. През последните десет години обаче на пазара на Съюза винаги е имало четирима средни и няколко по-малки доставчици. Макар че при някои от тези дружества има промяна на собствеността през този период, броят на доставчиците е останал стабилен. Следователно увеличението на дъмпинговия китайски внос не може да е било причинено от намаление на броя на доставчиците в Съюза.
(184)
Заинтересованите страни заявиха, че пазарът на Съюза е бил силно концентриран и вносът от засегнатите държави не може да е нанесъл вреда, понесена от промишлеността на Съюза. Те заявиха, че обемът на вноса от Азия не е бил достатъчен, за да ограничи конкуренцията и не може да е попречил на промишлеността на Съюза да увеличи своите цени. В това отношение същите страни се позоваха на решението относно сливане на Комисията, прието за одобряване на сливането (при спазване на поетите задължения) между Outokumpu и Inoxum (10) през ноември 2012 г. („решението относно сливането на Outokumpu“).
(185)
Анализът при процедура по сливане и при антидъмпингово разследване обаче се отнася до различни правни рамки, които имат различни цели. При процедура по сливане се анализира дали предложеното сливане би породило опасения за конкуренцията, докато при антидъмпингово разследване се анализира дали промишлеността на Съюза е изложена на вредоносен дъмпинг.
(186)
Във всеки случай в решението относно сливането на Outokumpu беше проучено дали придобиването на Inoxum от страна на Outokumpu би довело до участник с господстващо положение на пазара на Съюза. Комбинираният субект между Outokumpu и Inoxum би имал общ пазарен дял от над 50 % и това би намалило броя на основните производители от четири на три. Това решение за сливане задължи Outokumpu да продаде част от Inoxum, включително производственото предприятие Acciai Speciali Terni (AST). Целта на тази продажба е била именно да защити конкуренцията на пазара на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани в Съюза и планираният слят субект (Outokumpu и всички активи на Inoxum, включително AST) с пазарен дял от над 50 % от пазара на Съюза въобще не е бил реализиран. Вместо това все още има четирима средни и няколко по-малки участници, конкуриращи се помежду си, като никой от тях не разполага с пазарната мощ, която щеше да има предложеният слят субект, предмет на анализа в делото по сливане.
(187)
Заинтересованите страни също така се позоваха на посочения в решението относно сливането на Outokumpu факт, че производителите от Съюза не са били ограничени от вноса от Азия през периодите, когато поради колебания в цените на никела, обменните курсове и ниските цени на никела на ЛМБ вносът от Азия е бил по-малко конкурентоспособен. В решението относно сливането на Outokumpu беше отбелязано, че „дори ако натискът, упражняван от вноса, не е силен понастоящем, има вероятност той да се увеличи в бъдеще“ (11), което след това доведе до оценка на вероятното развитие на пазара. Настоящото разследване показа следното: през разследвания период дъмпинговият внос от засегнатите държави е достигнал пазарен дял от 9,5 % и се е увеличил със 70 % в сравнение с 2010 г. Също така беше установено, че този дъмпингов внос е подбивал цените на промишлеността на Съюза с 9,6 - 11,3 %.
(188)
Освен това фактът, че търсенето на пазара на Съюза е сравнително стабилно дори при значителни колебания на цените, не означава, че купувачите не са чувствителни към цените. Макар че по-ниските цени, предлагани от износителите, не водят до увеличено потребление на пазара на Съюза, разследването ясно показа, че купувачите са готови да купуват все по-големи количества от вноса на ниски цени. Тъй като въпросният внос на ниски цени не създава допълнително търсене, тези продажби са за сметка на продажбите на останалите участници на пазара, главно за сметка на промишлеността на Съюза.
(189)
Разследването потвърди, че промишлеността на Съюза продава по-широка продуктова гама от тази на оказалите съдействие производители износители. През разследвания период обаче около 75 % от продажбите на промишлеността на Съюза са свързани с четирите най-разпространени марки стомана (304, 304L, 316L и 430). Износителите от засегнатите държави продават всички посочени марки при голям избор по отношение на широчината, дебелината и покритието. Също така продуктите извън обхвата на въпросните марки са в пряка конкуренция, тъй като те също са били продавани от износителите от засегнатите държави.
(190)
Нито една от заинтересованите страни не повдигна въпроси относно качеството на продукта в настоящото разследване. В решението относно сливането на Outokumpu е установено, че при все че качеството на продукцията на производители извън ЕС може средно да се счита за сравнимо с това на европейските производители (12), в него се определя също така, че клиентите със специфични изисквания не могат да закупуват в Азия (13). Както е описано по-горе обаче, по-голямата част от продажбите на промишлеността на Съюза са стоки, при които качеството е сравнимо.
(191)
Други въпроси, които възпрепятстват някои клиенти да закупуват внасяните студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани, са свързани с по-дългите технологични срокове предвид по-дългия превоз от засегнатите държави и по-малко благоприятните условия на плащане, предлагани от производителите в засегнатите държави. Тези въпроси са от значение главно за клиенти, които купуват директно от предприятието, което касае едва около една трета от пазара на Съюза.
(192)
В същото време по-голямата част от продажбите са осъществени чрез стоманопреработващи центрове, което касае около две трети от пазара на Съюза. Действително почти всички продажби от засегнатите държави са осъществени чрез независими преработващи центрове, които също купуват от промишлеността на Съюза. В този случай от значение за ползвателя е срокът за плащане, предлаган от дистрибутора. Тъй като тези продажби обикновено се осъществяват от запаси от дистрибутора, съответният технологичен срок включва и времето, необходимо за изпращането на стоките от дистрибутора на ползвателя. Поради това тези въпроси не са от значение за по-голямата част от продажбите.
(193)
Следователно по-голямата част от продажбите на промишлеността на Съюза са пряко засегнати от дъмпинговия внос от засегнатите държави.
(194)
Поради това Комисията стигна до заключението, че условията за конкуренция в Съюза не са могли да предотвратят дъмпинговият внос от засегнатите държави да нанася вреда на промишлеността на Съюза.
5.4. Въздействие на цените на суровините
(195)
Заинтересованите страни заявиха, че решението дали да закупят разглеждания продукт с произход от засегнатите държави, или сходния продукт, произвеждан от промишлеността на Съюза, се определя от развитието на цените на суровините, по-специално на никела. Това е така, тъй като износителите начисляват единна цена, а промишлеността на Съюза начислява базова цена плюс надбавка за легиращи елементи.
(196)
Поради това за вносителите се твърди, че е по-изгодно да купуват от засегнатите държави, когато цените на суровините нарастват (тъй като цените на промишлеността на Съюза ще бъде коригирани в посока нагоре, докато цените на износителите ще останат непроменени). От друга страна, ако цените на суровините намаляват, за вносителите се твърди, че е изгодно в по-малка степен да купуват от засегнатите държави (тъй като цените на промишлеността на Съюза ще намалеят, докато цените на износителите ще останат непроменени).
(197)
В решението относно сливането на Outokumpu беше анализирано как ще се отрази очакваното развитие на цената на никела на решенията за закупуване на вносителите (14). В настоящото разследване беше анализирано дали развитието на вноса действително е следвало развитието на цените на никела и модела, описано по-горе. През разследвания период цените на никела (15) са спаднали с 31 %, а именно от 16 453 евро/тон през 2010 г. на 11 327 евро/тон. Според твърдението на заинтересованите страни, описано в съображение 196 по-горе, това намаление на цените на никела е трябвало да доведе до намаление на вноса от засегнатите държави. Разследването обаче показа, че въпреки значителното намаление на цените на никела износът от засегнатите държави се е увеличил със 70 % през същия период, както е описано в съображение 104 по-горе.
(198)
Развитието на цените на суровините може да е оказало известно въздействие върху развитието на обема на вноса, но други фактори като ниското ниво на цените на производителите износители явно са компенсирали това въздействие. Поради това се счита, че през разглеждания период развитието на цените на никела не е оказало трайно въздействие върху цялостната тенденция на нарастване на дъмпинговия внос от засегнатите държави.
5.5. Промени в моделите на потребление
(199)
В решението относно сливането на Outokumpu бе установено, че цената на никела в абсолютно изражение, както и нестабилността на цените на никела вероятно ще намалят привлекателността на неръждаемата стомана като материал и ще стимулират търсенето на неръждаема стомана без съдържание на никел (16).
(200)
По отношение на привлекателността на неръждаемата стомана като материал се твърдеше също, че редица тенденции могат да имат евентуално влияние по посока на заместване към/от неръждаема стомана, включително необходимостта от използване на по-леки материали, например в автомобилите (отрицателно въздействие върху неръждаемата стомана; преминаване от стомана към композитни материали), по-кратки жизнени цикли на продуктите в потребителските стоки (отрицателно въздействие върху неръждаемата стомана; използване на по-евтини материали), по-голяма необходимост от пречистване на водите и производство на „зелена“ енергия (положително въздействие върху неръждаемата стомана; трудна замяна в много приложения) и развитието на цените на евентуално конкуриращите се материали (желязна руда, алуминий, мед) (17).
(201)
В това отношение настоящото разследване потвърди констатациите в решението относно сливането на Outokumpu (18), че търсенето на неръждаема стомана като цяло и на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани в частност не е особено гъвкаво. Растежът на потреблението е съсредоточен в периода 2010 - 2011 г., когато цените са се увеличили. През периода на понижение на цените от 2011 г. до разследвания период потреблението е останало стабилно и се е увеличило само с 1 %. Следователно заместването към/от неръждаема стомана, включително горепосочените фактори, не са имали измеримо въздействие върху общото потребление на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани.
(202)
Що се отнася до пренасочването на търсенето към марки неръждаема стомана без съдържание на никел, какъвто е и сходният продукт, подробният анализ на сделките по продажбите, докладвани от включените в извадката производители от Съюза, потвърждават констатациите в решението относно сливането на Outokumpu.
(203)
Както е посочено в съображение 138 по-горе обаче, цените, начислявани от промишлеността на Съюза, са пряко свързани с марката стомана и съответните разходи за суровини. Поради това пренасочването на търсенето от една марка стомана към друга има неутрално въздействие върху резултатите на промишлеността на Съюза.
(204)
Поради това на този етап се стигна до заключението, че промяната в моделите на потребление не е оказала отрицателно влияние върху резултатите на промишлеността на Съюза.
5.6. Заключение относно причинно-следствената връзка
(205)
Дъмпинговият внос на ниски цени от засегнатите държави е нараснал както в абсолютно, така и в относително изражение спрямо потреблението в Съюза по времето, когато повечето от факторите на вредата на промишлеността на Съюза (производството, използването на капацитета, пазарният дял, заетостта, продажните цени, разходите за труд, рентабилността, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите) са се влошили. През разследвания период дъмпинговият внос от засегнатите държави е подбивал цените на промишлеността на Съюза с 9,6 - 11,3 %.
(206)
Други фактори, като разходите за енергия, капацитета и условията на конкуренция на пазара на Съюза, не са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Фактори, като например вноса от други трети страни и износа на промишлеността на Съюза, може да са допринесли за вредата, но в много ограничена степен.
(207)
Въз основа на гореизложеното Комисията стигна до временното заключение, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от дъмпинговия внос от засегнатите държави и че другите фактори, разгледани поотделно, не нарушават причинно-следствената връзка. Вредата се състои главно от нестабилното финансово състояние на промишлеността на Съюза и намаляването на производството, използването на капацитета, заетостта и пазарния дял.
(208)
Комисията направи съответно разграничение и отдели въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносното въздействие на дъмпинговия внос. Въздействието на другия внос, на износа на промишлеността на Съюза, на разходите за енергия, на капацитета, както и на конкурентните условия върху отрицателното развитие на промишлеността на Съюза по отношение на неговото финансово състояние, производство и пазарен дял, е било много малко или никакво.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(209)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията провери дали, независимо от наличието на вредоносен дъмпинг, може да се направи недвусмислено заключение, че приемането на мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. Интересът на Съюза беше определен въз основа на оценка на всички различни засегнати интереси, в това число тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите.
6.1. Интерес на промишлеността на Съюза
(210)
По-голямата част от промишлеността на Съюза подкрепя налагането на мерки. Най-големият производител от Съюза не оказа съдействие при разследването, но не се противопостави на жалбата. Шестима производители от Съюза, съставляващи около 55 % от продажбите и производството в Съюза, оказаха съдействие на разследването и подкрепиха жалбата.
(211)
Промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда. Всички финансови показатели (рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите) са били предимно отрицателни през разглеждания период. Други показатели, като производството, използването на капацитета, заетостта и пазарния дял, са се развили в отрицателна посока през разглеждания период. Промишлеността на Съюза е успяла само да поддържа ниски обеми на продажбите в периода след кризата и не е могла да се възползва от растежа на пазара.
(212)
При липса на мерки дъмпинговият внос от засегнатите държави ще продължи да принуждава промишлеността на Съюза да продава на загуба. Това натрупване на допълнителни загуби ще доведе до по-нататъшно влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза. Поради това налагането на мерките е в интерес на промишлеността на Съюза.
6.2. Интерес на несвързаните вносители и дистрибутори
(213)
Вносителите и дистрибуторите (включително стоманопреработващите центрове) са били много активни в настоящото разследване. Тридесет и един вносители и дистрибутори заявиха своя интерес и изразиха възражение срещу налагането на мерки.
(214)
Вносителите и дистрибуторите твърдяха, че възможните им източници на доставка ще бъдат ограничени от налагането на мерките. Те заявиха, че ако мерките бъдат наложени, няма да могат да се снабдяват със студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от КНР и Тайван.
(215)
Разследването обаче показа, че всички вносители и дистрибутори купуват от различни източници, включително промишлеността на Съюза, засегнатите държави и други трети държави. Поради това те зависят само в известна степен от доставките от засегнатите държави.
(216)
Тези страни могат да продължават да купуват студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани от промишлеността на Съюза, както и от други държави, които не са предмет на настоящото разследване (напр. Индия, Южна Африка, Южна Корея и САЩ) и заедно имат пазарен дял от 11 %. Следователно промишлеността на Съюза и вносът от други трети държави са надеждни алтернативи на китайския и тайванския внос.
(217)
Поради това на този етап се стигна до заключението, че налагането на мерки може да има само незначително отрицателно въздействие върху състоянието на несвързаните вносители и дистрибутори.
6.3. Интерес на ползвателите
(218)
Редица заинтересовани страни, включително производители износители и дистрибутори, изразиха опасения относно евентуалното отрицателно въздействие на мерките върху ползвателите. Самите ползватели не споделят тези опасения. Всъщност степента на участие на ползвателите в този случай е много ниска. Шестима ползватели (включително група от четири дружества) изразиха становище, като само един от тях се противопостави на налагането на мерки. Другите ползватели и техните сдружения не участваха или изрично се въздържаха от заемане на позиция.
(219)
Поради това се стигна до временното заключение, че налагането на мерки не противоречи на интереса на ползвателите.
6.4. Опасения във връзка с конкуренцията
(220)
В решението относно сливането на Outokumpu Комисията установи, че предложеното сливане на Outokumpu и Inoxum би могло да доведе до значително възпрепятстване на ефективната конкуренция посредством некоординирани въздействия чрез създаването на господстващо положение на пазара на европейското икономическо пространство (ЕИП) по отношение на студеновалцуваните плоски продукти от неръждаеми стомани (19). За да се избегне подобна пречка, Комисията прие, че пакет за продажба, включващ AST, е достатъчен с цел да се разсеят опасенията във връзка с конкуренцията (20). В действителност приетата от Комисията мярка запази броя от четирима средни производители от Съюза.
(221)
Тази мярка е вече изпълнена и към момента е ефективна в пълна степен. Също така налагането на антидъмпингови мерки не намалява броя на средните производители от Съюза. Поради това на този етап се стигна до заключението, че налагането на мерки не намалява или премахва въздействието от поетия ангажимент, приет от Комисията с решението относно сливането на Outokumpu.
6.5. Заключение относно интереса на Съюза
(222)
Въз основа на гореизложеното Комисията стигна до заключението, че на този етап от разследването не са налице основателни причини да се заключи, че налагането на мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР и Тайван не е в интерес на Съюза.
7. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(223)
Въз основа на направените от Комисията заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда за промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
7.1. Равнище на отстраняване на вредата (марж на вредата)
(224)
С оглед на определянето на равнището на мерките Комисията първо определи размера на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(225)
Вредата се счита за отстранена, ако промишлеността на Съюза е в състояние да покрие производствените си разходи и да реализира от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза, преди облагане с данъци, печалба, която би се очаквала при нормални условия на конкуренция от промишленост от този вид в отрасъла, а именно при липсата на дъмпингов внос.
(226)
Рентабилността на промишлеността на Съюза е била отрицателна през целия разглеждан период, т.е. в периода 2010 - 2013 г. През 2008 и 2009 г. има срив на търсенето по време на световната икономическа криза и реализираната печалба през тези години не може да се счита за постигната при нормални условия на конкуренция. Докато при предишното разследване, както е описано в съображение 134 по-горе, временно бе установено наличието на дъмпинг за 2007 г., съществена връзка между този внос и състоянието на промишлеността на Съюза не може да бъде установена. Във връзка с това целевата печалба беше определена на 8,1 %, което представлява равнището на печалбата, реализирана от промишлеността на Съюза през 2007 г. Това е последната представителна година, през която се наблюдават нормални условия на конкуренцията преди срива на търсенето през 2008 - 2009 г. Всъщност размерът на пазара през 2013 г. почти е достигнал нивото на потребление през 2007 г.
(227)
Въз основа на това Комисията изчисли невредоносната цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза чрез приспадане от продажните цени на Съюза на действително понесената загуба през разследвания период и заместването ѝ с горепосочения марж на печалбата от 8,1 %.
(228)
След това Комисията определи равнището на отстраняване на вредата въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на включените в извадката оказали съдействие производители износители в засегнатите държави, установена с цел изчисляване на подбиването на цената, и среднопретеглената невредоносна цена на сходния продукт, продаван от включените в извадката производители от Съюза на пазара на Съюза през разследвания период. Разликите, получени от това сравнение, бяха изразени като процент от среднопретеглената CIF стойност на вноса.
(229)
Равнището на отстраняване на вредата за „други оказали съдействие дружества в приложение I“ и за „всички други дружества“ се определя по същия начин като дъмпинговия марж за тези дружества (вж. съображения 57, 60, 85 и 88 по-горе).
7.2. Временни мерки
(230)
Върху вноса на студеновалцувани плоски продукти от неръждаеми стомани с произход от КНР и Тайван следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки в съответствие с правилото за по-ниското мито, предвидено в член 7, параграф 2 от основния регламент. Комисията направи сравнение между маржовете на вредата и дъмпинговите маржове. Размерът на митническите ставки следва да бъде определен на равнището на по-ниския от двата маржа.
(231)
Както е посочено в съображение 4 по-горе, с Регламент за изпълнение (ЕС) № 1331/2014 Комисията въведе регистрационен режим за вноса на разглеждания продукт с произход от КНР и Тайван с оглед на евентуалното прилагане с обратна сила на антидъмпинговите и изравнителните мерки в съответствие с член 10, параграф 4 от основния регламент и член 16, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (21) („основния антисубсидиен регламент“).
(232)
Що се отнася до настоящото антидъмпингово разследване и с оглед на горните констатации, регистрационният режим на вноса за целите на антидъмпинговото разследване в съответствие с член 14, параграф 5 от основния регламент следва да бъде прекратен.
(233)
Що се отнася до паралелното антисубсидийно разследване (вж. съображение 3 по-горе), регистрационният режим на вноса от КНР в съответствие с член 24, параграф 5 от основния антисубсидиен регламент следва да продължи.
(234)
На този етап от процедурата не може да се приеме решение за евентуално прилагане с обратна сила на антидъмпинговите мерки.
(235)
Въз основа на гореизложеното ставките на временните антидъмпингови мита, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са следните:
Държава
Дружество
Дъмпингов марж
(%)
Марж на вредата
(%)
Временно антидъмпингово мито
(%)
КНР
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
25,2
25,2
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
25,2
25,2
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.
29,2
24,3
24,3
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
24,3
24,3
Други оказали съдействие дружества
30,0
24,5
24,5
Всички други дружества
34,9
25,2
25,2
Тайван
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
12,0
23,9
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd.
10,9
22,9
10,9
Yieh United Steel Corporation
10,9
22,9
10,9
Други оказали съдействие дружества
10,9
22,9
10,9
Всички други дружества
12,0
23,9
12,0
(236)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговите мита за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те са отразявали установеното по време на разследването положение по отношение на тези дружества. Тези ставки се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатите държави, произведен от изрично посочените правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително от субекти, свързани с изрично посочените, следва да се облага със ставката, приложима за „всички други дружества“. Индивидуалните ставки на антидъмпинговите мита не следва да се прилагат за тях.
(237)
Дадено дружество може да поиска прилагането на тези индивидуални ставки на антидъмпинговите мита, ако впоследствие промени наименованието на своето предприятие. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (22). Искането трябва да съдържа цялата съответна информация, която позволява да се докаже, че промяната не засяга правото на дружеството да се ползва от приложимата за него митническа ставка. Ако промяната на наименованието на дружеството не засяга правото му да се ползва от приложимата за него митническа ставка, в Официален вестник на Европейския съюз се публикува известие, с което се съобщава за промяната на наименованието.
(238)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговите мита, антидъмпинговата ставка за „всички други дружества“ следва да се прилага не само за производителите износители, неоказали съдействие в настоящото разследване, но и за производителите, които не са осъществявали износ за Съюза през разследвания период.
(239)
От 26 март 2015 г. се предвижда временно антидъмпингово мито за защита срещу дъмпинговия внос. Поради това повече не е необходимо вносът да се регистрира с цел осигуряване на защита срещу дъмпинговия внос. Следователно член 1, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1331/2014 следва да бъде съответно изменен.
8. ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
(240)
В интерес на доброто администриране Комисията ще покани заинтересованите страни да представят коментари в писмена форма и/или да поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури в рамките на определен срок.
(241)
Констатациите относно налагането на временно мито са временни и може да бъдат променени на окончателния етап от разследването,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на плосковалцувани продукти от неръждаеми стомани, само студеновалцувани, понастоящем класирани в кодове по КН 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 и 7220 20 89, и с произход от Китайската народна република и Тайван.
2. Ставките на временното антидъмпингово мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, са следните:
Държава
Дружество
Временно антидъмпингово мито
(%)
Допълнителен код по ТАРИК
Китайска народна република
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd., Shanghai
25,2
C022
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd., Ningbo
25,2
C023
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd., Taiyuan
24,3
C024
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd., Tianjin
24,3
C025
Други оказали съдействие дружества, изброени в приложение I
24,5
Всички други дружества
25,2
C999
Тайван
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei
12,0
C030
Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung
10,9
C031
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung
10,9
C032
Други оказали съдействие дружества, изброени в приложение II
10,9
Всички други дружества
12,0
C999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на парична гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен ако е предвидено друго, се прилагат съответните действащи разпоредби в областта на митническото облагане.
Член 2
1. В срок от 25 календарни дни от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да:
а)
поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент;
б)
представят писмено своите коментари на Комисията; както и
в)
поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури.
2. Страните, посочени в член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, могат да представят коментари относно прилагането на временните мерки в срок от 25 календарни дни от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
Член 3
Поради това член 1, параграф 1 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 1331/2014 се заменя със следното:
„1. В съответствие с член 24, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на митническите органи се указва да предприемат необходимите мерки за въвеждане на регистрационен режим за вноса в Съюза на плосковалцувани продукти от неръждаеми стомани, само студеновалцувани, понастоящем класирани в кодове по КН 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 и 7220 20 89, и с произход от Китайската народна република.“
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 24 март 2015 година.
KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/501,
24. märts 2015,
millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali impordi suhtes
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 7,
pärast konsulteerimist liikmesriikidega
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
1.1. Algatamine
(1)
26. juunil 2014 algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) algmäärus artikli 5 alusel dumpinguvastase uurimise seoses Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV”) ja Taiwanist (edaspidi „asjaomased riigid”) pärit roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali impordiga liitu. Komisjon avaldas algatamisteate (edaspidi „algatamisteade”) Euroopa Liidu Teatajas (2).
(2)
Komisjon algatas uurimise kaebuse alusel, mille esitas roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali tootjate nimel 13. mail 2014 Euroopa raua- ja terasetööstuse liit (Eurofer) (edaspidi „kaebuse esitaja”). Kaebuse esitaja toodang moodustab ligikaudu 50 % liidu roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali kogutoodangust. Kaebus sisaldas tõendeid dumpingu ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena uurimise algatamiseks.
(3)
14. augustil 2014 algatas komisjon subsiidiumivastase menetluse seoses Hiina RVst pärit roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali impordiga Euroopa Liitu ja alustas eraldi uurimist. Komisjon avaldas teate subsiidiumivastase menetluse algatamise kohta Euroopa Liidu Teatajas (3).
1.2. Registreerimine
(4)
Lähtudes kaebuse esitaja taotlusest, mis põhines nõutaval tõendusmaterjalil, võttis komisjon 15. detsembril 2014 vastu rakendusmääruse (EL) nr 1331/2014, (4) millega kehtestati Hiina RVst ja Taiwanist pärit roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali impordi suhtes registreerimisnõue alates 17. detsembrist 2014.
1.3. Huvitatud isikud
(5)
Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teatas komisjon eraldi kaebuse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele eksportivatele tootjatele ning Hiina RV ja Taiwani ametiasutustele, teadaolevatele importijatele, tarnijatele ja kasutajatele, kauplejatele, samuti teistele teadaolevalt asjassepuutuvatele ühendustele uurimise algatamisest ja kutsus neid üles osalema. Komisjon teavitas uurimise algatamisest ka Ameerika Ühendriikide ja Lõuna-Aafrika tootjaid ning kutsus neid üles osalema. Algatamisteates andis komisjon huvitatud isikutele teada, et on valinud Ameerika Ühendriigid kolmandaks turumajanduslikuks riigiks (edaspidi „võrdlusriik”) algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a tähenduses.
(6)
Huvitatud isikutel oli võimalik esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.
a) Väljavõtteline uuring
(7)
Algatamisteates teatas komisjon, et võib kasutada huvitatud isikute väljavõttelist uuringut vastavalt algmääruse artiklile 17.
Liidu tootjate väljavõtteline uuring
(8)
Algatamisteates märkis komisjon, et ta on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Komisjon moodustas valimi tootmismahu alusel. Valimisse kuulus neli liidu tootjat. Valimisse kaasatud liidu tootjate toodang moodustas umbes 50 % tootmismahust. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi. Esialgse valimi kohta märkusi ei tehtud ja see kinnitati. Valim on liidu tootmisharu jaoks tüüpiline.
Importijate väljavõtteline uuring
(9)
Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning moodustada sellise vajaduse korral valim, palus komisjon, et sõltumatud importijad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe.
(10)
31 sõltumatut importijat esitas nõutud teabe ja oli nõus enda kaasamisega valimisse. Algmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt moodustas komisjon neljast importijast valimi suurima liitu imporditud mahu alusel. Kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste importijatega.
(11)
Laekusid märkused ühe valitud importija omandistruktuuri kohta. Huvitatud isikud väitsid, et ühte importijat ei peaks valimisse võtma, sest ta on seotud liidu tootjaga. Kõnealune importija ei olnud aga ühegi liidu tootjaga seotud uurimisperioodi jooksul, vaid selline seos tekkis alles hiljem. Lisaks tähendab mõiste „sõltumatu importija”, et puudub seos eksportivate tootjatega. Sõltumatu importija võib tõepoolest olla seotud liidu tootjaga.
Taiwani eksportivate tootjate väljavõtteline uuring
(12)
Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning moodustada sellise vajaduse korral valim, palus komisjon, et kõik Taiwani eksportivad tootjad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. Lisaks palus komisjon, et Taiwani esindajad ELi juures selgitaksid välja teised eksportivad tootjad - kui neid on -, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtaksid nendega ühendust.
(13)
Kokku esitas nõutud teabe ja nõustus valimis osalema üheksa asjaomase riigi väidetavat eksportivat tootjat. Vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 1 moodustas komisjon valimi neljast eksportivast tootjast (kellest kolm on seotud), võttes aluseks suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahu, mida oli tema käsutuses oleva aja jooksul võimalik uurida. Kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjatega ja asjaomase riigi ametiasutustega. Märkusi ei esitatud.
(14)
Uurimine näitas, et kaks valimisse kaasatud äriühingut ja kaks koostööd tegevat valimisse kaasamata äriühingut ei vasta eksportiva tootja määratlusele, sest nad tegutsevad üksnes töötlemiskeskustena ja kasutavad vaatlusalust toodet tootmissisendina. Tehti kindlaks, et nendel äriühingutel ei ole kuum- ega külmvaltsimisseadmeid ja nende lisaväärtus on võrreldes nende sisendikuludega väike. Nad ostavad ja müüvad vaatlusalust toodet mitme eri liigina (vt põhjendused 26-28).
(15)
Üks neist äriühingutest on aga seotud valimisse kaasatud eksportiva tootjaga. Seetõttu käsitleti teda uurimise käigus sellesse kontserni kuuluva äriühinguna. Pärast eksportiva tootja määratlusele mittevastanud äriühingute väljaarvamist valimist esindab ülejäänud valim vähemalt umbes 48 % Taiwanist liitu suunatud ekspordi mahust ja umbes 80 % Taiwani omamaisest müügist. Seetõttu oli valim endiselt tüüpiline.
(16)
Komisjon jättis individuaalse dumpingumarginaali ja kahju kõrvaldamist võimaldava taseme arvutamisest välja teised kolm äriühingut. Seetõttu nendele kolmele äriühingule tollimaksumäära ei kehtestatud.
Individuaalne kontrollimine
(17)
Üks Taiwani eksportiv tootja taotles individuaalset kontrollimist vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 3 ja tema taotlus rahuldati.
Hiina RV eksportivate tootjate väljavõtteline uuring
(18)
Et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada sellise vajaduse korral valim, palus komisjon, et kõik Hiina RV eksportivad tootjad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. Lisaks palus komisjon, et Hiina ametiasutused selgitaksid välja teised eksportivad tootjad - kui neid on -, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest.
(19)
Kaheksa Hiina eksportivat tootjat esitasid nõutud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse. Vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 1 moodustas komisjon valimi neljast äriühingust, mis kuuluvad kahte rühma, võttes aluseks suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahu, mida oli tema käsutuses oleva aja jooksul võimalik uurida. Kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjatega ja asjaomase riigi ametiasutustega. Märkusi ei esitatud.
b) Turumajandusliku kohtlemise taotluse vormid Hiina RV eksportivatele tootjatele
(20)
Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohaldamiseks saatis komisjon turumajandusliku kohtlemise taotluse vormid kõigile koostööd tegevatele Hiina eksportivatele tootjatele ja valimisse kaasamata koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele, kes soovisid taotleda individuaalset kontrollimist algmääruse artikli 17 lõike 3 alusel, ning teadaolevatele eksportivate tootjate ühendustele ja Hiina RV ametiasutustele. Ükski eksportiv tootja ei taotlenud turumajanduslikku kohtlemist.
c) Küsimustik
(21)
Komisjon saatis küsimustikud valimisse kaasatud Hiina ja Taiwani eksportivatele tootjatele, eksportivatele tootjatele, kes soovisid taotleda individuaalset kontrollimist, kahe võimaliku võrdlusriigi tootjatele, samuti valimisse kaasatud liidu tootjatele, valimisse kaasatud sõltumatutele importijatele ning kasutajatele, kes olid endast teada andnud.
(22)
Küsimustiku vastused saadi neljalt valimisse kaasatud Hiina eksportivalt tootjalt, neljalt valimisse kaasatud Taiwani eksportivalt tootjalt (sealhulgas kahelt, kes ei osutunud eksportivaks tootjaks), ühelt Taiwani eksportivalt tootjalt, kes taotles individuaalset kontrollimist, kahelt Ameerika Ühendriikide (võrdlusriik) tootjalt, neljalt valimisse kaasatud liidu tootjalt, neljalt valimisse kaasatud sõltumatult importijalt ja kuuelt kasutajalt.
d) Kontrollkäigud
(23)
Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu, dumpingust tuleneva kahju ja liidu huvide esialgseks kindlakstegemiseks. Algmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse.
Liidu tootjad
-
Acciai Speciali Terni S.P.A., Terni, Itaalia,
-
Acerinox Europa SAU, Palmones-Los Barrios ja Madrid, Hispaania,
-
Aperam Stainless Europe, La Plaine Saint Denis, Prantsusmaa.
Seotud töötlemiskeskus Acciai Speciali Terni SpA
-
Terninox, Ceriano Laghetto, Itaalia.
Kaebuse esitaja
-
Eurofer, Brüssel, Belgia.
Taiwani eksportivad tootjad
-
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei,
-
Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung,
-
YC Inox Co., Ltd., Chang-Hua Hsien,
-
Yieh Mau Corporation, Kaohsiung,
-
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung.
Hiina RV eksportivad tootjad
-
Baosteel Stainless Co., Ltd, Shanghai,
-
Ningbo Baoxin Stainless Co., Ltd, Ningbo,
-
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd, Taiyuan.
Liidu seotud importija
-
Baosteel Europe GmbH, Hamburg, Saksamaa.
(24)
Komisjon korraldas eksportivate tootjate, ühenduste ja importijatega ärakuulamisi, sealhulgas ärakuulamise eest vastutava ametniku juuresolekul.
1.4. Uurimisperiood ja vaatlusalune periood
(25)
Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2013 kuni 31. detsembrini 2013 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2010 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
2.1. Vaatlusalune toode
(26)
Vaatlusalune toode on Hiina RVst ja Taiwanist pärinev roostevabast terasest lehtvaltsmaterjal, mida ei ole töödeldud muul viisil kui külmvaltsimise teel ja mis praegu kuulub CN-koodide 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 ja 7220 20 89 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”).
(27)
Roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali kasutatakse paljudes valdkondades, näiteks kodumasinate (nt pesumasinate ja nõudepesumasinate sisemus), keevistorude ja meditsiiniseadmete tootmisel, toiduainete töötlemisel ja autotööstuses.
(28)
Uurimine on näidanud, et kõigil vaatlusaluse toote eri liikidel on ühed ja samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused ning neid kasutatakse üldiselt ühesugusel otstarbel.
2.2. Samasugune toode
(29)
Roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjalil, mida toodab ja müüb liidus liidu tootmisharu, ning roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjalil, mida toodetakse ja müüakse asjaomastes riikides ja võrdlusriigis, on sisuliselt samasugused füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused ning samad põhikasutusvaldkonnad nagu roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjalil, mida toodetakse asjaomastes riikides ja müüakse ekspordiks liitu. Seega käsitatakse neid tooteid algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasuguste toodetena.
2.3. Toote määratlusega seotud väited
(30)
Huvitatud isikud väitsid, et teatavat liiki tooted (sealhulgas kitsad ja täppisribad) tuleks uurimise reguleerimisalast välja jätta, sest liidu tootjad ei suuda neid turusegmente täies ulatuses varustada. Liidu tootmisharu esitas aga tõendid selle kohta, et suudab neid turusegmente täielikult varustada.
(31)
Seoses täppisribadega väitsid samad isikud veel, et Euroopa Komisjoni konkurentsi peadirektoraat on otsustanud jätta Outokumpu/INOXUMi ühinemise analüüsis kõnealuse tooteliigi asjaomaselt tooteturult välja (5). Ühinemise analüüsil keskendutakse turu määratluses siiski nõudluse ja pakkumise poole asendatavusele. Dumpinguvastase juhtumi korral määratletakse turg vaatlusaluse toote füüsikaliste omaduste alusel. Seetõttu võivad dumpinguvastase juhtumi korral tooteliigid teatud näitajate (laius, tolerants, mehaanilised omadused) poolest erineda. Pealegi hõlmas uurimine seda tooteliiki algusest peale, kui liidu täppisribade tootjatega võeti ühendust representatiivsuse hindamisel.
(32)
Komisjon lükkas seetõttu kõnealuse väite tagasi ja jättis uurimise reguleerimisala muutmata.
3. DUMPING
3.1. Hiina RV
3.1.1. Normaalväärtus
3.1.1.1. Turumajanduslik kohtlemine
(33)
Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohaselt määrab komisjon normaalväärtuse kooskõlas selle määruse artikli 2 lõigetega 1-6 nende Hiina RV eksportivate tootjate jaoks, kes väitsid ja tõendasid, et nad vastavad nimetatud määruse artikli 2 lõike 7 punkti c kriteeriumidele ja seega saab neile võimaldada turumajanduslikku kohtlemist.
(34)
Et teha kindlaks, kas algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c tingimused on täidetud, soovis komisjon vajalikku teavet, paludes asjaomastel eksportivatel tootjatel täita turumajandusliku kohtlemise taotluse vorm. Ükski neist ei taotlenud turumajanduslikku kohtlemist.
3.1.1.2. Võrdlusriik
(35)
Eksportivate tootjate puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, määrati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a kindlaks kolmandas turumajanduslikus riigis kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse põhjal. Selleks oli vaja valida võrdlusriik.
(36)
Algatamisteates teavitas komisjon huvitatud isikuid, et on valinud sobivaks võrdlusriigiks Ameerika Ühendriigid, ning kutsus huvitatud isikuid üles selle kohta märkusi esitama.
(37)
Komisjon võttis ühendust mitme võimaliku võrdlusriigiga (India, Lõuna-Aafrika, Lõuna-Korea, Taiwan ja Ameerika Ühendriigid) ning palus saadud teabe alusel 32 Lõuna-Aafrika, Lõuna-Korea ja Ameerika Ühendriikide samasuguse toote teadaoleval tootjal teavet anda. India tootjate kohta teavet ei saadud ja seetõttu ei saanud Indiat võimaliku võrdlusriigina käsitada. Taiwan on sama uurimise objekt ja seetõttu kaaluti uurimisaluste tootjate esitatud teavet sel eesmärgil.
(38)
Võrdlusriigi tootjate küsimustikule vastas ainult kaks Ameerika Ühendriikide tootjat. Seega pidi komisjon valima Ameerika Ühendriikide ja Taiwani vahel.
(39)
Ameerika Ühendriikides on vähemalt neli suurt samasuguse toote tootjat (kolm on vertikaalselt integreeritud ja üks mitte) ning kogutootmine ja -tarbimine on võrreldavad Hiina RV tootmise ja tarbimisega. Taiwanis on üks suur vertikaalselt integreeritud tootjate kontsern, mis suunab turgu, hoolimata mõne väikese integreerimata tootja olemasolust. Tootmisprotsess Ameerika Ühendriikides sarnaneb Taiwani omaga ja vähemalt mõne Hiina RV eksportiva tootja tootmisprotsessiga. Ameerika Ühendriikides ja Taiwanis kasutatav tooraine on enamjaolt sama. Ameerika Ühendriikides on kehtestatud dumpinguvastased tollimaksud Jaapani, Lõuna-Korea ja Taiwani suhtes ning Taiwanis Hiina ja Lõuna-Korea suhtes. Siiski on samasuguste toodete import Ameerika Ühendriikidesse ja Taiwani märkimisväärne: uurimisperioodil moodustas see vastavalt umbes 17 % ja 37 % nende kogutarbimise mahust. Peamised Ameerika Ühendriikidesse eksportivad riigid on Mehhiko, Hiina RV, Taiwan, Prantsusmaa, Soome, Jaapan ja Saksamaa, Taiwani ekspordivad aga Hiina RV, Lõuna-Korea, Jaapan, Soome ja Vietnam.
(40)
Neid asjaolusid silmas pidades peetakse Ameerika Ühendriike sobivamaks võrdlusriigiks peamiselt kahel põhjusel:
i)
kui Ameerika Ühendriikide turul on konkurents väga tihe, siis Taiwanis suunab terasest külmvaltsitud lehtmaterjali turgu ja hindu suurel määral üks äriühingute kontsern;
ii)
Taiwani siseturg on palju väiksem kui Hiina RVs ja Ameerika Ühendriikides.
(41)
Huvitatud isikud ei olnud nõus, et Ameerika Ühendriike kasutatakse võrdlusriigina, peamiselt väidetavalt erineva tootmisprotsessi ja tootmises kasutatava muud liiki tooraine tõttu. Nad väitsid, et selles mõttes on Taiwan, kes on ka käesoleva uurimise objekt, sobivam võrdlusriik kui Ameerika Ühendriigid.
(42)
Selles etapis jõudis komisjon järeldusele, et algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt on Ameerika Ühendriigid sobiv võrdlusriik.
3.1.1.3. Normaalväärtus (võrdlusriik)
(43)
Võrdlusriigis koostööd teinud tootjatelt saadud teavet kasutati algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt normaalväärtuse määramiseks nende eksportivate tootjate jaoks, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist.
(44)
Kõigepealt uuris komisjon, kas võrdlusriigis kahe koostööd teinud tootja omamaise müügi kogumaht on tüüpiline vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2. Omamaine müük on tüüpiline, kui sõltumatutele klientidele mõeldud samasuguse toote omamaise müügi kogumaht omamaisel turul moodustas uurimisperioodil vähemalt 5 % iga valimisse kaasatud Hiina eksportiva tootja vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu. Selle põhjal oli kahe koostööd tegeva tootja samasuguse toote kogumüük võrdlusriigi omamaisel turul tüüpiline.
(45)
Seejärel tegi komisjon kindlaks need omamaisel turul müüdud tooteliigid, mis olid identsed või võrreldavad tooteliikidega, mida müüdi ekspordiks liitu valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul.
(46)
Järgmiseks tegi komisjon kindlaks, kui suure osakaalu moodustas uurimisperioodil iga tooteliigi kasumlik müük sõltumatutele klientidele omamaisel turul, et otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikku omamaist müüki vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4.
(47)
Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta, olenemata sellest, kas müük oli kasumlik või mitte, kui
i)
sellise tooteliigi müügimaht, mida müüakse arvestuslike tootmiskuludega võrdväärse või neist suurema netomüügihinnaga, moodustab rohkem kui 80 % selle tooteliigi kogu müügimahust;
ii)
selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind on ühiku tootmiskuluga võrdne või sellest suurem.
(48)
Sellisel juhul on normaalväärtus kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi kaalutud keskmine hind uurimisperioodil. Komisjon võttis arvesse kõiki omamaise müügina deklareeritud tehinguid, sest ei olnud põhjust kahelda, et need olid määratud sisetarbimiseks.
(49)
Normaalväärtus on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta üksnes tooteliikide kasumliku omamaise müügi korral uurimisperioodil, kui
i)
tooteliigi kasumlik müügimaht moodustab selle liigi müügi kogumahust kuni 80 % või
ii)
kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind on madalam kui ühiku tootmiskulu.
3.1.2. Ekspordihind
(50)
Valimisse kaasatud eksportivad tootjad müüsid oma tooteid liitu ekspordiks kas otse sõltumatutele klientidele või - ühe eksportiva tootja puhul - sellise seotud äriühingu kaudu, kes tegutseb importijana.
(51)
Kui eksportivad tootjad müüsid vaatlusalust toodet ekspordiks otse sõltumatutele klientidele liidus, tehti ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal, kui vaatlusalune toode müüdi liitu ekspordiks.
(52)
Kui eksportiv tootja müüs vaatlusaluse toote ekspordiks liitu seotud äriühingu kaudu, kes tegutseb importijana, tehti ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 selle hinna alusel, millega imporditud toode esimest korda liidu sõltumatutele ostjatele edasi müüdi. Sellisel juhul kohandati hinda kõigi importimise ja edasimüügi vahel tekkinud kulude, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi põhjal.
3.1.3. Võrdlus
(53)
Komisjon võrdles normaalväärtust ja valimisse kaasatud eksportivate tootjate ekspordihinda tehasest hankimise tasandil.
(54)
Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindu ja nende võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Kohandused tehti transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude, pakendamis-, krediidi- ja pangakulude ning komisjonitasude põhjal.
3.1.4. Dumpingumarginaalid
(55)
Valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul võrdles komisjon võrdlusriigi samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust (vt põhjendused 43-49 eespool) vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12.
(56)
Selle põhjal on esialgsed kaalutud keskmised dumpingumarginaalid protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist järgmised.
Tabel 1
Hiina RV dumpingumarginaalid
Äriühing
Esialgne dumpingumarginaal
(%)
Baosteel Group: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
TISCO Group: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
(57)
Valimist välja jäänud koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul arvutas komisjon kaalutud keskmise dumpingumarginaali vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 6. Seega määrati kõnealune marginaal kindlaks valimisse kaasatud eksportivate tootjate dumpingumarginaalide kaalutud keskmise alusel.
(58)
Sellele tuginedes on valimist välja jäänud koostööd tegevate eksportivate tootjate esialgne dumpingumarginaal 30,0 %.
(59)
Kõigi teiste asjaomase riigi eksportivate tootjate puhul määras komisjon dumpingumarginaali kättesaadavate faktide põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18. Selleks tegi komisjon kindlaks eksportivate tootjate koostöö taseme. Koostöö tase on koostööd tegevate eksportivate tootjate liitu suunatud ekspordi maht protsendina asjaomasest riigist liitu suunatud ekspordi kogumahust, mis on esitatud Eurostati impordistatistikas.
(60)
Koostöö taset peeti kõrgeks ja selle põhjal otsustas komisjon määrata dumpingu jääkmarginaali valimisse kaasatud suurima dumpingumarginaaliga äriühingu marginaali alusel.
(61)
Esialgsed dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmised.
Tabel 2
Hiina RV dumpingumarginaalid
Äriühing
Esialgne dumpingumarginaal
(%)
Baosteel Group: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
TISCO Group: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
Teised koostööd tegevad äriühingud
30,0
Kõik teised äriühingud
34,9
3.2. Taiwan
3.2.1. Normaalväärtus
(62)
Esmalt uuris komisjon, kas iga uuritud eksportiva tootja omamaine müük oli tüüpiline vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2. Uuritud eksportivate tootjate puhul vaatles komisjon valimisse kaasatud eksportivaid tootjaid ja üht eksportivat tootjat, kellele võimaldati individuaalset kontrollimist. Omamaine müük on tüüpiline juhul, kui sõltumatutele klientidele mõeldud samasuguse toote omamaise müügi kogumaht omamaisel turul eksportiva tootja kohta moodustas uurimisperioodil vähemalt 5 % kogu tema vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu.
(63)
Komisjon leidis, et uuritud eksportivate tootjate teatatud omamaine müük hõlmas olulises koguses samasugust toodet, mida müüdi turustajatele, kes selle omakorda edasi eksportisid. Arvutus, mis põhineb koostööd tegevate äriühingutelt saadud tootmisandmetel ning Taiwani samasuguse toote impordi ja ekspordi statistikal, kinnitas, et koostööd tegevate tootjate teatatud omamaine müük hõlmas umbes 50 % kaudsest ekspordist, mis ei olnud määratud sisetarbimiseks.
(64)
Lisaks leidis komisjon, et Taiwani siseturul toimis hinnaalanduste süsteem. Üks valimisse kaasatud eksportiv tootja selgitas, et see süsteem oli mõeldud selleks, et anda stiimul kohalikele töötlemiskeskustele (turustajad), kes ekspordivad nende terasetooteid edasi. Et kahe peamise tootja omamaisel turul kehtestatud hinnad, sealhulgas hinnaalandused, edastatakse iga kuu laialdaselt kõigile turustajatele, mõjutab Taiwani praegune hinnakujundussüsteem omamisel turul müüdavate ja edasi eksporditavate kaupade hindade kindlaksmääramist suurel määral, isegi kui puuduvad hinnaalandused, mida pakuvad teised tootjad oma klientidele.
(65)
Kohapealsete kontrollide tulemusi silmas pidades paluti kolmel eksportival tootjal uuesti läbi vaadata Taiwani teatatud omamaise turu müügiandmed ja eemaldada kõik näitajad müügi kohta, mis ei olnud määratud sisetarbimiseks. Kõnealused tootjad aga vaid kinnitasid, et nad ei olnud teadlikud oma klientidele müüdava samasuguse toote lõppsihtkohast.
(66)
Nagu on selgitatud põhjenduses 63 ja tagamaks, et normaalväärtus põhines ainult sisetarbimiseks määratud hindadel, lähtus komisjon esialgsetes dumpinguarvutustes konservatiivsest meetodist, kasutades teatatud andmeid, mis hõlmasid müüki lõppkasutajatele Taiwanis. Komisjon käsitas lõppkasutajana iga ettevõtjat, kes töötles samasuguse toote teiseks tooteks, mis ei olnud enam samasugune toode. Omamaisest müügist jäeti välja müük turustajatele ja kauplejatele, sest komisjon leidis uurimise käigus, et üks Taiwani peamistest turustajatest, kes omandas tarnijate kaudu omamaise müügina teatatud suure koguse samasugust toodet, eksportis enamiku ostetud kogusest.
(67)
Selle põhjal oli iga uuritud eksportiva tootja samasuguse toote kogumüük omamaisel turul tüüpiline.
(68)
Seejärel määras komisjon kindlaks need omamaisel turul müüdud tooteliigid, mis olid identsed või võrreldavad tooteliikidega, mida müüdi ekspordiks liitu nende uuritud eksportivate tootjate puhul, kelle omamaine müük oli tüüpiline.
(69)
Seejärel kontrollis komisjon, kas uuritud eksportivate tootjate omamaisel turul müüdud tooteliigid olid liitu eksportimiseks müüdud tooteliikidega võrreldes tüüpilised vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2. Tooteliigi omamaine müük on tüüpiline, kui selle tooteliigi sõltumatutele klientidele mõeldud omamaise müügi kogumaht moodustab uurimisperioodil vähemalt 5 % kogu identse või võrreldava tooteliigi liitu suunatud ekspordi müügimahust.
(70)
Järgmiseks määras komisjon kindlaks, kui suur osa iga tooteliigi müügist sõltumatutele klientidele omamaisel turul oli uurimisperioodil kasumlik, et otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikku omamaist müüki vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4.
(71)
Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta, olenemata sellest, kas müük oli kasumlik või mitte, kui
i)
sellise tooteliigi müügimaht, mida müüakse arvestuslike tootmiskuludega võrduva või neist suurema netomüügihinnaga, moodustab rohkem kui 80 % selle tooteliigi kogu müügimahust ning
ii)
selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind on ühiku tootmiskuluga võrdne või sellest suurem.
(72)
Sellisel juhul on normaalväärtus kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi kaalutud keskmine hind uurimisperioodil.
(73)
Normaalväärtus on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta üksnes tooteliikide kasumliku omamaise müügi puhul uurimisperioodil, kui:
i)
tooteliigi kasumlik müügimaht moodustab selle liigi müügi kogumahust kuni 80 % või
ii)
selle tooteliigi kaalutud keskmine hind on madalam kui ühiku tootmiskulu.
(74)
Omamaise müügi analüüs näitas, et mõne tooteliigi puhul oli osa omamaist müüki kasumlik ja et kaalutud keskmine müügihind oli suurem kui tootmiskulud. Seega arvutati normaalväärtus uurimisperioodil toimunud kogu omamaise müügi kaalutud keskmise hinnana, kui põhjenduses 71 esitatud tingimused olid täidetud, või ainult kasumliku müügi kaalutud keskmisena, kui need tingimused ei olnud täidetud. Et samasuguse toote teatud liikide müüki ei toimunud või see oli ebapiisav või kui samasuguse toote müük ei toimunud tavapärase kaubandustegevuse käigus, arvutas komisjon normaalväärtuse vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 3 ja 6.
(75)
Normaalväärtuse arvutamiseks liideti uuritud eksportivate tootjate samasuguse toote keskmisele tootmiskulule uurimisperioodil:
i)
uuritud eksportivate tootjate tavapärase kaubandustegevuse käigus samasuguse toote omamaise müügiga seoses kantud kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud uurimisperioodil;
ii)
kaalutud keskmine kasum, mida uuritud eksportivad tootjad teenisid tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud samasuguse toote omamaiselt müügilt uurimisperioodil.
(76)
Ühe uuritud eksportiva tootja tootmiskulu kohandati. Et ka samasuguse toote tootmiseks kasutatavatest materjalidest suure osa hankis seotud tarnija, asendas komisjon nende materjalide ostmise kulud uuritud eksportiva tootja sisendite tootmisel tekkinud tootmiskuludega.
(77)
Sama eksportiva tootja puhul leidis komisjon veel, et metallijäätmete väärtuse kohandamist oli arvestatud kahekordselt, sest valmistoodeteks töödeldud sisendite kogust arvestati ilma jäägita. Seetõttu ei aktsepteerinud komisjon metallijäätmete väärtuse mahaarvamist lõpptoote tootmiskuludest.
(78)
Tooteliikide puhul, mida ei müüdud omamaisel turul tüüpilises koguses, lisati tavapärase kaubandustegevuse käigus omamaisel turul nende liikidega tehtud tehingute keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. Tooteliikide puhul, mida ei müüdud omamaisel turul üldse või juhul, kui tavapärase kaubandustegevuse käigus müüki ei toimunud, lisati kõigi tavapärase kaubandustegevuse käigus omamaisel turul tehtud tehingute kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum.
3.2.2. Ekspordihind
(79)
Uuritud eksportivad tootjad müüsid vaatlusalust toodet ekspordiks kas otse sõltumatutele klientidele liidus või sõltumatute turustajate kaudu Taiwanis. Ekspordihind määrati seega kindlaks tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8.
3.2.3. Võrdlus
(80)
Komisjon võrdles uuritud eksportivate tootjate normaalväärtust ja ekspordihinda tehasest hankimise tasandil.
(81)
Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindu ja nende võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Kohandamisel võeti arvesse transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid, pakendamis-, krediidi- ja pangakulusid ning komisjonitasusid.
(82)
Valimisse kaasatud eksportivad tootjad ei kasutanud neile enne kontrollkäike saadetud dumpinguvastastes küsimustikes antud valuutakursse. Seetõttu arvutas komisjon tehinguväärtused ümber, kasutades küsimustikes antud kursse.
3.2.4. Dumpingumarginaalid
(83)
Uuritud eksportivate tootjate puhul - sealhulgas kaks valimisse kaasatud seotud äriühingut ja üks, kellele võimaldati individuaalset kontrollimist, - võrdles komisjon samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12.
(84)
Selle põhjal on esialgsed kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, järgmised.
Tabel 3
Taiwani dumpingumarginaalid
Äriühing
Esialgne dumpingumarginaal
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd. (individuaalne kontrollimine)
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd. ja Yieh United Steel Corporation
10,9
(85)
Valimist välja jäänud koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul arvutas komisjon kaalutud keskmise dumpingumarginaali vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 6. Seega määrati kõnealune marginaal kindlaks valimisse kaasatud eksportivate tootjate marginaalide alusel.
(86)
Sellele tuginedes on valimist välja jäänud koostööd tegevate eksportivate tootjate esialgne dumpingumarginaal 10,9 %.
(87)
Kõigi teiste asjaomase riigi äriühingute puhul määras komisjon dumpingumarginaali kättesaadavate faktide põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18. Selleks tegi komisjon kindlaks koostöö taseme. Koostöö tase on koostööd tegevate äriühingute liitu suunatud ekspordi maht protsendina asjaomasest riigist liitu suunatud ekspordi kogumahust, mis on esitatud Eurostati impordistatistikas.
(88)
Koostöö taset peeti kõnealusel juhul kõrgeks ja selle põhjal otsustas komisjon teha jääkmarginaali kindlaks suurima dumpingumarginaaliga äriühingu marginaali alusel.
(89)
Esialgsed dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmised.
Tabel 4
Taiwani dumpingumarginaalid
Äriühing
Esialgne dumpingumarginaal
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd. ja Yieh United Steel Corporation
10,9
Teised koostööd tegevad äriühingud
10,9
Kõik teised äriühingud
12,0
4. KAHJU
4.1. Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus
(90)
Uurimisperioodil valmistasid liidus samasugust toodet üheksa teadaolevat liidu tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.
(91)
Uurimisperioodil oli liidu kogutoodang hinnanguliselt üle 3 miljoni tonni. Komisjon tegi selle näitaja kindlaks kogu teabe põhjal, mis oli liidu tootmisharu kohta kättesaadav, näiteks valimisse kaasatud tootjatelt kogutud andmete alusel ja kaebuses muude liidu tootjate kohta esitatud info abil. Suurim liidu tootja ei teinud koostööd ega esitanud kaebuse kohta vastuväiteid. Uurimise käigus tegid koostööd kuus liidu tootjat, kelle osa liidu müügis ja tootmises moodustab umbes 55 %. Nagu on märgitud põhjenduses 8, valiti valimisse neli liidu tootjat, kelle toodang moodustab ligikaudu 50 % liidu samasuguse toote kogutoodangust.
(92)
Huvitatud isikud väitsid, et üks valimisse kaasatud liidu tootja tuleks liidu tootmisharu mõistest välja jätta, sest ta importis vaatlusalust toodet märkimisväärses koguses. Liidu tootja asjaomastest riikidest pärit import oli aga alla 5 % vaatlusaluse toote koguimpordist ning alla 2 % selle müügimahust liidus. Selle põhjal väidetakse praeguses etapis, et kõnealune liidu tootja moodustab osa liidu tootmisharust.
(93)
Huvitatud isikud väitsid, et liidu suurima tootja valimist väljajätmise tõttu ei ole valim tüüpiline. Nagu juba märgitud, annavad neli valimisse kaasatud liidu tootjat ligikaudu 50 % liidu samasuguse toote kogutoodangust. Seetõttu jõudis komisjon järeldusele, et valim on tüüpiline. Igal juhul ei võtnud suurim tootja ühendust.
4.2. Liidu tarbimine
(94)
Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks lähtudes valimisse kaasatud tootjatelt liidu tootmisharu omatoodangu müügimahtude kohta saadud teabest, kaebuses muude liidu tootjate kohta esitatud andmetest ning Eurostati statistikast liidu turu impordimahu kohta.
(95)
Liidu tarbimine muutus järgmiselt.
Tabel 5
Liidu tarbimine
2010
2011
2012
Uurimisperiood
Liidu tarbimine (tonnides)
3 161 737
3 250 977
3 256 438
3 300 127
Indeks
100
103
103
104
Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad, kaebus, Eurostat.
(96)
Vaatlusalusel perioodil oli liidu tarbimise pidev kasv 4 %.
4.3. Import asjaomastest riikidest
4.3.1. Asjaomastest riikidest pärit impordi mõju kumulatiivne hindamine
(97)
Komisjon uuris, kas vaatlusaluse toote importi asjaomastest riikidest tuleks hinnata kumulatiivselt vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 4.
(98)
Hiina RVst ja Taiwanist pärit impordi kindlakstehtud dumpingumarginaal ületas algmääruse artikli 9 lõikes 3 sätestatud miinimumkünnise. Kummastki asjaomasest riigist pärit import ei olnud tähtsusetu algmääruse artikli 5 lõike 7 tähenduses. Uurimisperioodil oli Taiwani turuosa 5,1 % ja Hiina RV turuosa 4,3 %.
(99)
Hiina RVst ja Taiwanist pärit dumpinguhinnaga impordi ja samasuguse toote konkurentsitingimused olid sarnased. Täpsemalt öeldes konkureerisid imporditud tooted omavahel ja liidus toodetud samasuguse tootega, sest kõik tooted vastavad samadele üleilmsetele standarditele ja on seega omavahel asendatavad. Lisaks müüakse neid samade müügikanalite kaudu ja samasugustele tarbijarühmadele.
(100)
Taiwani terase- ja rauatööstuse ühendus (Taiwan Steel & Iron Industries Association, TSIIA) väitis, et komisjon ei peaks hindama Hiina RVst ja Taiwanist pärit dumpinguhinnaga impordi mõju kumulatiivselt. Ta nentis, et kuigi roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali võib pidada algmääruse tähenduses sarnaseks, kehtivad Taiwani toodete müümisel liidu turul teistsugused konkurentsitingimused kui Hiina importtoodete puhul. Erinevused on seotud peamiselt tooteklassi ja kvaliteediga, sest Taiwani tooted on kvaliteetsemad.
(101)
Väide eri kvaliteediklasside kohta on seotud üksnes eritoodetega, mis moodustavad impordist vähem kui 1 %. Lisaks vastavad kõik tooted (nii ELi, Hiina RV kui ka Taiwani omad) samadele üleilmsetele standarditele ning puudub igasugune kinnitus liidus toodetud ja imporditud samasuguste toodete füüsikaliste omaduste kvantitatiivsete erinevuste kohta, niisiis ei ole see argument põhjendatud. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.
(102)
Seega olid kõik algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud tingimused täidetud ning Hiina RVst ja Taiwanist pärit importi uuriti kahju kindlaksmääramiseks kumulatiivselt.
4.3.2. Asjaomastest riikidest pärit impordi maht ja turuosa
(103)
Komisjon tegi impordimahu kindlaks Eurostatilt impordimahu kohta saadud andmete alusel. Samamoodi tehti kindlaks impordi turuosa.
(104)
Asjaomaste riikide import liitu muutus järgmiselt.
Tabel 6
Impordi maht ja turuosa
2010
2011
2012
Uurimisperiood
Hiina RVst pärit impordi maht (tonnides)
56 477
95 876
87 759
143 420
Indeks
100
170
155
254
Turuosa (%)
1,8
2,9
2,7
4,3
Indeks
100
165
151
243
Taiwanist pärit impordi maht (tonnides)
127 664
173 968
132 392
169 097
Indeks
100
136
104
132
Turuosa (%)
4,0
5,4
4,1
5,1
Indeks
100
133
101
127
Asjaomastest riikidest pärit impordi maht (tonnides)
184 140
269 845
220 151
312 517
Indeks
100
147
120
170
Turuosa (%)
5,8
8,3
6,8
9,5
Indeks
100
143
116
163
Allikas: Eurostat.
(105)
Asjaomastest riikidest pärit kumuleeritud import kasvas 2010. aastast kuni uurimisperioodini 70 %, kerkides 184 140 tonnilt 312 517 tonnini. Import kasvas kogu vaatlusaluse perioodi vältel, välja arvatud 2012. aastal, mil selle maht oli suurem kui 2010. aastal, kuid väiksem kui 2011. aastal.
(106)
Kumulatiivne turuosa suurenes vaatlusalusel perioodil 63 %, kasvades 5,8 %-lt 9,5 %-le. Samamoodi nagu impordi maht, suurenes ka turuosa pidevalt kogu vaatlusalusel perioodil, välja arvatud 2012. aastal.
4.3.3. Asjaomastest riikidest pärit impordi hind ja hinna allalöömine
(107)
Komisjon määras impordihinnad kindlaks Eurostatilt impordiväärtuse ja -mahu kohta saadud andmete alusel. Hinna allalöömine tehti kindlaks küsimustiku vastuste põhjal, mille esitasid valimisse kaasatud liidu tootjad, valimisse kaasatud eksportivad tootjad ja eksportiv tootja, kellele võimaldati individuaalset kontrollimist, millele viidatakse põhjenduses 17.
(108)
Asjaomastest riikidest liitu imporditud toodete kaalutud keskmine hind muutus järgmiselt.
Tabel 7
Impordihinnad
2010
2011
2012
Uurimisperiood
Hiina RV (eurot/tonn)
2 175
2 280
2 253
2 008
Indeks
100
105
104
92
Taiwan (eurot/tonn)
2 268
2 414
2 143
1 897
Indeks
100
106
94
84
Asjaomased riigid (eurot/tonn)
2 239
2 366
2 187
1 948
Indeks
100
106
98
87
Allikas: Eurostat.
(109)
Aastatel 2010-2011 tõusid Hiina RV ja Taiwani impordihinnad kõigepealt 6 protsendipunkti. Seejärel langesid hinnad 19 protsendipunkti, nii et kokku oli hinnalangus 13 %. Hiina RVst ja Taiwanist pärit impordi hinnad järgisid sama suundumust, välja arvatud 2012. aastal, mil Hiina RV hinnad olid veel suhteliselt kõrged, kuid Taiwani omad juba suhteliselt madalad. Mõlemast riigist pärit impordi hinnad langesid 2012. aastast kuni uurimisperioodini veelgi.
(110)
Et teha kindlaks hinna allalöömist uurimisperioodil, võrdles komisjon
i)
valimisse kaasatud liidu tootjate tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi hindu tooteliigi kohta, mida kasutati müümisel sõltumatutele klientidele liidu turul;
ii)
vastavaid kaalutud keskmisi hindu imporditud tooteliigi kohta, millega uurimisega hõlmatud Hiina ja Taiwani tootjate toodet müüdi esimesele sõltumatule kliendile liidu turul ning mis tehti kindlaks CIF-hinna alusel ja mida oli asjakohaselt kohandatud vastavalt impordijärgsetele kuludele.
(111)
Tehingute hindu võrreldi tooteliigiti, tehes vajaduse korral nõuetekohaseid kohandusi, ning pärast hinnaalanduste, komisjonitasude ja tarnekulude mahaarvamist. Võrdluse tulemus on väljendatud protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest uurimisperioodil. See näitas, et asjaomastest riikidest pärit impordi kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal liidu turul oli 9,6-11,3 %.
(112)
Uurimise käigus selgus, et eksportivad tootjad müüvad peaaegu eranditult sõltumatutele turustajatele või terasetöötlemiskeskustele, samal ajal kui liidu tootmisharu müüs turustajatele, terasetöötlemiskeskustele ja lõppkasutajatele. Teisalt ei näidanud uurimine, et kaubandustasandi erinevus oleks hindu mõjutanud. Vastupidi, sõltumatud edasimüüjad ja terasetöötlemiskeskused väitsid, et nad ei saa liidu tootjatelt soodsamaid müügitingimusi kui kasutajad.
4.4. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
4.4.1. Üldised märkused
(113)
Uurides algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati kõiki vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu seisundit mõjutanud majanduslikke näitajaid.
(114)
Nagu on märgitud eespool põhjenduses 8, kasutati liidu tootmisharule põhjustatud võimaliku kahju uurimiseks väljavõttelist uuringut. Valimisse kaasati neli tootjat.
(115)
Kahju kindlakstegemisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid valimisse kaasatud tootjatelt kogutud ja kaebuses liidu teiste tootjate kohta esitatud andmete alusel. Andmed hõlmasid kõiki liidu tootjaid. Mikromajanduslikke näitajaid hindas komisjon nende andmete alusel, mida sisaldasid valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule. Andmed hõlmasid valimisse kaasatud liidu tootjaid. Mõlemat andmestikku peeti liidu tootmisharu majandusliku olukorra kirjeldamisel tüüpiliseks.
(116)
Makromajanduslikud näitajad on tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendusaste, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus ja dumpingumarginaali suurusjärk.
(117)
Mikromajanduslikud näitajad on keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringute maht, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.
(118)
Huvitatud isikud väitsid, et valimisse kaasatud liidu tootjate andmeid tuleks kahju hindamisel kasutada järjepidevalt, mitte jagada näitajad makromajanduslikeks ja mikromajanduslikeks. Nad väitsid, et kaebuse esitaja sai makro- ja mikromajanduslike näitajate eraldi analüüsi manipuleerida, sest ta võis mõjutada makromajandusliku tasandi andmete kogumist, kuna otsus, kas konkreetne näitaja on makro- või mikromajanduslik, põhines teabe kättesaadavusel.
(119)
Komisjon tegi kindlaks ja võttis analüüsimiseks makromajanduslikud näitajad, mis tuvastati liidu tasandil, mitte ainult valimisse kaasatud liidu tootjate tasandil. Makromajanduslike näitajate puhul leiti, et kogu liidu tootmisharu täielikud andmed, mis hõlmavad ka valimisse kaasatud äriühingutelt saadud andmeid, kajastavad vaatlusalusel perioodil valitsenud olukorda paremini kui andmed, mis käsitlevad vaid osa tööstusharust.
(120)
Andmeid, mille kaebuse esitaja makromajanduslike näitajate hindamiseks edastas, peeti täpseks ja usaldusväärseks. Andmete tõesuse kontrollimiseks võrreldi neid valimisse kaasatud liidu tootjate esitatud teabega. Teoreetiliselt näitaks kahju analüüs, mille puhul kasutatakse järjepidevalt ainult valimisse kaasatud liidu tootjate esitatud andmeid, makromajanduslike näitajate puhul kehvemat pilti. Ei olnud alust arvata, et kaebuse esitaja oleks kahju analüüsiga manipuleerimiseks teavet tahtlikult varjanud. Seega ei ole põhjust jätta arvestamata kaebuse esitaja edastatud teavet makromajanduslike näitajate kohta. Niisiis ei saa nõustuda väitega, et kõigi kahjunäitajate analüüs peaks piirduma üksnes valimisse kaasatud liidu tootjate esitatud teabega.
4.4.2. Makromajanduslikud näitajad
4.4.2.1. Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste
(121)
Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus (külmvaltsimise tasandil) ja tootmisvõimsuse rakendusaste muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 8
Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste
2010
2011
2012
Uurimisperiood
Tootmismaht (tonnides)
3 195 908
3 159 359
3 222 857
3 036 688
Indeks
100
99
101
95
Tootmisvõimsus (tonnides)
4 174 027
4 261 161
4 284 261
4 330 161
Indeks
100
102
103
104
Tootmisvõimsuse rakendusaste (%)
77
74
75
70
Indeks
100
97
98
92
Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad, kaebus.
(122)
Aastatel 2010-2012 püsis tootmismaht stabiilsena. 2012. aastast uurimisperioodini vähenes see järsult (6 protsendipunkti), nii et stabiilsele nõudlusele vaatamata oli kogulangus 5 %.
(123)
Samal ajal kasvas tootmisvõimsus vaatlusalusel perioodil mõõdukalt (4 %). Tootmisvõimsuse väike kasv võis johtuda liidu tööstusharus juurutatud tõhususprogrammide tulemusena paranenud masinapargi kasutamisest.
(124)
Selle tulemusena alanes tootmisvõimsuse rakendusaste kogu vaatlusalusel perioodil 8 %. On teada, et tootmisvõimsuse 100 % rakendusaste ei ole roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali tööstuses saavutatav ega pikas plaanis jätkusuutlik. Ent üle 90 % tootmisvõimsuse rakendamisest, mida peetakse pikaajalise jätkusuutliku tootmistaseme puhul saavutatavaks, jääb liidu tootmisharus saavutatud tootmisvõimsuse rakendusaste vaatlusalusel perioodil kaugele maha. Kuna tootmisvõimsuse ja pikaajalise jätkusuutliku tootmistaseme erinevus on väike, ei saanud see liidu tööstusharu langussuundumust mõjutada.
4.4.2.2. Müügimaht ja turuosa
(125)
Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 9
Müügimaht ja turuosa
2010
2011
2012
Uurimisperiood
Müügimaht liidu turul (tonnides)
2 641 033
2 637 819
2 732 237
2 631 508
Indeks
100
100
103
100
Turuosa (%)
84
81
84
80
Indeks
100
97
100
95
Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad, kaebus.
(126)
Liidu tootmisharu müügimaht oli vaatlusalusel perioodil stabiilne, ehkki 2012. aastal oli see pisut suurem.
(127)
Kuigi liidu tarbimine vaatlusalusel perioodil kasvas, nagu on kinnitatud põhjenduses 96, tõi üsna stabiilne müügimaht kaasa liidu tootmisharu turuosa 5 % vähenemise vaatlusalusel perioodil. Sarnaselt müügimahuga oli pilt 2012. aastal rõõmustavam.
4.4.2.3. Kasv
(128)
Nagu eespool kirjeldatud, püsis liidu tootmisharu müügimaht vaatlusalusel perioodil kasvaval turul küllalt muutumatuna. Samal ajal hoogustus import asjaomastest riikidest tuntavalt. Selle tulemusena leidis turul vaatlusalusel perioodil aset ligikaudu 140 000 tonni suurune kasv, mille võib peaaegu eranditult kanda asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi arvele, mille maht suurenes samal perioodil 128 000 tonni. Seepärast ei saanud liidu tootmisharu turu kasvust mingit kasu.
4.4.2.4. Tööhõive ja tootlikkus
(129)
Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 10
Tööhõive ja tootlikkus
2010
2011
2012
Uurimisperiood
Töötajate arv
13 223
12 978
12 471
11 820
Indeks
100
98
94
89
Tootlikkus (tonnides töötaja kohta)
242
235
258
257
Indeks
100
97
107
106
Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad, kaebus.
(130)
Töötajate arv liidu tootmisharus vähenes 2011. aastal 2 protsendipunkti, 2012. aastal 4 protsendipunkti ja uurimisperioodil veel 5 protsendipunkti, mis näitab selget langustendentsi. Töötajate arvu kärpimine võib tuleneda erinevate tulemuslikkuskavade rakendamisest liidu tootjate seas ja tootmismahu vähenemisest.
(131)
Roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali tööstust peetakse üldiselt kapitalimahukaks tööstusharuks. Sellest hoolimata on selle liidu tootmisharu töökohtade arv märkimisväärne. Lisaks on tööjõukulud toorainekulude järel teine kõige olulisem kulutegur, ulatudes keskmiselt umbes 10-15 % kogukuludest. Tööhõive on seega selle tööstusharu tähtis kahjunäitaja.
(132)
Liidu tootmisharu tootlikkus vähenes 2011. aastal veidi (3 protsendipunkti), suurenes 2012. aastal 10 protsendipunkti ja vähenes seejärel uurimisperioodil veel 1 protsendipunkti võrra. Kokku suurenes tootlikkus 6 protsendipunkti, 242 tonnilt 257 tonnini töötaja kohta, hoolimata töötajate arvu vähenemisest, mis näitas suuremat tulemuslikkust.
4.4.2.5. Dumpingumarginaali suurusjärk ja varasemast dumpingust taastumine
(133)
Kõik dumpingumarginaalid olid miinimumtasemest palju suuremad. Tegelike dumpingumarginaalide suurusjärgu mõju liidu tootmisharule oli suur, arvestades asjaomastest riikidest pärit impordi mahtu ja hindu.
(134)
See on teine dumpinguvastane uurimine, milles käsitletakse vaatlusalust toodet. Sama toote importi Hiina RVst, Lõuna-Koreast ja Taiwanist uuriti juba 2008. ja 2009. aastal (6). Kuigi selle uurimise tulemusena dumpinguvastaseid meetmeid ei kehtestatud, tehti juba siis uurimise käigus esialgu kindlaks dumpingu olemasolu (7).
4.4.3. Mikromajanduslikud näitajad
4.4.3.1. Hinnad ja hindu mõjutavad tegurid
(135)
Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 11
Müügihind liidus
2010
2011
2012
Uurimisperiood
Keskmine ühiku müügihind ELis (eurot tonni kohta)
2 428
2 572
2 358
2 159
Indeks
100
106
97
89
Ühiku tootmiskulu (eurot tonni kohta)
2 247
2 345
2 149
1 939
Indeks
100
104
96
86
Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad.
(136)
Valimisse kaasatud liidu tootjate müügihinnad sõltumatutele klientidele vähenesid vaatlusalusel perioodil 11 %. Aastal 2011 tõusid hinnad 6 %, aga vähenesid seejärel kuni vaatlusaluse perioodi lõpuni 17 protsendipunkti.
(137)
Roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali (sealhulgas lõpuks eksporditud kaubad) kogutoodangu ühiku tootmiskulu järgis enamjaolt sama suundumust, vähenedes vaatlusalusel perioodil 14 %. Müügihind ja ühiku tootmiskulu ei ole aga otseselt võrreldavad, sest tootmise ja müügi vahel on teatud ajaline vahe. Kui liidu tootmisharu keskmine varude tase moodustas umbes 15 % käibest, siis tootmise ja müügi vaheline keskmine ajaline viivitus on peaaegu 2 kuud.
(138)
Üldiselt tingib nii tootmiskulude kui ka müügihindade muutumise tooraine, peamiselt kroomi ja nikli hind. Liidu tootmisharu küsitud hinnad alluvad tõepoolest nn sulami lisamaksu mehhanismile. Selle mehhanismi kohaselt koosnevad hinnad fikseeritud baashinnast ja sulami lisamaksust, mis kõigub sõltuvalt teraseklassi keemilisest koostisest ja sulamite noteeringutest Londoni metallibörsil (LME). Seetõttu on hinnad seotud teraseklassi ja vastava tooraine hinnaga.
(139)
Huvitatud isikud soovitasid analüüsida liidu tootmisharu hinnasuundumust ilma sulami lisamaksuta. Et liidu tootmisharu nikli hinda ei mõjuta, nõudsid huvitatud isikud, et komisjon vaataks ainult baashinda.
(140)
Koguhind koosneb tõesti baashinnast ja sulami lisamaksust ning tavaliselt on kliendid sellisest jaotusest teadlikud. Uurimine on aga näidanud, et uurimisperioodil ei märgitud neid kahte hinnaelementi arvel tavaliselt eraldi. Sellistel juhtudel ei kajastata neid kaht elementi harilikult eraldi ka arvele eelnevates äridokumentides, näiteks tellimusel või tellimuse kinnitusel.
(141)
Seetõttu analüüsiti baashinna muutumist avalikult kättesaadava teabe alusel, mille esitasid huvitatud isikud. See teave näitab tooteklassi 304 (8) eest Saksamaal (9) küsitud koguhinna täpset jaotust alghinnaks ja sulami lisamaksuks. Kui sulami lisamaks kõikus koos toorainehindade muutumisega, siis baashind odavnes vaatlusalusel perioodil pidevalt, vähenedes umbes 1 200 eurolt 2010. aastal ligikaudu 1 000 euroni tonni kohta uurimisperioodil, st ligikaudu 20 %. Kuigi vähenemise tase ei pruugi olla kõigi toodete ja liidu tootjate jaoks tüüpiline, toetab selle ulatus järeldust, et langus iseloomustas nii sulami lisamaksu kui ka baashinda.
4.4.3.2. Tööjõukulud
(142)
Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine tööjõukulu muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 12
Keskmine tööjõukulu töötaja kohta
2010
2011
2012
Uurimisperiood
Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurodes)
57 071
58 068
59 684
61 826
Indeks
100
102
105
108
Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad.
(143)
Vaatlusalusel perioodil suurenes keskmine tööjõukulu töötaja kohta, kasvades 2010. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal kokku 8 %.
4.4.3.3. Varud
(144)
Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 13
Varud
2010
2011
2012
Uurimisperiood
Lõppvarud (tonnides)
242 166
238 818
208 021
225 418
Indeks
100
99
86
93
Lõppvaru protsendina toodangust
15
16
14
15
Indeks
100
103
90
99
Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad.
(145)
Varude maht oli aastatel 2010-2011 üsna ühesugune, vähenes seejärel 2012. aastal 13 protsendipunkti ja suurenes uurimisperioodil 7 protsendipunkti. Kokku kahanes varude maht vaatlusalusel perioodil 7 %. Kuna enamik toodangust on tellimustöö, ei ole varud selles tootmisharus oluline näitaja.
4.4.3.4. Kasumlikkus, rahavoog, investeeringute maht, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise suutlikkus
(146)
Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringute maht ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 14
Kasumlikkus, rahavoog, investeeringute maht ja investeeringutasuvus
2010
2011
2012
Uurimisperiood
Liidus sõltumatutele klientidele osutatava müügi kasumlikkus (% müügikäibest)
- 0,6
- 1,3
- 2,1
- 1,6
Indeks
- 100
- 214
- 330
- 253
Rahavoog (miljonites eurodes)
- 199
107
- 10
- 39
Indeks
- 100
54
- 5
- 20
Investeeringute maht (miljonites eurodes)
1 504
1 375
1 279
1 244
Indeks
100
91
85
83
Investeeringutasuvus (%)
- 1,2
- 2,9
- 4,3
- 3,1
Indeks
- 100
- 246
- 370
- 269
Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad.
(147)
Et teha kindlaks valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, esitas komisjon liidu sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Valimisse kaasatud tootjate kasumlikkus oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul negatiivne: aastatel 2010-2012 vähenes see 1,5 protsendipunkti võrra, taastudes uurimisperioodil mõnevõrra ehk 0,5 protsendipunkti ja jõudes - 1,6 %. Nagu on selgitatud põhjenduses 141, oli negatiivse kasumlikkuse taga peamiselt pidevalt vähenev baashind, mitte tooraine - näiteks nikli - kõikuv hind.
(148)
Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Rahavoog oli negatiivne neljast vaatlusalusest aastast kolmel, paranedes 2011. aastal, ent hakates seejärel taas langema. Olukorra ajutine paranemine 2011. aastal oli enamjaolt tingitud pooltoodete laovaru olulisest vähenemisest.
(149)
Investeeringute maht on kahanenud: 2011. aastal vähenes see 9 %, 2012. aastal veel 6 % ja uurimisperioodil omakorda 2 %. Kokku vähenes investeeringute maht vaatlusalusel perioodil 17 protsendipunkti.
(150)
Investeeringutasuvus on kasum, väljendatuna protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. See näitaja oli kõik neli aastat negatiivne. 2011. aastal vähenes investeeringutasuvus 146 %, 2012. aastal veel 124 % ning jõudis uurimisperioodil - 3,1 %.
(151)
Kõigi nelja valimisse kaasatud tootja kapitali kaasamise võime halvenes, sest negatiivsete kasumlikkuse näitajate tõttu ei olnud neil võimalik saada pankadest rahalisi vahendeid. Tootjad pidid kasutama kontserni teiste äriühingute antud raha.
4.4.4. Järeldus kahju kohta
(152)
Enamikku liidu tootmisharu kahjunäitajatest iseloomustas vaatlusalusel perioodil negatiivne suundumus. Tootmismaht vähenes 5 %, tuues kaasa tootmisvõimsuse rakendusastme languse 8 % võrra. Stabiilne müügimaht kasvaval turul tõi kaasa turuosa 5 % kahanemise. Töökohtade arv kukkus 11 %, tööjõukulud aga suurenesid 8 %. Investeeringute maht vähenes 17 %, samal ajal kui investeeringutasuvus jäi kogu vaatlusalusel perioodil negatiivseks ja näitas suundumust halvenemise poole.
(153)
Ainsad kahjutegurid, mis näitasid selgelt mõningast positiivset suundumust, on tootmisvõimsus ja tootlikkus. Igal juhul on tootmisvõimsuse kasv kooskõlas tarbimise suurenemisega vaatlusalusel perioodil. Tootlikkuse kasv tulenes töötajate arvu vähenemisest.
(154)
Teatud kahjutegurid, näiteks turuosa, müügihinnad, tootmiskulud, muutusid 2011. või 2012. aastal eelmise aastaga võrreldes ajutiselt soodsamas suunas, kuid halvenesid siis uuesti. Kasumlikkus oli negatiivne kõigil neljal aastal, rahavoog neljast aastast kolmel.
(155)
Eelöeldut arvestades järeldas komisjon selles etapis, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.
5. PÕHJUSLIK SEOS
(156)
Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 6 uuris komisjon, kas dumpinguhindadega import asjaomasest riigist põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Algmääruse artikli 3 lõike 7 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada muud teadaolevad tegurid. Komisjon hoolitses selle eest, et võimalikku kahju, mida põhjustasid muud tegurid kui asjaomastest riikidest pärit dumpinguhindadega import, ei omistataks dumpinguhindadega impordile. Need tegurid on import kolmandatest riikidest, liidu tootmisharu eksporditegevus, energiahind, liigne tootmisvõimsus ja konkurents Euroopa Liidus.
5.1. Dumpinguhinnaga impordi mõju
(157)
Liidu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 4 %; samal ajal kasvas asjaomastest riikidest pärit impordi maht 70 % ja liidu tootmisharu turuosas ilmnes langussuundumus. Impordi turuosa kasv ja liidu tootmisharu turuosa kahanemine olid omavahel vastavuses. Impordi turuosa kasv aeglustus 2012. aastal ja kiirenes uurimisperioodil, liidu tootmisharu turuosa vähenemise tempo aeglustus samuti 2012. aastal, uurimisperioodil jätkus aga turuosa vähenemine. Seepärast on selge, et liidu tootmisharu turuosa kaotus oli vastavuses dumpinguhinnaga impordi kasvuga.
(158)
Asjaomastest riikidest pärit impordi hinnad langesid vaatlusalusel perioodil 13 %. Liidu tootmisharus langesid hinnad samal perioodil 11 %. Uurimisperioodil lõid asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi hinnad liidu tootmisharu hindu alla 9,6-11,3 %, avaldades seeläbi liidu tootmisharule hinnasurvet. Asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga suureneva impordi hinnasuundumused ei võimaldanud liidu tootmisharul oma turuosa säilitada ega kasumlikuks muutuda.
(159)
Huvitatud isikud väitsid, et asjaomastest riikidest imporditud tooted ei konkureeri liidu tootmisharu müüdavate toodetega. Väidetavalt kuuluvad asjaomastest riikidest pärit impordi hulka peamiselt õhukesed tooted, mille paksus jääb alla 2 mm, sellest suurema paksusega tooteid tarnib aga peamiselt liidu tootmisharu. Uurimise käigus kindlaks tehtud asjaolud seda väidet ei kinnitanud. Tegelikult müüvad liidu tootmisharu ja eksportivad tootjad üle 2 mm paksusega tooteid ja väiksema paksusega õhukesi tooteid. Nii liidu tootmisharu kui ka valimisse kaasatud asjaomaste riikide eksportivate tootjate paksude ja õhukeste toodete keskmine osakaal on sarnane, umbes 30-35 %.
(160)
Huvitatud isikud väitsid, et Hiinast pärit impordi taseme ja hindade ning liidu tootmisharu kasumlikkuse vahel puudub seos. Eelkõige viitasid nad Hiina RVst pärit impordi vähenemisele ja püsivatele hindadele aastatel 2011-2012, mis väidetavalt ei saanud olla keskmiste hindade odavnemise põhjuseks liidu turul. Samal ajal suurenes liidu tootmisharu kahjum ja müügimaht oli küllalt stabiilne.
(161)
Sellises analüüsis keskenduti aga valikuliselt ainult kahele eraldi aastale, mitte kogu vaatlusalusele perioodile. Kogu perioodi analüüsimisel oli ilmne, et dumpinguhinnaga impordi märgatav suurenemine ei vähendanud mitte ainult kasumlikkust, vaid ka liidu tootmisharu turuosa, tootmist, tootmisvõimsuse rakendusastet, tööhõivet, investeeringute mahtu ja investeeringutasuvust. Kuigi 2012. aasta ei järginud sama tendentsi, jäi suundumus üldiselt negatiivseks. Nimelt aitab kahjunäitajate hindamine pikema, nelja-aastase ajavahemiku jooksul vältida järelduste tegemist üksikute eraldiseisvate muutuste alusel, kui neid leidub. Igal juhul hinnati mõlemast asjaomasest riigist pärineva dumpinguhinnaga impordi mõju kumulatiivselt põhjustel, mida on selgitatud põhjendustes 97-102. Seepärast ei olnud põhjendatud hinnata ainult Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi mõju omaette.
(162)
Huvitatud isikud väitsid, et turuosa, mille liidu tootmisharu kaotas Taiwanist pärit impordile, on tähtsusetu. Kaebuses esitatud teabe kohaselt moodustas Taiwanist pärit import uurimisperioodil 4,98 % ja suurenes 2010. aastast uurimisperioodini 1,09 %. Huvitatud isikud väitsid, et seetõttu ei ole võimalik, et Taiwanist pärit eksport põhjustas kahju, mida kaebuse esitajad väidetavalt kandsid.
(163)
Uurimise tulemustest selgus, et Taiwani impordi üldine turuosa kasvas vaatlusalusel perioodil ja jõudis uurimisperioodil 5,1 %. Samuti tehti uurimise käigus kindlaks, et kõnealune dumpinguhinnaga import lõi liidu tootmisharu müügihinnad järsult alla. Seega avaldas Taiwanist pärit dumpinguhinnaga import vastupidiselt huvitatud isikute väitele hinnasurvet ja põhjustas koos Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordiga liidu tootmisharule kahju, nagu on selgitatud eespool. Tasub meelde tuletada, et mõlemast asjaomasest riigist pärinevat importi hinnati kumulatiivselt põhjustel, mida on selgitatud põhjendustes 97-102. Seetõttu ei hinnatud ainult Taiwanist pärit dumpinguhinnaga impordi mõju eraldi.
(164)
Huvitatud isikud väitsid, et Taiwanist pärit impordi kogus oli ülehinnatud, sest see sisaldas väidetavalt olulises koguses Hiina või Korea päritolu roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali, mis on deklareeritud ebakorrektselt Taiwanist pärinevana. Selle väite toetuseks tõendeid aga ei esitatud.
(165)
Koostööd tegevad Taiwani äriühingud (tootjad ja teised koostööd tegevad isikud) teatasid aga, et eksport moodustab suurema osa Taiwanist pärit impordi kogumahust. Seega oleks väidetavalt valesti deklareeritud mitte-Taiwani toodete probleemil väga väike mõju, kui üldse.
(166)
Huvitatud isikud väitsid, et Hiina ja Taiwani eksportivate tootjate hinnad järgivad nikli hinda, täpselt nagu liidu tootmisharu hinnad. Kuigi on tõepoolest võimalik, et eksportivate tootjate hinnad järgisid aja jooksul tooraine hinnaga sama suundumust, ei lahenda see hinna absoluutse taseme küsimust. Sellega seoses selgus uurimise käigus, et Hiina ja Taiwani hinnad lõid liidu tootmisharu hindu alla 9,6-11,3 %. Kui see on õige, võib väide, et Hiina, Taiwani ja liidu tootmisharu hinnad on arenenud kogu vaatlusaluse perioodi jooksul ühel kursil, viia vaid järelduseni, et Hiina ja Taiwani eksport lõi liidu tootmisharu hinnad alla sarnase marginaali võrra kogu vaatlusaluse perioodi jooksul.
(167)
Huvitatud isikud väitsid, et investeeringute mahu väidetav kasv ei näita, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju. Uurimise käigus see väide aga kinnitust ei leidnud. On tõsi, et investeeringute maht on kogu vaatlusalusel perioodil pidevalt vähenenud (17 %), nagu on märgitud põhjenduses 149.
(168)
Komisjon jõudis praeguses etapis järeldusele, et madala dumpinguhinnaga import asjaomastest riikidest on põhjustanud liidu tootmisharule olulist kahju.
5.2. Muude tegurite mõju
5.2.1. Import kolmandatest riikidest
(169)
Muudest kolmandatest riikidest lähtuva impordi maht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 15
Import kolmandatest riikidest
Riik
2010
2011
2012
Uurimisperiood
India
Maht (tonnides)
17 568
29 437
33 763
61 855
Indeks
100
168
192
352
Turuosa (%)
0,6
0,9
1,0
1,9
Keskmine hind (eurot/tonn)
1 912
2 421
2 218
2 098
Indeks
100
127
116
110
Lõuna-Korea
Maht (tonnides)
72 256
70 297
62 047
92 189
Indeks
100
97
86
128
Turuosa (%)
2,3
2,2
1,9
2,8
Keskmine hind (eurot/tonn)
1 932
2 112
1 891
1 839
Indeks
100
109
98
95
Lõuna-Aafrika
Maht (tonnides)
66 142
51 788
50 718
51 907
Indeks
100
78
77
78
Turuosa (%)
2,1
1,6
1,6
1,6
Keskmine hind (eurot/tonn)
2 302
2 355
2 102
1 943
Indeks
100
102
91
84
Ameerika Ühendriigid
Maht (tonnides)
94 923
82 387
82 624
90 947
Indeks
100
87
87
96
Turuosa (%)
3,0
2,5
2,5
2,8
Keskmine hind (eurot/tonn)
2 695
2 943
2 646
2 304
Indeks
100
109
98
85
Muud kolmandad riigid
Maht (tonnides)
85 674
109 406
74 897
59 204
Indeks
100
128
87
69
Turuosa (%)
2,7
3,4
2,3
1,8
Keskmine hind (eurot/tonn)
2 450
2 659
2 715
2 669
Indeks
100
109
111
109
Kõik kolmandad riigid kokku, v.a asjaomased riigid
Maht (tonnides)
336 564
343 313
304 049
356 102
Indeks
100
102
90
106
Turuosa (%)
10,6
10,6
9,3
10,8
Keskmine hind (eurot/tonn)
2 351
2 549
2 371
2 156
Indeks
100
108
101
92
Allikas: Eurostat.
(170)
Suurima impordimahuga riigid olid India, Lõuna-Korea, Lõuna-Aafrika ja Ameerika Ühendriigid, kelle turuosad jäid uurimisperioodil vahemikku 1,6-2,8 %. Kõigi muude kolmandate riikide turuosa oli 10,8 %.
(171)
Import Indiast oli tähtsusetu ega ulatunud suuremal osal vaatlusalusest perioodist üle 1 %. Uurimisperioodil ületas see 1 % künnise ainult üks kord, mil Indiast pärit impordi turuosa oli 1,9 %.
(172)
Lõuna-Korea turuosa oli vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilne, vähenes 2010.-2012. aastal 2,3 %-lt 1,9 %-le ja suurenes uurimisperioodil lõpuks ainult 2,8 %-ni.
(173)
Import Lõuna-Aafrikast ja Ameerika Ühendriikidest vähenes kogu vaatlusalusel perioodil. Lõuna-Aafrikast pärit impordi turuosa vähenes 2,1 %-lt 1,6 %-le ning Ameerika Ühendriikide impordi turuosa 3,0 %-lt 2,8 %-le.
(174)
Eurostati andmetel põhinevate hindade kohta võib märkida, et ainult Lõuna-Koreast pärit impordi hind oli madalam kui Hiina RVst ja Taiwanist lähtuva impordi hind, Lõuna-Aafrikast pärit impordi hind oli sellega sarnane ning Indiast ja Ameerika Ühendriikidest lähtuva impordi hind kõrgem. Siiski tuleb märkida, et vaatlusalune toode/samasugune toode koosneb eri klasside terasest, mis põhjustab suurt hinnaerinevust, mida ei saa Eurostati keskmistes hindades arvesse võtta.
(175)
Huvitatud isikud viitasid impordile muudest kolmandatest riikidest, sealhulgas Ameerika Ühendriikidest, Lõuna-Koreast, Indiast ja Lõuna-Aafrikast. Nad väitsid, et kõnealune import pidi kindlasti mõjutama liidu tootmisharu olukorda ja kuna muudest kolmandatest riikidest tuleb oluline kogus importtooteid, mille suhtes komisjon uurimist ei kohalda, ei tohiks Hiinast ja Taiwanist pärit importi pidada vastutavaks muudest riikidest pärit impordi põhjustatud kahju eest.
(176)
Nagu eespool kirjeldatud, on Taiwani ja Hiina RV turuosa roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali liitu importimisel muude päritoluriikide hulgas kõige suurem (vastavalt 5,1 % ja 4,3 %). Ühestki teisest riigist pärit impordi turuosa ei ületanud vaatlusalusel perioodil 3 %. Kuigi asjaomastest riikidest pärit impordi turuosa suurenes vaatlusalusel perioodil 3,7 protsendipunkti, püsis muudest kolmandatest riikidest peale vaatlusaluste riikide pärit impordi turuosa üldiselt stabiilsena, kasvades vaatlusalusel perioodil vaid 0,2 protsendipunkti.
(177)
Seega tegi komisjon impordimahu stabiilse suundumuse tõttu esialgse järelduse, et muudest kolmandatest riikidest pärit import ei mõjutanud olulisel määral liidu tootmisharule osaks saanud kahju.
5.2.2. Liidu tootmisharu eksporditegevus
(178)
Valimisse kaasatud liidu tootjate ekspordimaht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
Tabel 16
Valimisse kaasatud liidu tootjate eksporditegevus
2010
2011
2012
Uurimisperiood
Ekspordimaht (tonnides)
185 377
188 431
182 370
178 010
Indeks
100
102
98
96
Keskmine hind (eurot/tonn)
2 148
2 353
2 082
1 915
Indeks
100
110
97
89
Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad.
(179)
Valimisse kaasatud liidu tootjate ekspordimaht vähenes nii pärast müügimahu kui ka müügihindade ühekordset suurenemist 2011. aastal. Valimisse kaasatud tootjate üldine ekspordimaht moodustas umbes 12 % nende kogutoodangust. Vähenenud ekspordil võis olla oma osa tootmise kahanemises, kuid arvestades ekspordi vähesust võrreldes müügiga liidus, oleks sellise ekspordi osa liidu tootmisharu kantud kahjus väga piiratud.
5.2.3. Energiakulud, liigne tootmisvõimsus
(180)
Huvitatud isikud väitsid, et liidu tootmisharu kantud kahju oli tingitud kõrgetest energiahindadest, mis olid väidetavalt 20 % kõrgemad kui Hiina RVs. Energia on aga roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali tootmisel vaid väike kulutegur, mis moodustab tavaliselt kogukuludest vähem kui 10 %. Jättes kõrvale küsimuse, kas energiakulud Hiinas peegeldavad turuväärtusi või mitte, ei saanud energiaga seotud erinevused olla liidu tootmisharu kantud kahju põhjus.
(181)
Huvitatud isikud väitsid, et vastupidiselt kaebuses esitatud teabele kannatas liidu tootmisharu olulise liigse tootmisvõimsuse tõttu. Komisjon täheldas, et liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamine vähenes 77 %-lt 2010. aastal 70 %-le vaatlusalusel perioodil. Siiski arenesid liidu tootmisharu tootmisvõimsus ja tarbimine liidu turul paralleelselt, kusjuures vaatlusalusel perioodil suurenesid mõlemad 4 %. Seega tingis tootmisvõimsuse rakendamise vähenemise liidu tootmisharu suutmatus kasutada ära kasvava turu eelist, sest nimetatud kasvu neelas asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import. Sellest tulenev väidetav liigne tootmisvõimsus on pigem dumpinguhinnaga impordi tagajärg kui liidu tootmisharu kantud kahju põhjus.
(182)
Komisjon jõudis järeldusele, et ei liidu tootmisharu kulutused energiale ega väidetav liigne tootmisvõimsus ei saanud põhjustada liidu tootmisharule osaks saanud kahju.
5.3. Konkurentsiprobleemid
(183)
Huvitatud isikud väitsid, et roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali import Hiinast on kasvanud vastusena sellele, et liidus on tootmisvõimsus koondunud väikese hulga tarnijate kätte, kusjuures liidus asuvatele kasutajatele jäi vaid piiratud arv liidu tootjaid. Viimasel kümnel aastal on liidu turul olnud siiski alati neli keskmise suurusega ja mitu väiksemat tarnijat. Kuigi osa kõnealuste ettevõtete puhul on omandisuhted selle aja jooksul muutunud, on tarnijate arv püsinud stabiilsena. Seega ei saanud Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi suurenemist põhjustada tarnijate arvu vähenemine liidus.
(184)
Huvitatud isikud väitsid, et liidu turg oli väga kontsentreeritud ja asjaomastest riikidest pärit import ei saanud põhjustada liidu tootmisharule osaks saanud kahju. Nad väitsid, et Aasiast pärit impordi maht ei olnud piisav, et piirata konkurentsi, ja see ei takistanud liidu tootmisharul hindu tõstmast. Seoses sellega viitasid samad isikud komisjoni ühinemisotsusele, millega anti heakskiit (millega kaasnesid kohustused) Outokumpu ja Inoxumi (10) ühinemisele 2012. aasta novembris („Outokumpu ühinemisotsus”).
(185)
Ühinemismenetluse analüüs ja dumpinguvastase uurimise analüüs puudutavad aga erinevaid õigusraamistikke, mille eesmärgid on erinevad. Kui ühinemismenetluses analüüsitakse, kas kavandatud ühinemine võiks tekitada konkurentsiprobleeme, siis dumpinguvastases uurimises analüüsitakse seda, kas liidu tootmisharu mõjutab kahjustav dumping.
(186)
Igal juhul uuriti Outokumpu ühinemisotsuse raamistikus, kas Outokumpu kavatsetav Inoxumi omandamine tekitaks liidu turul valitseva ettevõtja. Outokumpu ja Inoxumi ühinemisel tekkiva üksuse ühine turuosa oleks rohkem kui 50 % ja vähendaks peamiste tootjate arvu neljalt kolmele. Ühinemisotsusega pandi Outokumpule kohustus loovutada osa Inoxumist, sealhulgas tootmisettevõte Acciai Speciali Terni (AST). Selle loovutamise eesmärk oli just nimelt säilitada konkurents liidu terasest külmvaltsitud lehtmaterjali turul ning kavandatud ühinenud üksuse (mis ühendanuks Outokumpu ja kogu Inoxumi vara, sealhulgas AST, ja mis oleks hõlmanud liidu turust rohkem kui 50 %) loomine ei saanud teoks. Selle asemel on alles neli keskmise suurusega ettevõtet ja mitu väiksemat ettevõtet, kes konkureerivad üksteisega, ilma et ühelgi neist oleks sellisel tasemel turuvõimu, mis oleks olnud kavandatud ühinemisel tekkinud üksusel, keda analüüsiti seoses ühinemisjuhtumiga.
(187)
Huvitatud isikud viitasid seoses Outokumpu ühinemisotsusega ka arutelule asjaolu üle, et liidu tootjaid ei piiranud Aasiast pärit import perioodidel, mil nikli hinnad ja valuutakursid kõikusid ning Londoni metallibörsi madalad niklihinnad muutsid Aasiast pärit impordi vähem konkurentsivõimeliseks. Outokumpu ühinemisotsuses märgiti, et isegi kui impordi põhjustatud piirang ei ole parajasti suur, on võimalik, et see suureneb tulevikus, (11) mis viis seejärel turu tõenäolise arengu hindamisele. Käesolev uurimine on näidanud järgmist: asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import saavutas uurimisperioodil 9,5 % suuruse turuosa ja suurenes 2010. aastaga võrreldes 70 %. Samuti tehti kindlaks, et kõnealune dumpinguhinnaga import lõi liidu tootmisharu hinnad alla 9,6-11,3 %.
(188)
Lisaks ei tähenda asjaolu, et nõudlus liidu turul on suhteliselt stabiilne isegi oluliste hinnakõikumiste korral, et ostjad ei ole hinnatundlikud. Kuigi eksportijate pakutud madalamad hinnad ei toonud liidu turul kaasa suuremat tarbimist, on uurimine selgelt näidanud, et ostjad on valmis ostma suuremas koguses madala hinnaga importtooteid. Et need madala hinnaga importtooted ei tekita lisanõudlust, toimub selline müük teiste turuosaliste, peamiselt liidu tootmisharu arvelt.
(189)
Uurimise tulemused kinnitavad, et liidu tootmisharu müüb laiemat valikut tooteid kui koostööd tegevad eksportivad tootjad. Siiski oli uurimisperioodil umbes 75 % liidu tootmisharu müügist seotud nelja kõige levinuma teraseklassiga (304, 304L, 316L ja 430). Asjaomastest riikidest pärit eksportijad müüvad kõigi nende teraseklasside mitmesuguse laiuse, paksuse ja viimistlusega tooteid. Ka nendest tooteklassidest välja jäävad tooted on otsesed konkurendid, sest asjaomastest riikidest pärit eksportijad müüsid ka neid.
(190)
Ükski huvitatud isik ei ole tõstatanud seoses käesoleva uurimisega toodete kvaliteeti puudutavaid küsimusi. Outokumpu ühinemisotsuses kinnitatakse, et kuigi muude kui Euroopa tootjate toodangu keskmist kvaliteeti võib pidada võrreldavaks Euroopa tootjate kvaliteediga, (12) on tehtud kindlaks ka see, et erinõudmistega kliendid ei saa teha oma oste Aasias (13). Nagu eespool kirjeldatud, moodustavad suurema osa liidu tootmisharu müügist võrreldava kvaliteediga tarbekaubad.
(191)
Teised probleemid, mis takistavad mõnel kliendil ostmast imporditud roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali, on pikemad täitmisajad pika transporditeekonna tõttu asjaomastest riikidest ja vähem soodsad maksetingimused, mida asjaomaste riikide tootjad pakuvad. Need probleemid puudutavad aga peamiselt otse tehasest ostvaid kliente, kes moodustavad vaid umbes kolmandiku liidu turust.
(192)
Samas teostati suurem osa müügist terasetöötlemiskeskuste kaudu, mis katavad umbes kaks kolmandikku liidu turust. Tegelikult toimus peaaegu kogu asjaomastest riikidest lähtuv müük sõltumatute töötlemiskeskuste kaudu, mis ostavad ka liidu tootmisharult. Sellisel juhul on turustaja pakutavad maksetingimused kasutajale olulised. Et tavaliselt toimub müük turustaja laovarudest, hõlmab asjaomane tellimuse täitmise aeg ka kaupade turustajalt kasutajale vedamiseks vajalikku aega. Seetõttu ei mõjuta need probleemid suuremat osa müügist.
(193)
Seega mõjutab suuremat osa liidu tootmisharu müügist otseselt asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import.
(194)
Komisjon jõudis seetõttu järeldusele, et konkurentsitingimused liidus ei saanud ära hoida asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi kahjulikku mõju liidu tootmisharule.
5.4. Tooraine hindade mõju
(195)
Huvitatud isikud väitsid, et otsust, kas osta asjaomastest riikidest pärit vaatlusalune toode või liidu tootmisharu toodetud samasugune toode, mõjutab tooraine, eelkõige nikli hindade muutumine. See on seotud asjaoluga, et eksportijad võtavad ühekordse hinna, liidu tootmisharu võtab aga baashinna, millele lisandub sulami lisamaks.
(196)
Seetõttu oleks importijatele väidetavalt kasulikum osta asjaomastest riikidest siis, kui tooraine hinnad tõusevad (sest liidu tootmisharu hindu korrigeeritakse ülespoole, samas kui eksportijate hinnad püsivad stabiilsena). Teisest küljest, kui tooraine hinnad langevad, oleks importijatel väidetavalt vähem kasulik osta asjaomastest riikidest (sest liidu tootmisharu hinnad langevad, samas kui eksportijate hinnad püsivad samal tasemel).
(197)
Outokumpu ühinemisotsuses analüüsiti niklihinna eeldatava muutumise mõju importijate ostuotsustele (14). Käesolevas uurimises analüüsiti, kas impordi muutused järgisid tõepoolest nikli tegelike hindade muutumist ja eespool kirjeldatud mustrit. Nikli hinnad (15) langesid 31 % 16 453 eurolt tonni eest 2010. aastal 11 327 euroni tonni eest uurimisperioodil. Eespool põhjenduses 196 kirjeldatud huvitatud isikute väite kohaselt oleks nikli hinna selline langus pidanud tooma kaasa impordi vähenemise asjaomastest riikidest. Uurimine on aga näidanud, et vaatamata nikli hindade olulisele langusele kasvas eksport asjaomastest riikidest samal perioodil 70 %, nagu on kirjeldatud eespool põhjenduses 104.
(198)
Kuigi tooraine hindade muutumine võis mõnevõrra mõjutada impordimahtude muutumist, kaaluvad muud tegurid, nagu eksportivate tootjate madal hinnatase, selle mõju selgelt üles. Seetõttu leitakse, et nikli hindade muutumisel ei ole vaatlusalusel perioodil kestvat mõju asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi üldisele kasvusuundumusele.
5.5. Muutused tarbimises
(199)
Outokumpu ühinemisotsuses sedastati, et nii nikli absoluutne hinnatase kui ka nikli hindade volatiilsus vähendab tõenäoliselt roostevaba terase kui materjali atraktiivsust ja suunab nõudluse niklisisalduseta roostevaba terase poole (16).
(200)
Roostevaba terase kui materjali atraktiivsuse kohta väideti samuti, et mitmel suundumusel võib olla mõju, mis viib asendamisele roostevaba terasega või roostevaba terase väljavahetamisele, näiteks vajadusel kasutada kergemaid materjale nt autodes (negatiivne mõju roostevabale terasele; liikumine teraselt komposiitmaterjalidele), toote lühemal olelustsüklil tarbekaupade puhul (negatiivne mõju roostevabale terasele; kasutatakse odavamaid materjale), suurenenud vajadusel vee puhastamise ja rohelise energia tootmise järele (positiivne mõju roostevabale terasele; raske asendada paljudes rakendustes) ning võimalike konkureerivate materjalide hindade muutumisel (rauamaak, alumiinium, vask) (17).
(201)
Sellega seoses on käesolev uurimine kinnitanud Outokumpu ühinemisotsuse väiteid, (18) et nõudlus roostevaba terase järele üldiselt ja roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali järele konkreetsemalt on küllalt jäik. Suurem osa tarbimise kasvust leidis aset 2010. ja 2011. aastal, mil hinnad tõusid. Langevate hindade perioodil alates 2011. aastast kuni uurimisperioodini oli tarbimine stabiilne ja kasvas ainult 1 %. Asendamisel roostevaba terasega või roostevaba terase väljavahetamisel, sealhulgas eespool nimetatud teguritel, ei ole seetõttu mõõdetavat mõju roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali kogutarbimisele.
(202)
Seoses nõudluse üleminekuga roostevaba terase niklisisalduseta tooteklassidele (mis on ka samasugune toode) kinnitab valimisse kaasatud liidu tootjate müügitehingute üksikasjalik analüüs Outokumpu ühinemisotsuses tehtud järeldusi.
(203)
Nagu on aga kirjeldatud eespool põhjenduses 138, on liidu tootmisharu küsitavad hinnad otseselt seotud terase klassi ja vastava tooraine hindadega. Nõudluse üleminekul ühelt teraseklassilt teisele on liidu tootmisharu tulemuslikkusele neutraalne mõju.
(204)
Seetõttu jõuti järeldusele, et tarbimisharjumuste muutumisel ei olnud liidu tootmisharu tulemusnäitajatele negatiivset mõju.
5.6. Järeldus põhjusliku seose kohta
(205)
Madala dumpinguhinnaga import asjaomastest riikidest kasvas nii absoluutarvudes kui ka võrreldes liidu tarbimisega ajal, mil enamik liidu tootmisharu kahjunäitajatest (tootmine, tootmisvõimsuse rakendusaste, turuosa, tööhõive, müügihinnad, tööjõukulud, kasumlikkus, investeeringute maht, investeeringutasuvus) halvenes. Asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi hinnad lõid uurimisperioodi kestel liidu tootmisharu hindu alla 9,6-11,3 %.
(206)
Muud tegurid, nagu energia hind, tootmisvõimsus ja konkurentsitingimused liidu turul, ei mõjutanud liidu tootmisharule osaks saanud kahju suurust. Sellised tegurid, nagu import kolmandatest riikidest ja liidu tootmisharu eksport, võisid kahju tekitamisele kaasa aidata, kuid vaid väga piiratud ulatuses.
(207)
Eespool kirjeldatu põhjal jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju põhjustajaks oli asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import ja eraldi käsitletud muud tegurid ei kõrvaldanud põhjuslikku seost. Kahju väljendub peamiselt liidu tootmisharu kehvas finantsolukorras ja tootmise vähenemises, tootmisvõimsuse rakendusastme languses, tööhõive ja turuosa kahanemises.
(208)
Komisjon selgitas välja kõigi teadaolevalt liidu tootmisharule mõju avaldanud tegurite mõju ja eraldas selle dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust. Muudest riikidest pärit impordi, liidu tootmisharu ekspordi, energiahindade, tootmisvõimsuse ja konkurentsitingimuste mõju liidu tootmisharu finantsolukorra, toodangu ja turuosa negatiivsele arengule on väga väike või olematu.
6. LIIDU HUVID
(209)
Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas ta saaks teha selge järelduse, et hoolimata kahjuliku dumpingu kindlakstegemisest ei ole meetmete vastuvõtmine antud juhul liidu huvides. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest.
6.1. Liidu tootmisharu huvid
(210)
Suurem osa liidu tootmisharust toetab meetmete kehtestamist. Suurim liidu tootja ei teinud uurimise käigus koostööd, kuid ta ei esitanud kaebusele vastuväiteid. Kuus liidu tootjat, kelle müük ja tootmine moodustavad umbes 55 % liidu müügist ja tootmisest, tegid uurimise käigus koostööd ja toetasid kaebust.
(211)
Liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju. Kõik finantsnäitajaid (kasumlikkus, rahavoog, investeeringutasuvus) olid kogu vaatlusaluse perioodi jooksul enamasti negatiivsed. Muude näitajate, nagu tootmine, tootmisvõimsuse rakendusaste, tööhõive ja turuosa, muutused kulgesid vaatlusalusel perioodil negatiivses suunas. Liidu tootmisharu suutis säilitada vaid kriisijärgse väikese müügimahu ega saanud kasu turu kasvust.
(212)
Meetmete puudumise korral sunnib dumpinguhinnaga import asjaomastest riikidest jätkuvalt liidu tootmisharu müüma kahjumlike hindadega. Selline lisakahju kuhjumine halvendab veelgi liidu tootmisharu olukorda. Seega on meetmete kehtestamine liidu tootmisharu huvides.
6.2. Sõltumatute importijate ja turustajate huvid
(213)
Importijad ja turustajad (sealhulgas terasetöötlemiskeskused) osalesid käesolevas uurimises väga aktiivselt. Meetmete kehtestamisele väljendasid vastuseisu 31 importijat ja turustajat.
(214)
Importijad ja turustajad väitsid, et meetmete kehtestamine seab piirangud nende võimalikele tarneallikatele. Nad väitsid, et meetmete kehtestamise korral ei oleks neil enam võimalik hankida terasest külmvaltsitud lehtmaterjali Hiinast ja Taiwanist.
(215)
Uurimine on siiski näidanud, et kõik importijad ja turustajad ostavad mitmest allikast, sealhulgas liidu tootmisharult, asjaomastest riikidest ja muudest kolmandatest riikidest. Seega sõltuvad nad ainult teataval määral asjaomaste riikide tarnetest.
(216)
Kõnealused isikud võivad osta jätkuvalt terasest külmvaltsitud lehtmaterjali liidu tootmisharult ja muudest riikidest, keda käesolevas uurimises ei vaadelda (nt India, Lõuna-Aafrika, Lõuna-Korea või Ameerika Ühendriigid) ja kelle turuosa on kokku 11 %. Nii liidu tootmisharu kui ka muudest kolmandatest riikidest pärit import on seega usaldusväärne alternatiiv Hiinast ja Taiwanist pärit impordile.
(217)
Seetõttu tehti selles etapis järeldus, et meetmete kehtestamisel saab olla sõltumatute importijate ja turustajate olukorrale üksnes piiratud negatiivne mõju.
6.3. Kasutajate huvid
(218)
Mitmed huvitatud isikud, sealhulgas eksportivad tootjad ja turustajad, väljendasid muret võimaliku negatiivse mõju üle, mida meetmed avaldavad kasutajatele. Kasutajad ise ei olnud sellega nõus. Kasutajate osalemine käesolevas uurimises oli väga väike. Kuus kasutajat (sealhulgas neljast äriühingust koosnev kontsern) avaldasid arvamust, kusjuures vaid ühes arvamuses väljendati vastuseisu meetmete kehtestamisele. Muud kasutajad ja nende ühendused kas ei osalenud või hoidusid selgelt seisukohavõtust.
(219)
Seepärast tehti esialgne järeldus, et meetmete kehtestamine ei ole vastuolus kasutajate huvidega.
6.4. Konkurentsiprobleemid
(220)
Outokumpu ühinemisotsuses tegi komisjon kindlaks, et Outokumpu ja Inoxumi kavandatud ühinemine takistaks tõenäoliselt oluliselt tõhusat konkurentsi koordineerimata mõju kaudu, tekitades roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali valdkonnas turgu valitseva seisundi Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) turul (19). Sellise takistuse vältimiseks nõustus komisjon, et loobumispakett, mis hõlmab ka ASTd, on piisav abinõu konkurentsiprobleemide lahendamiseks (20). Tänu komisjoni heakskiidetud parandusmeetmele jäi liidus alles neli keskmise suurusega tootjat.
(221)
See meede on juba rakendatud ja on praeguseks täielikult mõjus. Ühtlasi ei vähenda dumpinguvastaste meetmete kehtestamine keskmise suutusega liidu tootjate arvu. Seetõttu järeldatakse selles etapis, et meetmete kehtestamine ei vähenda ega kaota komisjoni poolt Outokumpu ühinemisotsuses heaks kiidetud kohustuse mõju.
6.5. Järeldus liidu huvide kohta
(222)
Ülaltoodu põhjal järeldas komisjon, et uurimismenetluse praeguses etapis ei ole kaalukaid põhjusi selle kohta, et Hiina RVst ja Taiwanist pärit vaatlusaluse toote impordile meetmete kehtestamine ei oleks liidu huvides.
7. AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED
(223)
Dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud komisjoni järelduste põhjal tuleks kehtestada ajutised meetmed, et vältida dumpinguhindadega impordi põhjustatavat täiendavat kahju liidu tootmisharule.
7.1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase (kahjumarginaal)
(224)
Meetmete taseme kindlaksmääramiseks selgitas komisjon kõigepealt välja, millist tollimaksu summat on vaja, et kõrvaldada liidu tootmisharule tekkiv kahju.
(225)
Kahju kõrvaldataks, kui liidu tootmisharu saaks katta oma tootmiskulud ja teenida samasuguse toote müügilt liidu turul maksueelset kasumit, mida seda tüüpi sektori tootmisharu saaks mõistlikult saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes, nimelt dumpinguhindadega impordi puudumisel.
(226)
Liidu tootmisharu kasumlikkus oli kogu vaatlusaluse perioodi vältel, see tähendab aastatel 2010-2013, negatiivne. 2008. ja 2009. aasta tulemusi mõjutas nõudluse järsk vähenemine ülemaailmse majanduskriisi ajal ja seetõttu ei saa nendel aastatel saadud kasumit pidada tavapärastes konkurentsitingimustes saadud kasumiks. Kuigi põhjenduses 134 kirjeldatud eelmises uurimises tehti ajutiselt kindlaks dumpingu olemasolu 2007. aastal, ei tuvastatud olulist seost kõnealuse impordi ja liidu tootmisharu olukorra vahel. Selleks määrati plaanitud kasumi suuruseks 8,1 %, mis on kasum, mille liidu tootmisharu teenis 2007. aastal. See oli enne nõudluse järsku vähenemist 2008. ja 2009. aastal viimane tüüpiline aasta, mil valitsesid tavapärased konkurentsitingimused. 2013. aastal jõudis turu suurus peaaegu samale tasemele kui 2007. aasta tarbimine.
(227)
Selle põhjal arvutas komisjon liidu tootmisharu jaoks samasuguse toote mittekahjustava hinna, eemaldades liidu müügihindadest uurimisperioodil tegelikult kantud kahju ja lisades eespool nimetatud 8,1 % kasumimarginaali.
(228)
Seejärel määras komisjon kindlaks kahju kõrvaldamist võimaldava taseme, võrreldes valimisse kaasatud koostööd tegevate asjaomaste riikide eksportivate tootjate kaalutud keskmist impordihinda, mis oli kindlaks tehtud hindade allalöömise arvutuste jaoks, kaalutud keskmise mittekahjustava hinnaga, millega valimisse kaasatud liidu tootjad müüsid samasugust toodet uurimisperioodil liidu turul. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendimäärana kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast.
(229)
Kahju kõrvaldamist võimaldav tase „teiste koostööd tegevate äriühingute” ja „kõigi teiste äriühingute” puhul on määratletud samal viisil kui nende äriühingute dumpingumarginaal (vt põhjendused 57, 60, 85 ja 88 eespool).
7.2. Ajutised meetmed
(230)
Roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali impordile Hiina RVst ja Taiwanist tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed vastavalt väiksema tollimaksu reeglile algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt. Komisjon võrdles kahjumarginaale ja dumpingumarginaale. Tollimaks tuleks kehtestada dumpingu- ja kahjumarginaalide madalama marginaali tasemel.
(231)
Nagu on märgitud põhjenduses 4 eespool, kehtestas komisjon rakendusmäärusega (EL) nr 1331/2014 Hiina RVst ja Taiwanist pärit vaatlusaluse toote impordile registreerimiskohustuse, pidades silmas algmääruse artikli 10 lõike 4 ja nõukogu 11. juuni 2009. aasta määruse (EÜ) nr 597/2009 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (21) („subsiidiumivastane algmäärus”) artikli 16 lõike 4 kohaste mis tahes dumpinguvastaste ja tasakaalustavate meetmete võimalikku tagasiulatuvat kohaldamist.
(232)
Seoses käimasoleva dumpinguvastase uurimisega ja arvestades eespool esitatud tähelepanekuid, tuleks katkestada impordi registreerimine dumpinguvastase uurimise eesmärgil kooskõlas algmääruse artikli 14 lõikega 5.
(233)
Mis puutub samaaegselt toimuvasse subsiidiumivastasesse uurimisse (vt põhjendus 3 eespool) tuleks jätkata Hiina RVst pärit impordi registreerimist vastavalt subsiidiumivastase algmääruse artikli 24 lõikele 5.
(234)
Menetluse käesolevas etapis ei saa vastu võtta otsust dumpinguvastaste meetmete tagasiulatuva kehtestamise kohta.
(235)
Eelneva põhjal peaksid ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, olema järgmised.
Riik
Äriühing
Dumpingumarginaal
(%)
Kahjumarginaal
(%)
Ajutine dumpinguvastane tollimaks
(%)
Hiina RV
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
25,2
25,2
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
25,2
25,2
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.
29,2
24,3
24,3
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
24,3
24,3
Teised koostööd tegevad äriühingud
30,0
24,5
24,5
Kõik teised äriühingud
34,9
25,2
25,2
Taiwan
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
12,0
23,9 .
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd.
10,9
22,9
10,9
Yieh United Steel Corporation
10,9
22,9
10,9
Teised koostööd tegevad äriühingud
10,9
22,9
10,9
Kõik teised äriühingud
12,0
23,9
12,0
(236)
Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise ajal kindlaks kõnealuste äriühingute puhul. Nimetatud tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes vaatlusaluse toote impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ja mille on tootnud nimetatud juriidilised isikud. Imporditud vaatlusaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud äriühing, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse „kõigi teiste äriühingute” puhul. Neile ei tohiks rakendada ühtki individuaalsetest dumpinguvastastest tollimaksumääradest.
(237)
Äriühing, kes muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib seejärel taotleda nende individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamist. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (22). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas teade nimevahetuse kohta.
(238)
Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane rakendamine, tuleks „kõigi teiste äriühingute” dumpinguvastase tollimaksu määra kohaldada mitte üksnes käesolevas uurimises koostööd mittetegevate eksportivate tootjate suhtes, vaid ka tootjate suhtes, kes ei eksportinud liitu uurimisperioodil.
(239)
Alates 26. märtsist 2015 pakuvad ajutised dumpinguvastased tollimaksud kaitset dumpinguhinnaga impordi eest. Seepärast ei ole enam vaja importi registreerida dumpinguhinnaga impordi eest kaitsmise eesmärgil. Seetõttu tuleb rakendusmääruse (EL) nr 1331/2014 artikli 1 lõiget 1 vastavalt muuta,
8. LÕPPSÄTTED
(240)
Hea halduse huvides kutsub komisjon huvitatud isikuid esitama kindlaksmääratud tähtaja jooksul kirjalikke märkusi ja/või taotlema, et komisjon ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks.
(241)
Järeldused, mis on seotud ajutise tollimaksu kehtestamisega, on ajutised, ning neid võidakse muuta uurimise lõppjärgus,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE
Artikkel 1
1. Kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärineva roostevabast terasest lehtvaltsmaterjali impordi suhtes, mida ei ole töödeldud muul viisil kui külmvaltsimise teel ja mis praegu kuulub CN-koodide 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 ja 7220 20 89 alla.
2. Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja järgnevalt loetletud äriühingutes toodetud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksude tasumist, on järgmised.
Riik
Äriühing
Ajutine dumpingu-vastane tollimaks
(%)
TARICi lisakood
Hiina RV
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd., Shanghai
25,2
C022
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd., Ningbo
25,2
C023
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd., Taiyuan
24,3
C024
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd., Tianjin
24,3
C025
Teised I lisas loetletud koostööd tegevad äriühingud
24,5
Kõik teised äriühingud
25,2
C999
Taiwan
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei
12,0
C030
Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung
10,9
C031
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung
10,9
C032
II lisas loetletud teised koostööd tegevad äriühingud
10,9
Kõik teised äriühingud
12,0
C999
3. Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.
4. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse asjakohaseid kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.
Artikkel 2
1. Huvitatud isikud võivad 25 päeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest
a)
taotleda nende oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist, mille alusel käesolev määrus on vastu võetud;
b)
esitada komisjonile oma kirjalikke märkusi;
c)
taotleda ärakuulamist komisjonis ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juuresolekul.
2. Määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 21 lõikes 4 osutatud isikud võivad 25 päeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest esitada märkusi ajutiste meetmete kohaldamise kohta.
Artikkel 3
Rakendusmääruse (EL) nr 1331/2014 artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:
„1. Tolliasutustele antakse käesolevaga määruse (EÜ) nr 597/2009 artikli 24 lõike 5 kohaselt korraldus võtta asjakohased meetmed, et registreerida järgmiste toodete Euroopa Liitu suunduv import: Hiina Rahvavabariigist pärinev roostevabast terasest lehtvaltsmaterjal, mida ei ole töödeldud muul viisil kui külmvaltsimise teel ja mis praegu kuulub CN-koodide 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 ja 7220 20 89 alla.”
Artikkel 4
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Artiklit 1 kohaldatakse kuue kuu vältel.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 24. märts 2015