РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 418/2013 НА КОМИСИЯТА
от 3 май 2013 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия
ЕВРОПЕЙСКАТA КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. относно защитата срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
На 10 август 2012 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за започване“), Европейската комисия („Комисията“) обяви започването на антидъмпингова процедура („антидъмпинговата процедура“) по отношение на вноса в Европейския съюз („Съюза“) на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия („засегнатата държава“).
(2)
В същия ден с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3), Комисията обяви започването на антисубсидийна процедура по отношение на вноса в Съюза на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия и започна отделно разследване („антисубсидийната процедура“).
(3)
Антидъмпинговата процедура бе започната след подаване на жалба на 28 юни 2012 г. от Европейската конфедерация на производителите на желязо и стомана (Eurofer) („жалбоподателя“) от името на производители, които съставляват над 50 % от цялото производство на Съюза на някои видове телове от неръждаеми стомани. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за започване на разследване.
1.2. Страни, засегнати от разследването
(4)
Комисията официално извести за започването на разследване жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, известните производители износители, известните вносители и ползватели, както и индийските органи.
(5)
На заинтересованите страни бе предоставена възможност писмено да изложат становищата си и да поискат изслушване в срока, указан в известието за започване на процедурата. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на искането си, беше дадена такава възможност.
(6)
С оглед на големия брой производители износители в засегнатата държава, несвързани вносители и производители от Съюза, участващи в процедурата, и с цел приключване на разследването в рамките на определения срок Комисията обяви в известието за започване на процедура, че е решила да ограничи производителите износители в засегнатата държава, несвързаните вносители и производителите в Съюза, които биха били разследвани, до приемлив брой, като подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент (този процес се нарича също „изготвяне на извадка“).
1.2.1. Извадка от производители износители
(7)
За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от всички производители износители в засегнатата държава бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване информация.
(8)
Общо 18 производители износители, някои от които принадлежат към една и съща група, представиха поисканата информация, изразиха съгласие да бъдат включени в извадката и седем от тях поискаха индивидуално разглеждане, в случай че не бъдат включени в извадката. 15 от оказалите съдействие дружества са докладвали за износ на телове от неръждаеми стомани за Съюза по време на периода на разследване. Поради това подборът на извадката бе направен въз основа на информацията, представена от тези 15 производители износители.
(9)
В съответствие с член 17 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на износа на разглеждания продукт за Съюза, разследването на който би могло да се осъществи по приемлив начин в рамките на наличното време. Подбраната извадка се състоеше от две отделни дружества и една група от дружества, състояща се от четири свързани дружества, представляващи заедно повече от 63 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Съюза.
(10)
В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации и с всички известни производители износители, които са засегнати, и с органите в засегнатата държава относно подбора на представителна извадка. Не бяха получени никакви коментари относно подбора на извадката.
(11)
Както е посочено в съображение 9 по-горе, извадката беше ограничена до разумен брой дружества, които да могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време. Дружествата, проучени в рамките на разследването, са изброени в съображение 19 по-долу.
(12)
Освен това, както бе посочено в съображение 8 по-горе, първоначално бяха получени 7 искания за индивидуално разследване. Следователно бе счетено, че индивидуалното разглеждане би обременило излишно разследването и би попречило на навременното му приключване.
(13)
Въпреки това исканията, подадени от износителите, подали необходимата информация в указания срок, ще бъдат прегледани по-нататък в разследването.
1.2.2. Извадка от производители от Съюза
(14)
Комисията обяви в известието за започване, че тя е подбрала временна извадка от производители от Съюза. Извадката се състоеше първоначално от петима производители, за които Комисията е знаела, че произвеждат телове от неръждаеми стомани, преди започването на разследването. Комисията подбра извадката въз основа на продажбите, производствения обем и географското разположение. Освен това в известието за започване на процедурата заинтересованите страни бяха приканени да изложат своите становища по отношение на временната извадка. Не бяха получени коментари по предложената извадка. Анализът на отговорите на въпросника разкри, че един от подбраните производители от Съюза е имал свързано дружество, което също е участвало в производството и продажбата на телове от неръждаеми стомани. Поради това свързаното дружество също бе включено в извадката. В резултат на това шестимата включени в извадката производители от Съюза са съставлявали 46,5 % от изчисленото общо производство на Съюза. Извадката бе счетена за представителна за промишлеността на Съюза.
1.2.3. Извадка от вносители
(15)
За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от всички несвързани вносители бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване информация.
(16)
Общо девет несвързани вносители предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Комисията подбра извадка от три дружества, които съставляват 23,8 % от индийския внос в Съюза по време на ПР въз основа на най-голям обем на вноса в Съюза. Двама от вносителите, подбрани в извадката, обаче не предоставиха отговори на въпросника. Поради това на този етап от разследването не би могло да се използва извадка и съдействие от страна на вносителите ще се потърси отново по-нататък в разследването.
1.2.4. Отговори на въпросника и проверки на място
(17)
Въпросници бяха изпратени до тримата включени в извадката (групи от) производители износители в Индия и до производителите износители, които поискаха индивидуално разглеждане, до шестимата производители от Съюза, включени в извадката, до тримата несвързани вносители, включени в извадката, и до девет известни ползватели.
(18)
Бяха получени отговори на въпросника от тримата включени в извадката (групи от) производители износители в Индия, както и от двама от производителите износители, които поискаха индивидуално разглеждане, от шестимата производители от Съюза, включени в извадката, от един несвързан вносител и от трима ползватели.
(19)
Комисията проучи и провери цялата представена от заинтересованите страни информация, счетена за необходима за целите на предварителното заключение за наличие на дъмпинг, вредата от него и интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните страни:
производители от Съюза:
-
Hagener Feinstahl GmbH, Hagen, Германия,
-
Inoxfil S.A., Igualada, Испания,
-
Rodacciai SPA, Milano, Италия,
-
Trafilerie Brambilla SPA, Calziocorte, Италия,
-
група Ugitech:
-
Ugitech France S.A., Bourg en Bresse, Франция,
-
Sprint Metal Edelstahl, Hemer, Германия.
Производители износители в Индия:
-
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat,
-
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra,
-
група Venus:
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra,
-
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra,
-
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra.
1.3. Период на разследване и разглеждан период
(20)
Разследването на дъмпинга и нанесената вреда обхвана периода от 1 април 2011 г. до 31 март 2012 г. („период на разследване“ или „ПР“). Разглеждането на тенденциите, които са от значение за оценка на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до края на периода на разследване („разглеждан период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(21)
Разглежданият продукт са телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
-
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече никел, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром,
-
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия.
(22)
Една страна заяви, че съществуват т.нар. „високотехнологични“ видове на продукта, които се различават от останалите видове на разглеждания продукт, произвеждани в Индия, но и в Съюза. Тази страна изтъкна също така, че за разлика от повечето видове, изнасяни от Индия за Съюза, техническите видове не са стоки, а специфични видове на продукта, произвеждани за специфични употреби, от определен клас стомана и с определени диаметри, и следва да не бъдат включени в разследването.
(23)
На този етап изглежда, че техническите видове са били част от определението на продукта и че имат сходни основни физически, химически и технически характеристики с други видове на разглеждания продукт. Освен това изглежда, че тези видове се произвеждат и от производители от Съюза, което означава, че техническите видове влизат в обхвата на разследването.
2.2. Сходен продукт
(24)
Разследването показа, че разглежданият продукт и произвежданият и продаван на вътрешния пазар в Индия продукт, както и продуктът, произвеждан и продаван на пазара на Съюза от промишлеността на Съюза, имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики и употреба. По тази причина временно се приема, че те са сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Въведение
(25)
По време на проверките на място в помещенията на тримата включени в извадката индийски производители износители и на последващия анализ на събраната информация бе установено, че те са подали информация, която не би могла да се счита за надеждна.
(26)
В случая на един производител износител Комисията установи, че разходите, посочени в неговия отговор на въпросника, не съответстват и не са съпоставими с разходите, отразени във вътрешните счетоводни системи на производителя.
(27)
Производителят износител заяви, че наблюдаваните разлики между разходите, докладвани на Комисията, и разходите, установени по време на проверките на място във вътрешната счетоводна система, са се дължали на грешки при регистрирането на сделките и на различия в счетоводните методи, по-специално по отношение на потреблението на суровини. Производителят износител изтъкна, че данните във вътрешната счетоводна система не са надеждни и не следва да се използват за целите на разследването. Независимо от това, че производителят износител е използвал в продължение на години една и съща счетоводна система, той заяви, че Комисията следва да базира своя анализ на разходите, посочени в отговора на въпросника, а не на данните за разходите, съдържащи се във вътрешната счетоводна система на дружеството.
(28)
Следва да се отбележи, че макар и данните, съдържащи се във вътрешната счетоводна система, да са били в съответствие с одитираните финансови отчети, предоставени от производителя износител, по време на проверката на място не бе възможно да се установи съпоставимост, а оттам и връзка между таблиците с разходите, специално изготвени за настоящото разследване, и данните, съдържащи се във вътрешната счетоводна система. Поради това, в съответствие с член 18 от основния регламент, се счита, че за целите на настоящото антидъмпингово разследване следва да се използва информацията от счетоводната система.
(29)
Поради тази причина Комисията коригира временно данните за разходите, предоставени от посочения производител износител в неговия отговор на въпросника, като използва данните от неговата вътрешна счетоводна система.
(30)
В случая на втория производител износител Комисията установи, че закупените и използвани суровини, съобщени на Комисията в неговия отговор на въпросника, не бяха подкрепени от данните, открити в системата за управление на инвентара на производителя. По-конкретно бе установено, че разпределението по класове стомана е било различно в двата източника. Комисията посочва, че класът на стоманата е ключов фактор за определянето на цената на крайния продукт. Ненадеждна информация за класа на стоманата може сериозно да изкриви изчисленията на разходите и продажните цени на отделните видове на продукта и поради това би могла да доведе до заблуждение.
(31)
Производителят износител обаче заяви, че компютърните файлове, съдържащи данни за закупените суровини, събрани от Комисията по време на проверките на място, са били непълни, тъй като други отдели на дружеството са закупили допълнително количество суровини, но те не са били докладвани и не са били включени в компютърните файлове, събрани по време на проверките на място и прегледани от Комисията. Освен това производителят износител заяви, че наблюдаваните разминавания в количествата на класовете стомана са се дължали на факта, че някои класове стомана частично са се припокривали помежду си и че някои етапи от производствения процес не са били проследими на равнището на отделните класове стомана.
(32)
Въпреки това Комисията посочва, че твърденията, изложени по-горе от дружеството във връзка с допълнителните закупени суровини, не са достатъчни, за да обяснят наблюдаваните разминавания на равнището на отделните класове стомана. Комисията посочва освен това, че дружеството е заявило, че не е възможно да се направи точно проследяване на отделните класове стомана на всички етапи от производствения процес. Този аргумент допълнително компрометира надеждността на системата за докладване на класовете стомана като цяло. Информацията, предоставена относно класовете стомана, временно трябва да се счита за заблуждаваща.
(33)
Комисията е на мнение, че докладваното разпределяне на суровините по класове стомана не е надеждно и временно следва да не бъде взето предвид и че определянето следва да се извърши въз основа на наличните факти съгласно член 18 от основния регламент. С оглед на ненадеждността на системата за докладване като цяло не бе възможно определянето да се извърши въз основа на който и да било от докладваните класове стомана. Поради това общото потребление на всички суровини, взети заедно, без да се вземе предвид разпределянето по клас стомана, бе използвано при изчислението на цялостния дъмпингов марж за всички дружества.
(34)
В случая на третия производител износител по време на проверката на място Комисията също установи, че потоците суровини, посочени в отговора на въпросника, не са били в съответствие с данните, съдържащи се в счетоводната система на производителя. Установено бе, че разпределението по класове стомана е било различно в двата източника.
(35)
Производителят износител прие, че в неговия отговор на въпросника са допуснати някои грешки, но заяви, че разликите в общите количества суровини биха могли да бъдат обяснени, като се вземат предвид промените в инвентара. Освен това обаче дружеството заяви, че частично припокриващите се класове стомана правят невъзможна точната съпоставимост за всеки отделен клас стомана. Този аргумент допълнително компрометира надеждността на системата за докладване на класовете стомана като цяло. Информацията, предоставена относно класовете стомана, трябва да се счита за заблуждаваща.
(36)
Комисията е на мнение, че докладваното разпространение на суровините по класове стомана не е надеждно и временно следва да не бъде взето предвид и че определянето следва да се извърши въз основа на наличните факти съгласно член 18 от основния регламент. С оглед на ненадеждността на системата за докладване като цяло не бе възможно определянето да се извърши въз основа на който и да било от докладваните класове стомана. Поради това общото потребление на всички суровини, взети заедно, без да се вземе предвид разпределянето по клас стомана, бе използвано при изчислението на цялостния дъмпингов марж за всички дружества.
(37)
Всеки производител износител получи индивидуално писмо, в което се посочват конкретно и подробно причините, поради които бе счетено, че някои от данните в отговора на въпросника не могат да бъдат приети. Те бяха също така информирани, че Комисията възнамерява да направи временни констатации на базата на наличните факти съгласно член 18 от основния регламент.
(38)
На тримата производители износители бе предоставена възможност да направят коментари; те поискаха да бъдат изслушани и получиха такава възможност. Те изложиха писмено своите становища относно възможното прилагане на член 18 от основния регламент. Въпреки обясненията, получени от дружествата, те не бяха счетени за достатъчни, за да внесат яснота по описаните по-горе въпроси, което доведе до заместването на някои от данните с най-подходящите налични факти.
3.2. Нормална стойност
(39)
За определянето на нормалната стойност Комисията провери на първо място за всеки включен в извадката производител износител дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти е бил представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на експортните продажби на разглеждания продукт за Съюза по време на ПР в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Комисията установи, че реализираният от всеки включен в извадката производител общ обем продажби на сходния продукт на вътрешния пазар е бил представителен.
(40)
Комисията впоследствие определи за включените в извадката производители, които имат като цяло представителни продажби, тези видове на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са били идентични или пряко съпоставими с видовете, продавани за износ за Съюза.
(41)
При все това, както бе посочено в раздел 3.1, за двама от производителите износители описаните по-долу сравнения се основаваха на всички продукти, вместо да се прави отделно сравнение на видовете на продукта.
(42)
За всеки вид на продукта, продаван от отделните включени в извадката производители на техния вътрешен пазар и счетен за идентичен или сравним с вида на продукта, продаван за износ в Съюза, бе преценено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни в случаите, в които общият обем на продажбите на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар по време на ПР съставлява най-малко 5 % от общия обем на продажбите за износ в Съюза на идентичния или съпоставим вид на продукта.
(43)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар, осъществявани от всеки включен в извадката производител, могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар по време на ПР.
(44)
Тъй като обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетни продажни цени, равни или по-високи от изчисления производствен разход, е съставлявал повече от 80 % от общия обем на продажбите за този вид и когато среднопретеглената продажна цена е била равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност бе основана на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност на цените при всички продажби на вътрешния пазар на този вид, направени по време на ПР, независимо от това дали тези продажби са носели или не са носели печалба.
(45)
Когато обемът на продажбите с печалба е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на посочения вид или когато среднопретеглената цена на посочения вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност бе определена на базата на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената цена само на продажбите с печалба на вътрешния пазар на посочения вид по време на ПР.
(46)
Когато всички видове на продукта са били продавани на загуба, бе счетено, че те не са били продавани при обичайни търговски условия.
(47)
Когато продажбите на сходния продукт не са били осъществявани при обичайни търговски условия или когато даден вид на продукта не е бил продаван в представителни количества на вътрешния пазар, Комисията използва конструирана нормална стойност в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент.
(48)
Нормалната стойност бе конструирана, като към средните производствени разходи, направени по време на периода на разследване и коригирани при необходимост, бяха добавени направените среднопретеглени разходи за реализация, общи и административни разходи и среднопретеглената печалба, реализирана от оказалите съдействие производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт при обичайни търговски условия по време на периода на разследване. При необходимост, по-конкретно както е пояснено в раздел 3.1 по-горе, производствените разходи и разходите за реализация, общите и административните разходи са били коригирани, преди да бъдат използвани при проверката на обичайните търговски условия и за конструирането на нормалната стойност.
(49)
Всяко дружество получава своите индивидуални подробни изчисления, използвани за определянето на неговата нормална стойност, и ще му бъде предоставена възможност да изложи своето становище.
3.3. Експортна цена
(50)
Включените в извадката производители износители са изнасяли за Съюза или директно на несвързани клиенти, или чрез свързани дружества.
(51)
Когато разглежданият продукт е бил директно изнасян за независими клиенти в Съюза, експортната цена е била определяна въз основа на действително платените или платими експортни цени в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(52)
Когато експортните продажби за Съюза са били извършвани чрез свързано дружество, експортната цена е била установена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цената, на която внесеният продукт е бил за първи път препродаден на независими клиенти в Съюза. В тези случаи корекции са били извършени за всички разходи, възникнали между вноса и препродажбата, в това число митата и таксите, както и разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбите. Собствените разходи за реализация, общите и административните разходи на свързания вносител са били използвани и е бил установен разумен марж на печалбата въз основа на маржа на печалбата, достигнат от независим вносител на разглеждания продукт.
3.4. Сравнение
(53)
Нормалната стойност и експортната цена на включените в извадката производители износители бяха сравнени на база франко завода.
(54)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(55)
Въз основа на това бяха направени корекции за разходите за транспорт, навло и застраховка, обработка, товарене и допълнителните разходи, разходите за опаковане, кредити, отстъпки и комисиони, когато е доказано, че засягат сравнимостта на цените.
3.5. Дъмпингови маржове
(56)
В съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент за всяко включено в извадката дружество определената за сходния продукт среднопретеглена нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена на разглеждания продукт.
(57)
В съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент, с оглед на прилагането на член 18 от основния регламент по отношение на тримата включени в извадката производители износители, дъмпинговият марж на оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, не можа да бъде определен въз основа на средния дъмпингов марж на включените в извадката дружества.
(58)
В този случай бе сметнато за целесъобразно дъмпинговият марж, приложим по отношение на оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, да бъде определен въз основа на техните експортни цени, установени на базата на статистическите данни за вноса на Евростат, и на средната нормална стойност, определена за включените в извадката индийски производители, тъй като средната нормална стойност не е била засегната от прилагането на член 18 от основния регламент.
(59)
Въз основа на това дъмпинговият марж, изчислен за оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, бе временно определен на 28,0 %.
(60)
По отношение на останалите производители износители в Индия Комисията първо определи нивото на съдействие. За тази цел бе направено сравнение между общите количества на износа, посочени в отговорите, изпратени във връзка с подбора на извадка, и общия внос от Индия, установен на базата на статистическите данни за вноса на Евростат. Тъй като нивото на съдействие бе високо, остатъчният дъмпингов марж бе фиксиран на нивото на най-високия дъмпингов марж, установен за оказалите съдействие производители износители.
(61)
Въз основа на това нивото на дъмпинга в национален мащаб бе временно определено на 32,3 %.
(62)
Въз основа на това временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
(В проценти)
Дружество
Временен дъмпингов марж
Raajratna Metal Industries
32,3
Venus Group
30,4
Viraj Profiles
24,4
Оказали съдействие дружества, които не са включени в извадката
28,0
Всички други дружества
32,3
4. ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
4.1. Промишленост на Съюза
(63)
Сходният продукт е бил произвеждан от 27 производители от Съюза. Поради това се счита, че те съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
4.2. Производство на Съюза
(64)
За установяване на обема на общото производство на Съюза през периода на разследване беше използвана цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите в Съюза преди започването на разследването и след това, както и отговорите на въпросника от включените в извадката производители от Съюза.
(65)
Следва да се отбележи, че един производител от Съюза, свързан с един индийски производител износител и който се противопостави на започването на разследване, също бе включен в определението на промишлеността на Съюза.
(66)
Въз основа на тази информация общото производство на Съюза бе оценено на около 139 141 t по време на ПР. Тази стойност включва производството на всички производители в Съюза, които заявиха своя интерес, и изчисления производствен обем на останалите производители, които не заявиха интерес по време на разследването.
4.3. Извадка от производители от Съюза
(67)
Както бе посочено в съображение 14 по-горе, в извадката бяха включени шестима производители от Съюза, които представляват 46,5 % от изчисления общ производствен обем на Съюза на сходния продукт.
5. ВРЕДА
5.1. Потребление на Съюза
(68)
Потреблението на Съюза бе установено въз основа на общия обем на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза и на общия внос. 2009 г. бе белязана от безпрецедентно високи цени на никела, основната суровина, използвана за производството на разглеждания продукт и на сходния продукт, и от цялостното негативно отражение на финансовата криза, които заедно доведоха до особено ниско равнище на потребление в Съюза през посочената година. Въпреки това състоянието на пазара се е подобрилo, както е показано в таблицата по-долу, и потреблението на Съюза се е увеличило с 50 % между 2009 г. и ПР.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Потребление (в тонове)
131 436
187 280
196 476
197 327
Индекс (2009 г. = 100)
100
142
149
150
Източник:
Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
5.2. Внос в Съюза от засегнатата държава
5.2.1. Обем и пазарен дял на разглеждания внос
(69)
Установено бе, че по време на разглеждания период дъмпинговият внос в Съюза от оказалите съдействие производители износители е следвал следната тенденция от гледна точка на обема и на пазарния дял:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Обем
16 847
29 053
36 720
35 398
Индекс (2009 г. = 100)
100
172
218
210
Пазарен дял (в проценти)
12,8
15,5
18,7
17,9
Индекс (2009 г. = 100)
100
121
146
140
Източник:
Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
(70)
Обемът на вноса от Индия е нараснал значително (със 110 %) през разглеждания период. Това нарастване е било най-съществено в периода между 2009 и 2010 г., когато вносът е нараснал със 72 %, а потреблението на Съюза се е увеличило с 42 %. Докато потреблението е нараснало само с 5 % между 2010 г. и ПР, обемът на вноса от Индия обаче е продължил да нараства значително с 22 % по време на същия период.
(71)
По време на разглеждания период пазарният дял на дъмпинговия внос от Индия е нараснал значително с 40 %.
5.2.2. Цени на вноса и подбиване на цените
(72)
Както бе посочено в съображение 22, една страна изрази загриженост относно факта, че антидъмпинговият въпросник не е дал възможност за разграничаване по-конкретно на някои видове на разглеждания продукт, които според нея са различни.
(73)
В отговор на изразената загриженост т.нар. контролни номера на продукта във въпросника бяха разширени с оглед ясното определяне на съответните видове на продукта в рамките на разследването, по-специално за целите на сравняването на цените. На този етап от разследването стана ясно, че индийските производители износители са изнасяли само ограничени количества от тези високотехнологични видове на продукта. Въпреки това се посочва, че промените, направени в контролните номера на продукта, са позволили цените на определени видове на продукта да бъдат директно сравнени с цените на сходните видове на продукта.
(74)
Таблицата по-долу показва средната цена на дъмпинговия внос:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Средна цена (в EUR/t)
2 372
2 801
3 246
3 196
Индекс (2009 г. = 100)
100
118
137
135
Източник:
Евростат и отговори на въпросника.
(75)
Средните цени на вноса от Индия са се увеличили с 35 % по време на разглеждания период, но са останали под продажните цени на промишлеността на Съюза по време на същия период (вж. съображение 93 по-долу). Това обяснява увеличението на обема на вноса и значителното повишение на пазарния дял (с 40 %) на индийските износители през същия период.
(76)
С цел да се определи подбиването на цените през ПР бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по вид на продукта за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, спрямо съответните среднопретеглени цени по вид на продукта на дъмпинговия внос от включените в извадката индийски производители за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани с разходите след вноса.
(77)
Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза през ПР, показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване в размер на 15 % от страна на дъмпинговия внос от засегнатата държава на пазара на Съюза. По-ниските цени на дъмпинговия внос в сравнение с цените на Съюза по време на разглеждания период обясняват значителното повишение на обема на индийския внос и на пазарния дял, държан от индийския внос в периода между 2009 г. и ПР.
5.3. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
5.3.1. Предварителни забележки
(78)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос от Индия върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
(79)
Както бе посочено в съображение 14, за проверката на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, бе използвана извадка.
(80)
За целите на анализа на вредата Комисията направи разлика между макроикономическите и микроикономическите показатели за вреда. Във връзка с това оценката на икономическото състояние на промишлеността на Съюза се извършва на базата на а) макроикономическите показатели, като производството, производствения капацитет, използването на капацитета, обема на продажбите, пазарния дял и растежа, заетостта, производителността, размера на действителния дъмпингов марж и възстановяването след предишен дъмпинг, данните за които са събрани на равнището на общата промишленост на Съюза, както и на базата на б) микроикономическите показатели, като средните единични цени, разходите за единица продукт, рентабилността, паричния поток, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитали, складовите наличности и разходите за труд, данните за които са събрани на равнището на включените в извадката производители от Съюза.
(81)
Следва да се отбележи, че цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите в Съюза преди започването на разследването и след това, както и отговорите на въпросника от включените в извадката производители от Съюза бяха използвани, за да се установят макроикономическите показатели, и по-специално данните за невключените в извадката производители от Съюза.
(82)
Микроикономическите показатели бяха установени на базата на информацията, предоставена от включените в извадката производители от Съюза в техните отговори на въпросника.
5.3.2. Макроикономически показатели
а) Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(83)
По време на разглеждания период производството на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета са следвали посочените по-долу тенденции:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Производствен обем (в тонове)
105 646
140 363
138 795
139 141
Индекс (2009 г. = 100)
100
133
131
132
Производствен капацитет (в тонове)
244 236
246 324
245 922
246 599
Индекс (2009 г. = 100)
100
101
101
101
Използване на капацитета (в проценти)
43
57
56
56
Индекс (2009 г. = 100)
100
132
130
130
Източник:
жалба и отговори на въпросника.
(84)
По време на разглеждания период производството на Съюза се е увеличило с 32 %, което до известна степен е отразявало положителното развитие на потреблението. Производственият обем обаче е останал непроменен в периода между 2010 г. и ПР.
(85)
Докато използването на капацитета се е подобрило и е нараснало с 13 процентни пункта по време на разглеждания период, производственият капацитет през същия период е останал като цяло стабилен.
б) Обем на продажбите, пазарен дял и растеж
(86)
По време на разглеждания период обемът на продажбите, пазарният дял и растежът са следвали посочените по-долу тенденции:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Обем на продажбите (в тонове)
88 796
124 641
124 007
124 217
Индекс (2009 г. = 100)
100
140
140
140
Пазарен дял (в проценти)
67,6
66,6
63,1
62,9
Индекс (2009 г. = 100)
100
98
93
93
Източник:
жалба и отговори на въпросника.
(87)
След значително повишение между 2009 и 2010 г. в контекста на нарастващо потребление, обемът на продажбите за несвързани клиенти е отбелязал спад и не се е възползвал от непрекъснатото повишение на търсенето (4,9 % между 2010 и 2011 г.). Това е отразено и във възходящата тенденция на нивото на складовите наличности в края на периода, което е нараснало с 41 % по време на разглеждания период, както е посочено в съображение 100 по-долу.
(88)
Освен това пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 4,7 процентни пункта по време на разглеждания период въпреки трайното нарастване на потреблението с 50 %.
(89)
Както бе посочено в съображение 68 по-горе, в периода между 2009 г. и ПР потреблението на Съюза значително се е увеличило с 50 %, докато през същия период обемът на дъмпинговия внос се е увеличил със 110 %, както бе посочено в съображение 70 по-горе. Така растежът на пазара на Съюза в периода между 2009 г. и ПР е бил отчасти компенсиран от дъмпинговия внос, а продажбите на промишлеността на Съюза в рамките на Съюза са нараснали с 40 % през същия период. Това показа, че промишлеността на Съюза не е могла да се възползва пълноценно от растежа в потреблението на Съюза поради нарастващия пазарен дял на дъмпинговия внос.
в) Заетост и производителност
(90)
Въпреки тежката финансова ситуация, описана в съображения 94-99 по-долу, заетостта в промишлеността на Съюза е останала сравнително стабилна по време на разглеждания период. Предвид увеличения производствен обем (вж. съображение 84 по-горе) производителността, изразена като произведена продукция в тонове на заето лице, е нараснала с 30 % по време на същия период, което навежда на мисълта, че промишлеността на Съюза е положила значителни усилия за подобряване на своята ефикасност.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Брой служители
1 726
1 687
1 729
1 747
Индекс (2009 г. = 100)
100
98
100
101
Производителност (единица/служител)
61
83
80
80
Индекс (2009 г. = 100)
100
136
131
130
Източник:
жалба и отговори на въпросника.
г) Размер на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(91)
Дъмпинговите маржове на трима от включените в извадката индийски производители износители са над нивото de minimis (вж. съображение 62 по-горе). Като се имат предвид отрасълът на разглеждания продукт, обемът, пазарният дял и цените на дъмпинговия внос от Индия, разгледани по-горе, отражението на действителния дъмпингов марж върху промишлеността на Съюза не може да се смята за незначително.
(92)
Припомня се, че през 1999 г. на разглеждания продукт бяха наложени антидъмпингови и антисубсидийни мерки (4). Въпреки това, предвид времето, което дели изтичането на срока на мерките, въведени през 1999 г., и настоящото разследване, няма налице данни, които да позволяват да се направи оценка на въздействието на предишния дъмпинг. Във всеки случай разследването не представи доказателства за това, че промишлеността на Съюза все още се възстановява от предишен дъмпинг.
5.3.3. Микроикономически показатели
а) Средни единични продажни цени на пазара на Съюза и единична производствена цена
(93)
Средните продажни цени на включените в извадката производители от Съюза на несвързани клиенти в Съюза са се увеличили с 34 % през разглеждания период. Повишението отразява общото покачване на разходите за суровини, с което се е сблъскала промишлеността на Съюза по време на същия период. През 2011 г. и ПР производителите от Съюза са успели само слабо да повишат цените, за да компенсират повишението на производствените разходи, колкото да запазят нивото на производителност над 1 % през 2011 г. и на нулево ниво през ПР. Следователно, както се вижда от данните в таблицата по-горе, дори значително повишение на продажните цени не е позволило на промишлеността на Съюза да достигне приемливо равнище на печалба.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Средна единична продажна цена в Съюза на несвързани клиенти
2 988
3 833
4 185
4 018
Индекс (2009 г. = 100)
100
128
140
134
Единична производствена цена (EUR/t)
3 542
3 931
4 127
4 011
Индекс (2009 г. = 100)
100
111
117
113
Източник:
отговори на въпросника.
б) Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(94)
По време на разглеждания период паричният поток, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитал на производителите на Съюза са следвали посочените по-долу тенденции:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Рентабилност на продажбите в Съюза на несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
-18,5
-2,6
1,4
0,2
Паричен поток (в евро)
-19 790 367
- 226 207
7 778 576
5 096 869
Инвестиции (в евро)
4 653 604
8 436 096
4 552 443
4 156 522
Индекс (2009 г. = 100)
100
181
98
89
Възвръщаемост на инвестициите (%)
-68,8
-11,2
6,7
0,8
Източник:
отговори на въпросника.
(95)
Рентабилността на включените в извадката производители от Съюза бе установена чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти като процент от съответния оборот. През 2009 г. включените в извадката производители от Съюза са били на загуба, но през 2010 г. са започнали да се възстановяват в съответствие с повишението на потреблението с 50 %, описано в съображение 68 по-горе. Въпреки лекото повишение на рентабилността, равнище от 0,2 % все още е било доста под приемливото равнище на рентабилност в стоманодобивния отрасъл. Действително целевият марж на печалбата бе временно определен на 5 %, тъй като се счита, че той отговаря на маржа, който разумно може да се очаква да бъде достигнат от промишленост от този вид в отрасъла на разследвания продукт при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на дъмпингов внос, от продажбата на сходния продукт в Съюза, както бе посочено от промишлеността на Съюза. Освен това 5 % представлява марж на печалбата преди облагане с данъци, който бе счетен за подходящ минимален марж при други разследвания на сходни продукти в същия отрасъл.
(96)
По време на ПР включените в извадката производители от Съюза са успели да достигнат до точка на рентабилност; ценовият натиск, упражняван от дъмпинговия внос, не им е позволил обаче да съобразят цените с разходите и да постигнат задоволителни резултати. Тази ситуация се обяснява и с факта, че продуктът, предмет на разследването, се счита за стока, поради което основният фактор, който предопределя избора на клиентите, е цената.
(97)
Паричният поток, който представлява способността на промишлеността сама да финансира своите дейности и който е изчислен въз основа на операциите, е бил отрицателен до 2010 г. Въпреки че през 2011 г. той се е подобрил, в периода между 2011 г. и ПР е намалял с 34 %.
(98)
Развитието на рентабилността и паричния поток през разглеждания период е ограничило способността на включените в извадката производители от Съюза да инвестират в свои дейности и е възпрепятствало тяхното развитие. Вследствие на това способността на производителите от Съюза да привличат капитал и да финансират разходите е била влошена. Въпреки че през 2010 г. включените в извадката производители от Съюза са успели да реализират някои инвестиции във връзка със сходния продукт, по-късно те са отбелязали спад, особено по време на ПР, когато да са се понижили с 51 % в сравнение с нивата през 2010 г. Освен това, дори и възвръщаемостта на инвестициите, изразена като процент от нетната балансова стойност на инвестициите, да е отбелязала положителни стойности през 2011 г., тя е намаляла значително с 5,9 процентни пункта по време на ПР, като е достигнала ниско равнище от 0,8 %.
(99)
С оглед на изложеното по-горе може да се стигне до заключението, че финансовите резултати на включените в извадката производители от Съюза са останали до известна степен нестабилни по време на ПР.
в) Складови наличности
(100)
Равнището на складовите наличности на включените в извадката производители от Съюза се е увеличило с 41 % през разглеждания период; тяхното увеличение е съвпаднало със загубата на пазарен дял, по-специално по време на ПР.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Складови наличности в края на периода (в тонове)
4 395
5 289
5 469
6 214
Индекс (2009 г. = 100)
100
120
124
141
Източник:
отговори на въпросника.
г) Разходи за труд
(101)
Средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза са нараснали слабо през разглеждания период, поради което те не представляват определящ фактор за повишаването на производствените разходи.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Средни разходи за труд на служител (в евро)
52 356
57 182
55 907
54 509
Индекс (2009 г. = 100)
100
109
107
104
Източник:
отговори на въпросника.
5.4. Заключение относно вредата
(102)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза не се е възползвала изцяло от увеличението на потреблението през разглеждания период, и по-специално по време на ПР. Първоначално, в периода между 2009 и 2010 г., повечето от показателите за вреда по отношение на промишлеността на Съюза значително са се подобрили, но впоследствие икономическото ѝ състояние е отбелязало застой и дори се е влошило.
(103)
Действително, в рамките на процъфтяващ пазар някои показатели като производството и обемът на продажбите на промишлеността на Съюза са нараснали значително в периода между 2009 и 2010 г., но след 2010 г. са отбелязали спад. Това се е случило въпреки постоянното нарастване на потреблението.
(104)
Освен това показателите за вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричния поток, инвестициите и рентабилността, са били сериозно засегнати от натиска върху цените на пазара на Съюза, особено по време на ПР. Промишлеността на Съюза не е била в състояние да повиши цените си до такава степен, че да покрие производствените си разходи в периода между 2009 и 2010 г. В периода между 2009 и 2011 г. рентабилността е отбелязала подобрение, като през 2011 г. е достигнала 1,4 %; по време на ПР обаче тя е започнала да се влошава и е достигнала до точка на рентабилност. Това означава, че способността на промишлеността на Съюза да привлича капитал и да се възстановява също е била силно засегната.
(105)
С оглед на изложеното по-горе се прави временното заключение, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
6.1. Въведение
(106)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент Комисията проучи дали дъмпинговият внос от Индия е причинил вреда на промишлеността на Съюза в степен, достатъчна, за да бъде считана за съществена. Разгледани бяха и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които са могли по същото време да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не е отдадена на дъмпинговия внос.
6.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(107)
Разследването показа, че потреблението на Съюза е нараснало с 50 % през разглеждания период, като в същото време обемът на вноса с произход от Индия се е увеличил почти двойно. От друга страна, увеличението на дъмпинговия внос е съвпаднало със спад в обема на продажбите на промишлеността на Съюза за несвързани страни в периода между 2010 г. и ПР.
(108)
По отношение на натиска на цените на пазара на Съюза през разглеждания период бе установено, че средните цени на вноса от Индия са останали непрекъснато по-ниски от средните продажни цени на промишлеността на Съюза. Подбивайки цените на промишлеността на Съюза със средно 15 % по време на ПР, индийският дъмпингов внос е увеличил пазарния си дял от 2009 г. до ПР с 40 %, докато пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 4,7 процентни пункта (от 67,6 % през 2009 г. до 62,9 % през ПР). Загубата на пазарен дял показва, че промишлеността на Съюза е успяла да се възползва от повишеното потребление само в ограничена степен.
(109)
С оглед на по-високите производствени разходи промишлеността на Съюза е опитала да повиши единичната си цена за несвързани клиенти, както е посочено в съображение 93 по-горе. Въпреки това, предвид ценовия натиск, упражняван от нарастващия обем на индийския дъмпингов внос, посочен по-горе, повишението на цените не е било достатъчно да компенсира нарастващите разходи, поради което промишлеността на Съюза не е успяла да постигне задоволително равнище на печалба, което би могло да се счете за необходимо за тази конкретна промишленост.
(110)
Въз основа на изложеното по-горе се стигна до заключението, че увеличението на дъмпинговия внос от Индия на цени, постоянно подбиващи цените на промишлеността на Съюза, има решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
6.3. Въздействие на други фактори
6.3.1. Внос от трети държави
Държава
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Китайска народна република (КНР)
Обем (в тонове)
8 129
10 853
14 360
16 403
Индекс (2009 г. = 100)
100
134
177
202
Пазарен дял (%)
6,2
5,8
7,3
8,3
Индекс (2009 г. = 100)
100
94
118
134
Средна цена
1 914
2 607
2 835
2 508
Индекс (2009 г. = 100)
100
136
148
131
Швейцария
Обем (в тонове)
8 094
10 700
9 187
9 115
Индекс (2009 г. = 100)
100
132
113
113
Пазарен дял (%)
6,2
5,7
4,7
4,6
Индекс (2009 г. = 100)
100
93
75
75
Средна цена
3 423
4 063
4 475
4 360
Индекс (2009 г. = 100)
100
119
131
127
Република Корея
Обем (в тонове)
4 900
6 775
6 355
6 266
Индекс (2009 г. = 100)
100
138
130
128
Пазарен дял (%)
3,7
3,6
3,2
3,2
Индекс (2009 г. = 100)
100
97
87
85
Средна цена
3 717
4 165
4 761
4 627
Индекс (2009 г. = 100)
100
112
128
124
Общо за всички трети държави, с изключение на Индия
Обем (в тонове)
25 793
33 586
35 749
37 712
Индекс (2009 г. = 100)
100
130
139
146
Пазарен дял (%)
19,6
17,9
18,2
19,1
Индекс (2009 г. = 100)
100
91
93
97
Средна. цена
3 609
4 214
4 748
4 483
Индекс (2009 г. = 100)
100
117
132
124
(111)
Освен дъмпинговия внос от Индия, който по време на ПР е представлявал 48 % от целия внос на пазара на Съюза, има и други източници на внос, сред които Китайската народна република, Корея и Швейцария, които трябва да бъдат разгледани в контекста на причинно-следствената връзка.
(112)
Разследването показа, че средните продажни цени на корейските и швейцарските производители износители са останали над продажните цени на индийските производители износители и над тези на промишлеността на Съюза през разглеждания период, и особено по време на ПР. Освен това техният пазарен дял е намалял съответно с 0,5 и 1,6 процентни пункта по време на ПР.
(113)
Средната цена от Китайската народна република е била под цената на промишлеността на Съюза и пазарният дял на тази държава е отбелязал възходяща тенденция през разглеждания период. Въпреки това разследването показа, че продуктовият асортимент на китайския внос е различен и че китайските продукти не са в директна конкуренция с продуктите на промишлеността на Съюза или с тези от индийски произход. Поради това бе счетено, че не е възможно китайският износ да е оказал значително въздействие върху основните видове на продукта, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Поради това, каквото и да е било въздействието на вноса от Китай във връзка с понесената от промишлеността на Съюза вреда, то е било минимално.
(114)
Въпреки това един производител износител заяви, че вносът на телове от неръждаеми стомани от Китайската народна република, Република Корея и Швейцария е трябвало да бъде включен в обхвата на настоящото разследване.
(115)
В допълнение към фактите и съображенията, изложени по-горе, следва да се отбележи, че на първоначалния етап и до сега няма доказателства за дъмпинг, вреда и причинно-следствена връзка, които биха обосновали започването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса с произход от посочените по-горе държави. Освен това, дори и да са налице доказателства, които обосновават разследването на останалия внос, разликата в третирането, което се състои в започването на антидъмпингова процедура само по отношение на индийския внос, не може да се счита за дискриминационна. Поради това твърдението, че тези държави е трябвало да бъдат включени в обхвата на разследването, не е основателно и следва да бъде отхвърлено.
(116)
Въз основа на изложеното по-горе се стигна до заключението, че износът от други трети държави не е допринесъл съществено за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
6.3.2. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(117)
Общият износ на разглеждания продукт от промишлеността на Съюза е представлявал 8,5 % от общото производство през ПР. Тази ситуация намира отражение при износа от включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти, чийто износ е представлявал 7 % от производството през ПР, а цените са били 36 % по-високи от тези на пазара на ЕС през същия период. Въз основа на това може да се направи заключението, че не е възможно износната дейност на промишлеността на Съюза да е евентуална причина за съществена вреда.
6.3.3. Икономическа криза и цени на суровините
(118)
Както бе посочено в съображение 68 по-горе, потреблението през 2009 г. е било особено ниско поради изключително високите цени на никела и въздействието на икономическата криза. Тази ситуация несъмнено обяснява особено лошото финансово състояние на промишлеността на Съюза през 2009 г. Въпреки това следва да се отбележи, че в ситуацията на растящо потребление от 2010 г. насам резултатите на дъмпинговия внос на ниски цени контрастират с тези на промишлеността на Съюза.
(119)
Разследването показа, че дори по време на цялостното икономическо възстановяване промишлеността на Съюза не е била в състояние да се възползва от растящото потребление и е губела пазарен дял по време на целия период на разглеждане, докато дъмпинговият индийски износ е спечелил по-голям пазарен дял.
(120)
Следователно, въпреки че икономическата криза и повишението на цените на суровините може да са допринесли за слабите резултати на промишлеността на Съюза, като цяло не може да се счита, че те са оказали такова влияние, че да прекъснат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза по време на ПР.
6.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(121)
Установено бе, че е налице съществено увеличение на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос с произход от Индия през разглеждания период (съответно със 110 и 40 %). Освен това бе установено, че този внос постоянно е подбивал цените на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, особено през ПР (средно с 15 %).
(122)
Този ръст на обема и на пазарния дял на дъмпинговия внос от Индия е съвпаднал със слабото развитие на финансовото състояние на промишлеността на Съюза особено през 2010 г. Поради това, въпреки възстановяването на потреблението, промишлеността на Съюза не е била в състояние да прехвърли увеличението на производствените разходи на клиентите си по задоволителен начин, поради което финансовите показатели, като рентабилност, паричен поток и инвестиции, са останали на ниско равнище.
(123)
Разглеждането на другите известни фактори, които може да са причинили вреда на промишлеността на Съюза, показа, че тези фактори не са от такова естество, че да нарушат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от Индия и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(124)
Въз основа на изложения по-горе анализ, при който бе разграничено и отделено въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на дъмпинговия износ, се стига до временното заключение, че дъмпинговият внос от Индия е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
7. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
7.1. Общи съображения
(125)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучено дали въпреки временната констатация за вредоносен дъмпинг съществуват неопровержими доводи да се направи заключението, че не е в интерес на Съюза да се приемат мерки в този конкретен случай. Интересът на Съюза бе анализиран на базата на оценка на всички различни засегнати интереси, в това число тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите.
7.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(126)
Промишлеността на Съюза е съставена от 27 известни производители, които представляват цялото производство на сходния продукт в Съюза. Тези производители са установени в различни държави членки на Съюза и наемат пряко повече от 1 747 работници във връзка със сходния продукт.
(127)
Един производител от Съюза, който представлява относително малък дял от производството на Съюза и има свързано дружество в Индия, се противопостави на започването на разследване. Както бе посочено в съображение 22, той заяви също така, че високотехнологичните продукти следва да не бъдат включени в обхвата на разследването и че не е в интерес на Съюза на този вид продукти да бъдат наложени същите мерки.
(128)
Както бе посочено в съображение 72, този въпрос вече бе разгледан във въпросника, като контролните номера на продукта бяха разширени, което ясно определи тези видове в рамките на разследването. На този етап от разследването стана ясно обаче, че високотехнологичните продукти са били обхванати в разследването и че индийските производители износители са изнасяли само ограничени количества от тези видове на продукта. Поради това изразената от посочения производител загриженост не бе счетена за основателна и неговото искане бе отхвърлено.
(129)
Установено бе, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от Индия. Припомня се, че промишлеността на Съюза не е могла да се възползва изцяло от растящото потребление и финансовото ѝ състояние е останало нестабилно.
(130)
Очаква се, че налагането на антидъмпингови мита ще възстанови справедливите условия за търговия на пазара на Съюза, което ще позволи на промишлеността на Съюза да направи така, че цените на сходния продукт да отразяват производствените разходи.
(131)
Може да се очаква също така, че налагането на мерки ще позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже положително въздействие върху нейната рентабилност и цялостното ѝ финансово състояние. Налагането на мерки би позволило на промишлеността да продължи да полага и да задълбочава усилията си за укрепване на своята икономическа ефективност.
(132)
В случай че не бъдат наложени мерки, може да се очакват нови загуби на пазарен дял и рентабилността на промишлеността на Съюза ще продължи да се влошава.
(133)
Поради това бе направено временното заключение, че налагането на антидъмпингови мерки върху вноса с произход от Индия би било в интерес на промишлеността на Съюза.
7.3. Интерес на ползвателите
(134)
Въпросници бяха изпратени на девет потребители в Съюза. Само трима ползватели отговориха на въпросниците; те представляват 6 % от общия внос на разглеждания продукт от Индия по време на ПР. Тези ползватели работят в отрасли, свързани с преработката на храни, включително технически кухни и кетъринг, домакински уреди, автомобилната промишленост.
(135)
Закупените количества от Индия са представлявали средно около 67 % от общия размер на закупените количества на разглеждания продукт, и Индия е представлявала изключителен доставчик само за един ползвател. По време на ПР средният процент на оборота, включващ разглеждания продукт, е представлявал 54 % от общия оборот.
(136)
Разследването показа, че по време на ПР средната рентабилност на всички оказали съдействие ползватели в отраслите, в които се използва разглежданият продукт, е била над 9 % от оборота.
(137)
Възможното въздействие на предлаганите мерки бе оценено въз основа на отговорите на въпросника, получени от ползвателите и от общия пазар на Съюза за разглеждания продукт и сходния продукт. Дори да се предположи, че за пазара на Съюза ще настъпи най-неблагоприятно развитие, т.е. че увеличението на цените няма да може да бъде прехвърлено на дистрибуторската верига и че ползвателите ще продължат да закупуват от Индия същите обеми, митото ще доведе до спад на рентабилността на ползвателите в размер на около 1,2 процентни пункта.
(138)
Трябва да се отбележи, че един ползвател е заел неутрална позиция по отношение на разследването, защото счита, че налагането на мерки няма да окаже значително въздействие върху пазарните цени, тъй като евентуалното повишение на цената ще бъде поето от дистрибуторите.
(139)
Друг ползвател изрази опасения, че, ако бъдат наложени, мерките ще засегнат и някои видове на продукта, които вече не са произвеждани в Съюза. Разследването показа обаче, че видовете на продукта, посочени от този ползвател, все още се произвеждат в Съюза и че търсенето на тези видове класове неръждаема стомана не е значително. Освен това следва да се отбележи, че по време на разглеждания период производителите от Съюза не са произвеждали на пълен капацитет, което означава, че в случай на повишаване на търсенето производството би могло да следва съответната тенденция.
(140)
Следва да се подчертае, че тъй като разглежданият продукт е стандартизиран от гледна точка на отрасъла и употребата, ползвателите биха могли лесно да променят своите източници на доставка, що се отнася до качеството или цената на продукта. Налагането на мерки следва да не представлява пречка пред възможността за внос на разглеждания продукт от други държави и дори и от Индия, след отстраняване на последиците, изразяващи се в нарушаване на търговията и породени от упражнявания дъмпинг.
(141)
С оглед на изложеното по-горе, макар и да е вероятно мерките върху индийския внос да окажат по-голямо отрицателно въздействие върху някои ползватели, отколкото върху други, цялостното отражение върху ползвателите се счита за ограничено.
7.4. Интерес на вносителите
(142)
Несвързаните вносители оказаха ограничено съдействие. Девет вносители предоставиха информация във връзка с подбора на извадка, но само един оказа съдействие. Това дружество е представлявало 7 % от общия внос от Индия по време на ПР. То се противопоставя на налагането на мерки, тъй като Индия е най-големият му доставчик. Въпреки че налагането на мерки би оказало отрицателно въздействие върху рентабилността му поради по-високите разходи, дружеството вносител би трябвало да бъде в състояние да прехвърли поне част от увеличените разходи на своите клиенти.
(143)
Освен това вносителите биха могли да преминат на други източници на доставка, в това число промишлеността на Съюза и други държави износители.
(144)
Въз основа на това бе направено временното заключение, че налагането на антидъмпингови мерки няма да има съществено отрицателно въздействие върху интереса на вносителите.
7.5. Заключение относно интереса на Съюза
(145)
С оглед на изложеното по-горе бе направено временното заключение, че като цяло въз основа на наличната информация по отношение на интереса на Съюза не съществуват неопровержими доводи срещу налагането на мерки върху вноса на разглеждания продукт от Индия.
(146)
Освен това, като се вземе предвид цялостното въздействие на антидъмпинговите мерки върху пазара на Съюза, положителното въздействие, особено това върху промишлеността на Съюза, изглежда надвишава потенциалното отрицателно въздействие върху останалите по-ограничени групи от заинтересовани страни.
8. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(147)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
8.1. Ниво на отстраняване на вредата
(148)
За определянето на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(149)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, беше счетено, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрие производствените си разходи и да реализира печалба преди облагането с данъци, каквато разумно може да се очаква да бъде реализирана в промишлен сектор от този вид при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на дъмпингов внос, от продажбата на сходния продукт в Съюза.
(150)
Поради това нивото на отстраняване на вредата бе изчислено на базата на сравнение на среднопретеглената цена на дъмпинговия внос, установена за целите на изчисляването на подбиването на цената от съображение 77 по-горе, с невредоносната цена на промишлеността на Съюза за сходния продукт. Невредоносната цена бе установена, като към производствените разходи се добави разумно равнище на печалба. Целевият марж на печалбата бе временно определен на 5 %, както бе посочено в съображение 95.
(151)
Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това беше изразена като процент от средната обща цена CIF на вноса, вж. съображение 154.
8.2. Временни мерки
(152)
С оглед на изложеното по-горе се счита, че в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент спрямо вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мита на равнището на по-ниската от двете стойности - на дъмпинговия марж или маржа на вредата, съгласно правилото за по-ниското мито.
(153)
Що се отнася до успоредното антисубсидийно разследване съгласно член 14, параграф 1 от основния регламент и член 24, параграф 1, втората алинея от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. за защита срещу субсидиран внос от страни, които не са членки на Европейската общност (5), не се допуска едновременно налагане на антидъмпингово и изравнително мито при разглеждане на един и същ случай, възникнал поради дъмпинг или наличие на експортно субсидиране. Всички схеми за субсидиране, разгледани във временния антисубсидиен регламент (6), се отнасят за експортното субсидиране. Съответните временни антидъмпингови митнически ставки на оказалите съдействие производители са следователно съответно коригирани.
(154)
Въз основа на изложеното по-горе временните антидъмпингови митнически ставки са установени при съпоставка на маржовете на вредата, дъмпинговите маржове и ставките на изравнителното мито. Следователно предложените антидъмпингови мита са, както следва:
(В проценти)
Дружество
Марж на вредата
Дъмпингов марж
Ставка на изравнителното мито
Ставка на временното антидъмпингово мито
Rajaraatna Metal Industries
17,2
32,3
4,3
12,9
Venus group
26,1
30,4
3,2
22,9
Viraj Profiles
32,1
24,4
0,0
24,4
Оказали съдействие дружества, които не са включени в извадката
24,0
28,0
3,8
20,2
Всички други дружества
32,1
32,3
4,3
27,8
(155)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от Индия, който е произведен от съответните дружества, т.е. от посочените конкретни правни субекти. Внесеният разглеждан продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително субекти, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митото, приложимо по отношение на „всички други дружества“.
(156)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални ставки на антидъмпинговото мито за дружествата (напр. след промяна на наименованието на правния субект или след създаване на нови структури за производство или продажби) следва незабавно да се изпраща до Комисията (7) заедно с цялата относима информация, по-специално във връзка с всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, например във връзка с промяна на наименованието или промяна в структурите за производство и продажби. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен, като списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки, бъде актуализиран.
(157)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за тези производители, които през ПР не са осъществили износ за Съюза.
9. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(158)
В интерес на доброто управление следва да се определи период, в който заинтересованите страни, които са заявили интереса си в срока, определен в известието за започване, могат да представят становищата си в писмен вид и да поискат изслушване. Освен това следва да се отбележи, че направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на антидъмпинговите мита са временни и е възможно да бъдат преразгледани при изготвянето на окончателните констатации,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
-
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром,
-
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия.
2. Ставките на временното антидъмпингово мито, приложими към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване за продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, са следните:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Raajratna, Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
12,9
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
22,9
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
22,9
B777
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
22,9
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
22,9
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra
24,4
B780
Дружества, изброени в приложението
20,2
B781
Всички други дружества
27,8
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, заинтересованите страни могат да поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят в писмена форма своите становища и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 засегнатите страни имат право на коментар по прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за срок от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 3 май 2013 година.
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 418/2013,
3. mai 2013,
millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatava Indiast pärit roostevaba terastraadi impordi suhtes
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 7,
olles konsulteerinud nõuandekomiteega,
ning arvestades järgmist:
1. MENETLUS
1.1. Algatamine
(1)
Euroopa Komisjon avaldas 10. augustil 2012. aastal Euroopa Liidu Teatajas teate (2) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Indiast (edaspidi „asjaomane riik”) pärit teatava roostevaba terastraadi impordi suhtes Euroopa Liitu (edaspidi „algatamisteade”).
(2)
Samal päeval avaldas Euroopa Komisjon Euroopa Liidu Teatajas (3) teate subsiidiumivastase menetluse algatamise kohta teatava Indiast pärit roostevaba terastraadi impordi suhtes Euroopa Liitu ning algatas eraldi menetluse (edaspidi „subsiidiumivastane menetlus”).
(3)
Dumpinguvastane menetlus algatati pärast seda, kui Euroopa raua- ja terasetööstuse liit (Eurofer) (edaspidi „kaebuse esitaja”) esitas 28. juunil 2012. aastal kaebuse tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 50 % liidu teatava roostevaba terastraadi kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid kõnealuse toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti piisavaks uurimise alustamiseks.
1.2. Uurimisega seotud isikud
(4)
Komisjon teavitas ametlikult kaebuse esitajat, teisi teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid eksportivaid tootjaid, teadaolevaid importijaid ja kasutajaid ning India ametiasutusi uurimise alustamisest.
(5)
Huvitatud isikutele anti võimalus esitada oma seisukohad kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates ette nähtud tähtaja jooksul. Kõikidele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, võimaldati ärakuulamine.
(6)
Arvestades menetlusse kaasatud asjaomase riigi eksportivate tootjate, sõltumatute importijate ja liidu tootjate suurt arvu ning selleks et lõpetada uurimine ettenähtud aja jooksul, teatas komisjon algatamisteates, et ta oli otsustanud piirduda mõistliku arvu asjaomase riigi eksportivate tootjatega, sõltumatute importijatega ja liidu tootjatega, keda uuritakse valimi moodustamise abil vastavalt algmääruse artiklile 17 (sellele protsessile viidatakse ka kui väljavõttelisele uuringule).
1.2.1. Eksportivate tootjate väljavõtteline uuring
(7)
Selleks et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning selle vajalikkuse korral valim moodustada, paluti kõigil asjaomase riigi eksportivatel tootjatel anda endast komisjonile teada ja esitada algatamisteates täpsustatud teave.
(8)
Kokku esitas nõutud teabe ja oli nõus valimisse kaasamisega 18 eksportivat tootjat, sealhulgas mõned samasse kontserni kuuluvad tootjad. Neist seitse palus individuaalset kontrollimist juhul, kui nad peaksid valimist välja jääma. Nendest koostööd tegevatest äriühingutest 15 andis teada roostevaba terastraadi eksportimisest liitu uurimisperioodi jooksul. Sellepärast moodustati valim nende 15 eksportiva tootja esitatud teabe alusel.
(9)
Kooskõlas algmääruse artikliga 17 koostas komisjon valimi Euroopa Liitu suunatud vaatlusaluse toote suurima tüüpilise ekspordimahu põhjal, mida oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Valimisse kuulusid kaks eraldiseisvat äriühingut ja üks äriühingute rühm, mis koosnes neljast seotud äriühingust. Kokku esindasid nad rohkem kui 63 % vaatlusaluse toote liitu suunatud ekspordi kogumahust.
(10)
Kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 2 konsulteeriti tüüpilise valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjatega ja asjaomase riigi ametiasutustega. Valimi moodustamise kohta ei esitatud ühtegi märkust.
(11)
Nagu on öeldud põhjenduses 9, piirduti valimi puhul mõistliku arvu äriühingutega, keda oleks ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Menetluse huvides uuritud äriühingud on loetletud põhjenduses 19.
(12)
Nagu osutatud põhjenduses 8, saadi esialgu 7 individuaalse kontrollimise taotlust. Leiti, et individuaalne hindamine oleks põhjendamatult koormav ja takistaks uurimise õigeaegset lõpetamist.
(13)
Siiski uuritakse ülejäänud uurimisaja jooksul nende eksportijate taotlusi, kes esitasid vajaliku teabe ettenähtud aja jooksul.
1.2.2. Liidu tootjate väljavõtteline uuring
(14)
Komisjon teatas algatamisteates, et ta oli moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Sellesse valimisse kuulus alguses viis tootjat, kes olid komisjonile enne uurimise alustamist teada kui liidus roostevaba terastraadi tootjad. Komisjon moodustas valimi müügi, tootmismahu ja geograafilise asukoha alusel. Algatamisteates kutsuti ka huvitatud isikuid esitama oma seisukohti esialgse valimi kohta. Kavandatava valimi kohta märkusi ei esitatud. Küsimustikule antud vastuste analüüsist selgus, et ühel valitud liidu tootjal oli seotud äriühing, mis oli samuti kaasatud roostevaba terastraadi tootmisse ja müüki. Sellepärast lisati ka see seotud äriühing valimisse. Seega esindasid kuus valimisse kaasatud liidu tootjat 46,5 % liidu arvestuslikust kogutoodangust. Valimit peetakse liidu tootmisharu jaoks tüüpiliseks.
1.2.3. Importijate väljavõtteline uuring
(15)
Selleks et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõttelise uuringu teostamine on vajalik, ning vajalikkuse korral moodustada valim, paluti kõigil sõltumatutel importijatel anda endast komisjonile teada ja esitada algatamisteates täpsustatud teave.
(16)
Kokku esitas nõutud teabe ja nõustus valimisse kaasamisega üheksa sõltumatut importijat. Komisjon valis suurimate liitu suunatud impordimahtude alusel valimisse kolm äriühingut, kelle toodang moodustas uurimisperioodil 23,8 % India impordist liitu. Kaks valimisse valitud importijat ei vastanud aga küsimustikule. Sellepärast ei olnud uurimise selles etapis võimalik kasutada väljavõttelist uuringut ning ülejäänud uurimisaja jooksul püütakse importijatega taas koostööd teha.
1.2.4. Vastused küsimustikule ja kontrollkäigud
(17)
Küsimustikud saadeti kolmele valimisse kaasatud India eksportivale tootjale (eksportivate tootjate rühmale), individuaalset hindamist taotlenud eksportivatele tootjatele, kuuele valimisse kaasatud liidu tootjale, kolmele valimisse kaasatud sõltumatule importijale ja üheksale teadaolevale kasutajale.
(18)
Küsimustikule vastas kolm valimisse kaasatud India eksportivat tootjat (eksportivate tootjate rühma) ja kaks individuaalset hindamist taotlenud eksportivat tootjat, kuus valimisse kaasatud liidu tootjat, üks sõltumatu importija ja kolm kasutajat.
(19)
Komisjon kogus ja kontrollis kogu huvitatud isikute esitatud teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu esialgse kindlakstegemise, dumpingust tuleneva kahju ja liidu huvide seisukohast. Kontrollkäigud tehti järgmiste isikute valdustesse:
liidu tootjad:
-
Hagener Feinstahl GmbH, Hagen, Saksamaa;
-
Inoxfil S.A., Igualada, Hispaania;
-
Rodacciai SPA, Milano, Itaalia;
-
Trafilerie Brambilla SPA, Calziocorte, Itaalia;
-
Kontsern Ugitech:
-
Ugitech France S.A., Bourg-en-Bresse, Prantsusmaa;
-
Sprint Metal Edelstahl, Hemer, Saksamaa;
India eksportivad tootjad:
-
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat;
-
Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane, Maharashtra;
-
kontsern Venus:
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra;
-
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra;
-
Hindustan Inox Ltd, Mumbai, Maharashtra.
1.3. Uurimisperiood ja vaatlusalune periood
(20)
Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2011 kuni 31. märtsini 2012 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt olulisi suundumusi vaadeldi ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).
2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE
2.1. Vaatlusalune toode
(21)
Vaatlusalune toode on roostevaba terastraat, mis sisaldab
-
vähemalt 2,5 massiprotsenti või rohkem niklit, välja arvatud traat, mis sisaldab 28 massiprotsenti või rohkem, kuid mitte üle 31 massiprotsendi niklit ja 20 massiprotsenti või rohkem, kuid mitte üle 22 massiprotsendi kroomi,
-
alla 2,5 massiprotsendi niklit, välja arvatud traat, mis sisaldab 13 massiprotsenti või rohkem, kuid mitte üle 25 massiprotsendi kroomi ja 3,5 massiprotsenti või rohkem, kuid mitte üle 6 massiprotsendi alumiiniumi,
praegu liigitatud CN-koodide 7223 00 19 ja 7223 00 99 alla ning on pärit Indiast.
(22)
Üks isik väitis, et esineb „väga tehnilisi” tooteliike, mis erinevad Indias ja ka liidus toodetava vaatlusaluse toote teistest liikidest. Lisaks väideti, et erinevalt muudest Indiast liitu eksporditavatest liikidest ei ole tehniliste liikide puhul tegemist kaubaga, vaid eri tooteliigiga, mida toodetakse kasutamiseks teatavates teraseklassides ja teatavas läbimõõdus ning seepärast tuleks need uurimisest välja jätta.
(23)
Selles etapis näib, et tehnilised liigid moodustasid osa tootemääratlusest ning et võrreldes teiste vaatlusaluste toodetega on neil samad põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused. Lisaks ilmneb, et selliseid tooteliike toodavad ka liidu tootjad; seega hõlmab uurimine ka tehnilisi liike.
2.2. Samasugune toode
(24)
Uurimine näitas, et vaatlusalusel tootel ning tootel, mis on valmistatud ja mida müüakse India siseriiklikul turul, ning samuti liidu tootmisharu valmistatud tootel, mida müüakse liidu turul, on samad põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ja kasutusotstarve. Sellepärast käsitatakse neid esialgu samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.
3. DUMPING
3.1. Sissejuhatus
(25)
Kolme valimisse kaasatud India eksportiva tootja valdustesse tehtud kontrollkäikude ja kogutud teabe järgneva analüüsimise ajal leiti, et nad kõik olid esitanud mõningat teavet, mida ei saanud pidada usaldusväärseks.
(26)
Ühe eksportiva tootja puhul leidis komisjon, et küsimustikule antud vastustes nimetatud kulud ei olnud kooskõlas ega vastanud tootja sisemises raamatupidamissüsteemis sisalduvatele kuludele.
(27)
Eksportiv tootja väitis, et komisjonile edastatud kuluandmete ja kontrollkäigu ajal äriühingusiseses raamatupidamissüsteemis leitud kuluandmete vahel täheldatud erinevused tulenesid vigadest tehingute kirjendamisel ja raamatupidamismeetodites esinevatest erinevustest, eelkõige seoses tooraine tarbimisega. Eksportiv tootja väitis, et äriühingusiseses raamatupidamissüsteemis sisalduvad andmed ei olnud usaldusväärsed ning neid ei tohiks uurimise käigus kasutada. Kuigi eksportiv tootja on kasutanud sama raamatupidamissüsteemi mitu aastat, väitis ta siiski, et komisjon peaks oma analüüsis kasutama küsimustikule vastates esitatud kuluandmeid, mitte aga äriühingusiseses raamatupidamissüsteemis sisalduvaid kuluandmeid.
(28)
Tuleb märkida, et kuigi äriühingusiseses raamatupidamissüsteemis sisaldunud andmed olid kooskõlas eksportiva tootja esitatud auditeeritud finantsaruannetega, ei olnud kontrollkäigu ajal võimalik nende vastavust kontrollida ning seega ei olnud võimalik luua ka seost konkreetselt kõnealuse uurimise jaoks koostatud kulutabelite ja äriühingusiseses raamatupidamissüsteemis sisalduvate andmete vahel. Sellest tulenevalt leitakse kooskõlas algmääruse artikliga 18, et kõnealuse dumpinguvastase uurimise käigus tuleks kasutada eksportiva tootja raamatupidamissüsteemis sisalduvat teavet.
(29)
Sellest tulenevalt kohandas komisjon esialgu kuluandmeid, mille nimetatud eksportiv tootja oli esitanud küsimustikule vastates, kasutades selleks tootja sisemises raamatupidamissüsteemis kättesaadavaid fakte.
(30)
Teise eksportiva tootja puhul leidis komisjon, et komisjoni küsimustikule esitatud vastustes sisalduvad tooraine oste ja tarbimist käsitlevad andmed ei olnud kooskõlas tootja laoarvestussüsteemist leitud andmetega. Eelkõige ilmnes, et jaotus teraseklasside kaupa oli kahes andmeallikas erinev. Komisjon leiab, et teraseklass on peamine faktor lõpptoote maksumuse kindlaksmääramisel. Kui teave teraseklassi kohta ei ole usaldusväärne, moonutab see märkimisväärselt eri tooteliikide kulude ja müügihinna arvutamist ning võib seega olla eksitav.
(31)
Eksportiv tootja väitis siiski, et failid, mis sisaldasid andmeid tooraineostude kohta ja mille komisjon leidis kontrollkäigu ajal, olid mittetäielikud, sest äriühingu teised üksused olid ostnud täiendavalt toorainet, kuid neist ostudest ei oldud teada antud ning need ei sisaldunud failides, mille komisjon kontrollkäigu ajal leidis ja mida ta uuris. Peale selle väitis eksportiv tootja, et täheldatud lahknevused kogustes teraseklasside kaupa tulenesid asjaolust, et mõned teraseklassid kattusid ning tootmisprotsessi mõne osa puhul ei olnud võimalik individuaalsete teraseklasside tasandil arvestust pidada.
(32)
Komisjon märgib siiski, et äriühingu eeltoodud väited tooraine täiendava ostmise kohta ei ole piisavad selgitamaks täheldatud lahknevusi üksikute teraseklasside tasandil. Samuti märgib komisjon, et äriühing on väitnud, et kõigis tootmisetappides ei ole võimalik täpset arvestust pidada üksikute teraseklasside kaupa. See väide vähendab teraseklasside arvestussüsteemi usaldusväärsust veelgi. Seepärast tuleb teraseklasside kohta esitatud teavet esialgu käsitada eksitavana.
(33)
Komisjon leiab, et esitatud andmed, mis käsitlesid tooraine jaotust teraseklasside kaupa, ei ole usaldusväärsed ning neid ei peaks esialgu arvesse võtma ning et otsused tuleks teha kättesaadavate faktide alusel vastavalt algmääruse artiklile 18. Kuna arvestussüsteem ei olnud tervikuna usaldusväärne, ei olnud võimalik teha otsuseid aruandes kajastatud teraseklasside alusel. Sellepärast kasutati kõiki tooteid hõlmava üldise dumpingumarginaali arvutamiseks kogu tooraine kui terviku kogutarbimist, võtmata arvesse jaotust teraseklasside kaupa.
(34)
Kolmanda eksportiva tootja puhul leidis komisjon kontrollkäigu ajal samuti muu hulgas, et küsimustikule esitatud vastustes toorainevoogude kohta sisalduvad andmed ei olnud kooskõlas tootja raamatupidamissüsteemis sisalduvate andmetega. Ilmnes, et jaotus teraseklasside kaupa oli kahes andmeallikas erinev.
(35)
Kuigi eksportiv tootja tunnistas, et küsimustikule antud vastused sisaldasid mõningaid vigu, väitis ta siiski, et kui võtta arvesse varudes toimunud muutusi, on tooraine üldkogustes täheldatud erinevused siiski võimalik kooskõlla viia. Samuti väitis äriühing, et osaliselt kattuvad teraseklassid ei võimalda andmeid täielikult kooskõlla viia iga üksiku teraseklassi kaupa. See väide vähendab teraseklasside arvestussüsteemi usaldusväärsust veelgi. Seepärast tuleb teraseklasside kohta esitatud teavet käsitada eksitavana.
(36)
Komisjon leiab, et esitatud andmed, mis käsitlesid tooraine jaotust teraseklasside kaupa, ei ole usaldusväärsed ning neid ei peaks esialgu arvesse võtma ning et otsused tuleks teha kättesaadavate faktide alusel vastavalt algmääruse artiklile 18. Kuna arvestussüsteem ei olnud tervikuna usaldusväärne, ei olnud võimalik teha otsuseid aruandes kajastatud teraseklasside alusel. Sellepärast kasutati kõiki tooteid hõlmava üldise dumpingumarginaali arvutamiseks kogu tooraine kui terviku kogutarbimist, võtmata arvesse jaotust teraseklasside kaupa.
(37)
Kõigile eksportivatele tootjatele saadeti individuaalne kiri, kus esitati konkreetsed ja üksikasjalikud põhjendused, miks leiti, et mõningad küsimustikule esitatud vastustes sisalduvad andmed ei olnud vastuvõetavad. Neid teavitati ka sellest, et komisjon kavatses teha esialgsed järeldused kättesaadavate faktide alusel vastavalt algmääruse artiklile 18.
(38)
Kõigile kolmele eksportivale tootjale anti võimalus esitada märkused ja taotleda ärakuulamist, mida neile ka võimaldati. Samuti esitasid nad kirjalikult oma tähelepanekud seoses algmääruse artikli 18 võimaliku kohaldamisega. Äriühingutelt saadud selgitused ei olnud aga piisavad eespool osutatud probleemide lahendamiseks, mille tõttu mõned andmed asendati parimate kättesaadavate andmetega.
3.2. Normaalväärtus
(39)
Normaalväärtuse kindlakstegemiseks uuris komisjon kõigepealt iga valimisse kaasatud eksportiva tootja puhul, kas sõltumatutele klientidele müüdava samasuguse toote omamaise müügi kogumaht oli tüüpiline, st kas sellise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % vaatlusaluse toote liitu suunatud ekspordi kogumüügimahust uurimisperioodi jooksul kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 2. Komisjon leidis, et samasuguse toote üldine müük siseriiklikul turul iga valimisse kaasatud tootja puhul oli tüüpiline.
(40)
Seejärel tegi komisjon nende valimisse kaasatud tootjate puhul, kellel oli tüüpiline omamaine kogumüük, kindlaks need siseriiklikul turul müüdavad tooteliigid, mis olid liitu eksportimiseks müüdud tooteliikidega identsed või otseselt võrreldavad.
(41)
Kuid nagu on jaotises 3.1 selgitatud, tugineti kahe eksportiva tootja puhul allpool kirjeldatud võrdluse käigus kõikidele toodetele koos, mitte ei võrreldud igat tooteliiki eraldi.
(42)
Iga tooteliigi puhul, mida iga valimisse kaasatud tootja müüs siseriiklikul turul ning mis leiti olevat identne või võrreldav liitu ekspordiks müüdud tooteliigiga, uuriti, kas omamaine müük oli piisavalt tüüpiline algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses. Konkreetse tooteliigi omamaist müüki käsitati piisavalt tüüpilisena, kui kõnealuse tooteliigi omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele uurimisperioodi jooksul moodustas vähemalt 5 % liitu ekspordiks suunatud identse või võrreldava tooteliigi müügi kogumahust.
(43)
Seejärel uuris komisjon, kas iga valimisse kaasatud tootja omamaist müüki võib algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt pidada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunuks. Selleks tehti kindlaks, kui suure osa moodustas uurimisperioodil kasumlik müük sõltumatutele klientidele omamaisel turul.
(44)
Kui tootmiskuludega võrduva või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas üle 80 % selle tooteliigi müügi kogumahust ja selle tooteliigi kaalutud keskmine hind võrdus ühiku tootmiskuludega või ületas neid, arvutati normaalväärtus tegeliku omamaise hinna alusel omamaise kogumüügi hindade kaalutud keskmisena uurimisperioodil, olenemata sellest, kas see müük oli kasumlik või mitte.
(45)
Kui tooteliigi kasumlik müük moodustas seda liiki toote müügi kogumahust kuni 80 % või kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli ühiku tootmiskuludest väiksem, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis arvutati kõnealuse tooteliigi üksnes kasumliku omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena uurimisperioodil.
(46)
Kui kõikide tooteliikide müük oli kahjumlik, tähendas see, et neid ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse raames.
(47)
Kui tavapärase kaubandustegevuse käigus ei toimunud samasuguse toote müüki või siseriiklikul turul ei müüdud tooteliiki tüüpilises koguses, arvutas komisjon normaalväärtuse kooskõlas algmääruse artikli 2 lõigetega 3 ja 6.
(48)
Normaalväärtuse arvutamiseks liideti uurimisperioodi aegsele keskmisele tootmiskulule - mida vajaduse korral kohandati - kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kaalutud keskmine kasum, mida valimisse kaasatud eksportivad tootjad said uurimisperioodil samasuguse toote tavapärase kaubandustegevuse raames toimunud omamaiselt müügilt. Vajaduse korral - eelkõige vastavalt eespool jaotises 3.1 selgitatule - korrigeeriti tootmiskulusid ning müügi-, üld- ja halduskulusid enne nende kasutamist tavapärase kaubandustegevuse hindamisel ja normaalväärtuse arvutamisel.
(49)
Iga äriühing saab eraldi arvutused, mida kasutati nende normaalväärtuste kindlaksmääramisel, ning neile antakse võimalus märkuste esitamiseks.
3.3. Ekspordihind
(50)
Valimisse kaasatud eksportivad tootjad eksportisid liitu kas otse sõltumatutele klientidele või seotud äriühingute kaudu.
(51)
Kui vaatlusalust toodet eksporditi otse sõltumatutele klientidele liidus, määrati ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt, see tähendab tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade alusel.
(52)
Kui eksport liitu toimus seotud äriühingu kaudu, määrati ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt, see tähendab hinna põhjal, millega importtooteid esimest korda sõltumatule ostjale edasi müüdi. Sel juhul kohandati kõiki kulusid, mida kanti importimise ja edasimüügi vahel, sealhulgas tollimakse ja muid makse, ning samuti müügi-, üld- ja halduskulusid ja kasumit. Kasutati asjaomase importija müügi-, üld- ja halduskulusid ning mõistlik kasumimarginaal määrati kindlaks kasumimarginaali alusel, mille saavutas vaatlusaluse toote sõltumatu importija.
3.4. Võrdlus
(53)
Valimisse kaasatud eksportivate tootjate toote normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasehinna alusel.
(54)
Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10.
(55)
Selle alusel kohandati transpordi-, meretranspordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid, pakendamis- ja laenukulusid, allahindlusi ja vahenduskulusid, kui oli selge, et need mõjutasid hindade võrreldavust.
3.5. Dumpingumarginaalid
(56)
Nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõigetes 11 ja 12, võrreldi iga valimisse kaasatud äriühingu puhul samasuguse toote kohta kindlaks määratud kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote kaalutud keskmise ekspordihinnaga.
(57)
Kuna algmääruse artiklit 18 kohaldati kõigi kolme valimisse kaasatud eksportiva tootja suhtes, ei olnud valimist välja jäetud koostööd tegevate eksportivate tootjate dumpingumarginaali võimalik kindlaks teha valimisse kaasatud äriühingute keskmise dumpingumarginaali alusel kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 6.
(58)
Sel juhul peeti asjakohaseks määrata esialgu kindlaks valimist välja jäetud koostööd tegevate tootjate dumpingumarginaal nende ekspordihinna alusel, lähtuvalt Eurostati impordistatistikast, ning valimisse kaasatud India importijate jaoks määratud keskmise normaalväärtuse alusel, kuivõrd keskmist normaalväärtust ei olnud mõjutanud algmääruse artikli 18 kohaldamine.
(59)
Sellest lähtuvalt arvutati valimist välja jäetud koostööd tegevate äriühingute dumpingumarginaaliks esialgu 28,0 %.
(60)
Kõikide teiste India eksportivate tootjate puhul määras komisjon kõigepealt kindlaks koostöö taseme. Selleks võrreldi väljavõttelise uuringu küsimuste vastustes näidatud ekspordi kogumahte ja Eurostati impordistatistikal põhinevat koguimporti Indiast. Kuna koostöö tase oli kõrge, määrati dumpingu jääkmarginaali tasemeks valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul tuvastatud kõrgeim dumpingumarginaal.
(61)
Selle alusel määrati esialgseks üleriigiliseks dumpingutasemeks 32,3 %.
(62)
Sellest lähtuvalt on esialgsed kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, järgmised:
(protsentides)
Äriühing
Ajutine dumpingumarginaal
Raajratna Metal Industries
32,3
Kontsern Venus
30,4
Viraj Profiles
24,4
Koostööd tegevad valimist välja jäetud äriühingud
28,0
Kõik muud äriühingud
32,3
4. LIIDU TOOTMISHARU
4.1. Liidu tootmisharu
(63)
Samasuguseid tooteid valmistas 27 liidu tootjat. Nad moodustavad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning edaspidi viidatakse neile kui liidu tootmisharule.
4.2. Liidu toodang
(64)
Selleks et kindlaks määrata liidu kogutoodang uurimisperioodil, kasutati kogu kättesaadavat teavet liidu tootmisharu kohta, näiteks kaebuses esitatud teavet, liidu tootjatelt enne ja pärast uurimise alustamist kogutud andmeid ning valimisse kaasatud liidu tootjate antud vastuseid küsimustikule.
(65)
Tuleb märkida, et üks India eksportiva tootjaga seotud liidu tootja, kes oli vastu uurimise algatamisele, on samuti kaasatud liidu tootmisharu määratlusse.
(66)
Selle alusel oli liidu kogutoodang uurimisperioodil hinnanguliselt umbes 139 141 tonni. See näitaja hõlmab kõigi nende liidu tootjate toodangut, kes andsid endast teada, ning nende ülejäänud liidu tootjate hinnangulist toodangumahtu, kes ei andnud endast uurimise käigus teada.
4.3. Liidu tootjate väljavõtteline uuring
(67)
Nagu on märgitud põhjenduses 14, kaasati valimisse kuus liidu tootjat, kes esindasid 46,5 % samalaadse toote arvestuslikust kogutoodangust liidus.
5. KAHJU
5.1. Liidu tarbimine
(68)
Liidu tarbimine määrati kindlaks liidu tootmisharu kogumüügimahu alusel liidu turul ja koguimpordi alusel. 2009. aasta puhul täheldati pretsedenditult kõrgeid niklihindu - mis on peamine tooraine vaatlusaluse toote ja samasuguse toote valmistamiseks - ja finantskriisi ülemaailmset negatiivset mõju ning nende kahe teguri tõttu oli liidu tarbimine tol aastal eriti väike. Kuid nagu allpool esitatud tabelist selgub, siis turu olukord paranes ning liidu tarbimine suurenes 50 % ajavahemikul 2009. aastast kuni uurimisperioodini.
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Tarbimine (tonnides)
131 436
187 280
196 476
197 327
Indeks (2009 = 100)
100
142
149
150
Allikas:
Eurostat, kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused.
5.2. Import liitu vaatlusalusest riigist
5.2.1. Asjaomase impordi maht ja turuosa
(69)
Leiti, et dumpinguhinnaga import liitu koostööd tegevatelt eksportivatelt tootjatelt suurenes vaatlusalusel perioodil mahu ja turuosa mõttes järgmiselt:
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Maht
16 847
29 053
36 720
35 398
Indeks (2009 = 100)
100
172
218
210
Turuosa (%)
12,8
15,5
18,7
17,9
Indeks (2009 = 100)
100
121
146
140
Allikas:
Eurostat, kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused.
(70)
Impordimahud Indiast kasvasid vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, nimelt 110 %. Kasvu täheldati eelkõige aastatel 2009-2010, mil import Indiast suurenes 72 % ja liidu tarbimine kasvas 42 %. Kuid kuigi tarbimine kasvas ajavahemikul 2010. aastast uurimisperioodini ainult 5 %, siis India impordi maht jätkas samal perioodil märkimisväärset suurenemist, kasvades 22 % võrra.
(71)
Indiast pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa on vaatlusaluse perioodi jooksul kasvanud märkimisväärselt, 40 % võrra.
5.2.2. Impordihinnad ja hindade allalöömine
(72)
Nagu selgitatud põhjenduses 22, väljendas üks isik muret asjaolu pärast, et dumpinguvastases küsimustikus ei olnud võimalik eristada vaatlusaluse toote teatavaid liike, mis on selle isiku arvates erinevad.
(73)
Küsimustikus lahendati osutatud probleem toote kontrollnumbrite suurendamise kaudu, et uurimise käigus oleks võimalik eristada asjaomaseid liike ning teha eelkõige hinnavõrdlusi. Uurimise selles etapis selgus, et India eksportivad tootjad eksportisid väga tehnilisi liike vaid piiratud kogustes. Sellele vaatamata märgitakse, et toote kontrollnumbritesse tehtud muudatused tagasid selle, et teatavate tooteliikide hindasid sai otse võrrelda samasuguste tooteliikide hindadega.
(74)
Allpool esitatud tabelis on toodud dumpinguhinnaga impordi keskmine:
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Keskmine hind eurodes tonni kohta
2 372
2 801
3 246
3 196
Indeks (2009 = 100)
100
118
137
135
Allikas:
Eurostat ja küsimustike vastused.
(75)
Indiast pärit impordi keskmine hind kasvas vaatlusalusel perioodil 35 %, kuid jäi alla liidu tootmisharu müügihinna samal perioodil (vt põhjendus 93). See selgitab impordimahu olulist kasvu ja India eksportijate turuosa märkimisväärset, 40 % kasvu samal perioodil.
(76)
Selleks et kindlaks teha hindade allalöömine uurimisperioodil, võrreldi valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmisi müügihindu tooteliikide kaupa - mida küsiti sõltumatutelt klientidelt liidu turul ja mis olid kohandatud tehasehindade tasemele - vastavate kaalutud keskmiste dumpinguhindadega impordi puhul tooteliigi kohta, mida valimisse kaasatud India tootjad küsisid esimeselt sõltumatult kliendilt liidu turul ning mis tehti kindlaks CIF-hinna alusel ja mida oli asjakohaselt kohandatud impordijärgsete kuludega.
(77)
Võrdluse tulemus - väljendatuna protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest uurimisperioodil - näitas, et asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi kaalutud keskmine hindade allalöömise marginaal on liidu turul 15 %. Dumpinguhinnaga impordi madalam hind võrreldes liidu hindadega vaatlusaluse perioodi jooksul selgitab India impordimahu ja India impordi turuosa märkimisväärset kasvu ajavahemikul 2009. aastast kuni uurimisperioodini.
5.3. Liidu tootmisharu majanduslik olukord
5.3.1. Sissejuhatavad märkused
(78)
Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 5 sisaldas liidu tootmisharule avalduva Indiast pärit dumpinguhinnaga impordi mõju käsitlev uuring hinnangut kõikide liidu tootmisharu seisundit mõjutavate asjakohaste majandusnäitajate kohta vaatlusalusel perioodil.
(79)
Nagu öeldud põhjenduses 14, kasutati väljavõttelist uuringut eesmärgiga uurida võimalikku kahju liidu tootmisharule.
(80)
Kahju analüüsimiseks eristas komisjon makromajanduslikke ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Sellega seoses hinnati liidu tootmisharu majanduslikku olukorda a) makromajanduslike näitajate alusel, nimelt selliste indikaatorite alusel, nagu tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa ja kasv, tööhõive, tootlikkus, tegeliku dumpingumarginaali suurusjärk ja varasemast dumpingust taastumine (selleks koguti andmeid kogu liidu tootmisharu tasandil) ning b) mikromajanduslike näitajate alusel, nimelt selliste indikaatorite alusel nagu keskmised ühikuhinnad, ühikukulu, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime, aktsiad ja tööjõukulud (selleks koguti andmeid valimisse kaasatud liidu tootjate tasandil).
(81)
On märkimisväärne, et makromajanduslike näitajate ja eelkõige valimist välja jäänud liidu tootjaid käsitlevate andmete kindlaksmääramiseks uurimisperioodil kasutati kogu kättesaadavat teavet liidu tootmisharu kohta, sealhulgas kaebuses esitatud teavet, liidu tootjatelt enne ja pärast uurimise alustamist kogutud andmeid ning valimisse kaasatud liidu tootjate vastuseid küsimustikule.
(82)
Mikromajanduslikud näitajad tehti kindlaks valimisse kaasatud liidu tootjate poolt küsimustikule esitatud vastustes sisalduva teabe põhjal.
5.3.2. Makromajanduslikud näitajad
a) Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine
(83)
Liidu tootmise, tootmisvõimsuse ja selle võimsuse rakendamise suundumused arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt:
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Tootmismaht (tonnides)
105 646
140 363
138 795
139 141
Indeks (2009 = 100)
100
133
131
132
Tootmisvõimsus (tonnides)
244 236
246 324
245 922
246 599
Indeks (2009 = 100)
100
101
101
101
Tootmisvõimsuse rakendamine (%)
43
57
56
56
Indeks (2009 = 100)
100
132
130
130
Allikas:
kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused.
(84)
Liidu tootmine kasvas vaatlusalusel perioodil 32 %, peegeldades teatava piirini tarbimise positiivset arengut. Samas vähenesid 2010. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal tootmismahud.
(85)
Kuigi tootmisvõimsuse rakendamine paranes ja kasvas vaatlusalusel perioodil 13 protsendipunkti, siis tootmisvõimsus oli sel perioodil põhimõtteliselt stabiilne.
b) Müügimaht, turuosa ja kasv
(86)
Müügimahtu, turuosa ja kasvu käsitlevad suundumused arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt:
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Müügimaht (tonnides)
88 796
124 641
124 007
124 217
Indeks (2009 = 100)
100
140
140
140
Turuosa (%)
67,6
66,6
63,1
62,9
Indeks (2009 = 100)
100
98
93
93
Allikas:
kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused.
(87)
Pärast märkimisväärset kasvu suureneva tarbimise kontekstis aastatel 2009-2010 vähenesid sõltumatutele klientidele müügi mahud ega suurenenud enam nõudluse jätkuva kasvu tõttu (4,9 % aastatel 2010-2011). Seda peegeldab ka lõppvarude kasv, mis oli vaatlusalusel perioodil üldiselt 41 %, nagu on näidatud põhjenduses 100.
(88)
Peale selle langes liidu tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil 4,7 protsendipunkti, olenemata tarbimise ühtlasest 50 % kasvust.
(89)
Nagu öeldud põhjenduses 68, kasvas liidu tarbimine ajavahemikul 2009. aastast kuni uurimisperioodini 50 %, samas kui dumpinguhinnaga impordi maht kasvas samal perioodil märkimisväärselt, nimelt 110 %, nagu on öeldud põhjenduses 70. Seega langes suurem osa liidu turu kasvust ajavahemikul 2009. aastast kuni uurimisperioodini enamasti dumpinguhinnaga impordi arvele, samas kui liidu tootmisharu müük liidus kasvas 40 % sama perioodi jooksul. See tõendab, et liidu tootmisharu ei saanud täielikult kasu liidu tarbimise hiljutisest kasvust dumpinguhinnaga impordi turuosa suurenemise tõttu.
c) Tööhõive ja tootlikkus
(90)
Olenemata põhjendustes 94-99 kirjeldatud raskest finantsolukorrast oli liidu tootmisharu tööhõive vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilne. Võttes arvesse suurenenud tootmismahtu (vt põhjendus 84), kasvas tootlikkus - mida mõõdetakse toodanguna tonnides töötaja kohta aastas - samal perioodil 30 %, mis annab alust arvata, et liidu tootmisharu tegi märkimisväärseid jõupingutusi oma tõhususe parandamiseks.
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Töötajate arv
1 726
1 687
1 729
1 747
Indeks (2009 = 100)
100
98
100
101
Tootlikkus (ühikut töötaja kohta)
61
83
80
80
Indeks (2009 = 100)
100
136
131
130
Allikas:
kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused.
d) Tegeliku dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine
(91)
Kolme valimisse kaasatud India eksportiva tootja dumpingumarginaalid on kõrgemad miinimumtasemest (vt põhjendus 62). Võttes arvesse vaatlusaluse toote sektorit, Indiast pärit dumpinguhinnaga impordi mahtu, turuosa ja hindu, mida käsitleti eespool, ei saa pidada tegeliku dumpingumarginaali mõju liidu tootmisharule tühiseks.
(92)
Tuletatakse meelde, et 1999. aastal kehtestati vaatlusaluse toote suhtes dumpinguvastased ja subsiidiumivastased meetmed (4). Võttes aga arvesse 1999. aastal võetud meetmete aegumise ja praeguse uurimise vahele jäävat aega, ei ole võimalik saada andmeid varasema dumpingu mõju hindamiseks. Igal juhul ei leitud uurimise käigus tõendeid selle kohta, et tootmisharu toibuks ikka veel varasemast dumpingust.
5.3.3. Mikromajanduslikud näitajad
a) Ühiku keskmine müügihind liidu turul ja ühiku tootmiskulu
(93)
Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine müügihind sõltumatute klientide puhul liidus tõusis vaatlusaluse perioodi jooksul 34 %. Kasv peegeldab samal perioodil tootmisharus toimunud üldist tooraine hinna tõusu. 2011. aastal ja uurimisperioodil suutsid liidu tootjad vaid mõõdukalt hindasid suurendada, et katta suurenevaid tootmiskulusid; nimelt just nii palju, et kasumlikkus oleks natuke üle 1 % 2011. aastal ja säästuläve tasemel uurimisperioodil. Seega, nagu allpool esitatud tabelis sisalduvatest andmetest nähtub, ei võimaldanud isegi müügihinna märkimisväärne tõus liidu tootmisharul saavutada mõistlikku kasumit.
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Ühiku keskmine müügihind liidus sõltumatute klientide puhul
2 988
3 833
4 185
4 018
Indeks (2009 = 100)
100
128
140
134
Ühiku tootmiskulu (eurodes tonni kohta)
3 542
3 931
4 127
4 011
Indeks (2009 = 100)
100
111
117
113
Allikas:
küsimustike vastused.
b) Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime
(94)
Liidu tootjate rahavood, investeeringud, investeeringutasuvus ja nende tootjate kapitali kaasamise võime arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt:
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Müügi kasumlikkus liidus sõltumatute klientide puhul (% müügikäibest)
-18,5
-2,6
1,4
0,2
Rahavoog (eurodes)
-19 790 367
- 226 207
7 778 576
5 096 869
Investeeringud (eurodes)
4 653 604
8 436 096
4 552 443
4 156 522
Indeks (2009 = 100)
100
181
98
89
Investeeringutasuvus (%)
-68,8
-11,2
6,7
0,8
Allikas:
küsimustike vastused.
(95)
Valimisse kaasatud liidu tootjate puhul selgitati kasumlikkus välja samasuguse toote müügist sõltumatutele klientidele saadud maksueelse puhaskasumina, väljendatuna protsendina asjaomasest käibest. 2009. aastal teenisid liidu tootjad kahjumit, kuid 2010. aastal hakkasid nad taastuma kooskõlas tarbimise 50 % kasvuga, mida on kirjeldatud põhjenduses 68. Kuid isegi kui kasumlikkus tõusis veidi, oli 0,2 % kasumitase ikkagi kaugel terasesektoris mõistlikuks peetavast tasemest. Taotletav kasumimarginaal oli esialgu 5 %, mis vastab marginaalile, mille teenimist liidu tootmisharu peab mõeldavaks liidus seda liiki tootmisharus vaatlusaluse toote müügi puhul tavapärastes konkurentsitingimustes, see tähendab dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Lisaks oli 5 % marginaali puhul tegemist maksueelse kasumimarginaaliga, mis on nõuetele mittevastav miinimum ühes teises sama tootmisharu hõlmavas samasuguse toote uurimises.
(96)
Uurimisperioodil õnnestus liidu tootjatel saavutada säästulävi, kuid dumpinguhinnaga impordi avaldatud hinnasurve ei võimaldanud neil viia oma hindu kooskõlla kuludega ja seega saavutada rahuldavaid tulemusi. Seda olukorda selgitatakse ka asjaoluga, et uurimisalust toodet käsitatakse kaubana ning seega on hind peamine faktor, mis suunab tarbijate valikuid.
(97)
Rahavoog, mis näitab tootmisharu suutlikkust oma tegevust ise rahastada ning mis arvutati tegevuse alusel, oli kuni 2010. aastani negatiivne. Kuigi rahavoog 2011. aastal paranes, langes see ajavahemikul 2011. aastast kuni uurimisperioodini 34 %.
(98)
Kasumlikkuse ja rahavoo suundumused vaatlusalusel perioodil piirasid valimisse kaasatud liidu tootjate suutlikkust investeerida oma tegevusse ja mõjusid kahjulikult nende arengule. Selle tulemusel halvenes liidu tootjate suutlikkus kaasata kapitali ja rahastada kulusid. Kuigi valimisse kaasatud liidu tootjatel õnnestus teha 2010. aastal mõningaid investeeringuid, siis hiljem investeeringute maht vähenes. Seda eelkõige uurimisperioodil, mil investeeringute maht vähenes võrreldes 2010. aasta tasemega 51 %. Peale selle, isegi kui investeeringutasuvus - väljendatuna kasumina protsentides investeeringute põhikapitali jääkmaksumusest - muutus 2011. aastal positiivseks, siis uurimisperioodil langes see märkimisväärselt, nimelt 5,9 protsendipunkti, saavutades madala taseme, nimelt 0,8 %.
(99)
Eespool toodut silmas pidades võib järeldada, et valimisse kaasatud liidu tootjate finantstulemused olid uurimisperioodil võrdlemisi nõrgad.
c) Varud
(100)
Valimisse kaasatud liidu tootjate varude tase kasvas vaatlusalusel perioodil 41 %; nende kasv langes kokku turuosa vähenemisega, seda eelkõige uurimisperioodil.
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Lõppvarud (tonnides)
4 395
5 289
5 469
6 214
Indeks (2009 = 100)
100
120
124
141
Allikas:
küsimustike vastused.
d) Tööjõukulud
(101)
Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised tööjõukulud kasvasid vaatlusalusel perioodil tagasihoidlikult, seega ei kujuta need kulud endast määravat tegurit tootmiskulude kasvu puhul.
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)
52 356
57 182
55 907
54 509
Indeks (2009 = 100)
100
109
107
104
Allikas:
küsimustike vastused.
5.4. Järeldus kahju kohta
(102)
Uurimise tulemusel selgus, et liidu tootmisharul ei olnud võimalik täiel määral kasu saada tarbimise kasvust vaatlusalusel perioodil ja eelkõige uurimisperioodil. Aastatel 2009-2010 enamik liidu tootmisharuga seotud kahjunäitajaid kõigepealt suures osas paranes, kuid seejärel jäi tootmisharu majanduslik olukord samaks või isegi halvenes.
(103)
Tõepoolest, õitsva turu kontekstis liidu tootmisharu teatavad näitajad - näiteks tootmis- ja müügimahud - paranesid aastatel 2009-2010 märkimisväärselt, kuid alates 2010. aastast täheldati kasvu aeglustumist. Selline olukord tekkis olenemata tarbimise jätkuvast kasvust.
(104)
Peale selle mõjutas liidu turul eelkõige uurimisperioodil valitsenud hinnasurve olulisel määral liidu tootmisharu finantstulemustega seotud selliseid kahjunäitajad nagu rahavoog, investeeringud ja kasumlikkus. Liidu tootmisharul ei olnud võimalik tõsta oma hindu piisavalt, et katta ajavahemiku 2009-2010 tootmiskulusid. Kuigi ajavahemikul 2009-2011 tootmisharu kasumlikkus paranes ja 2011. aastal teeniti väikest kasumit, nimelt 1,4 %, siis uurimisperioodil hakkas olukord taas halvenema ja sel ajal jõuti vaid säästuläveni. See tähendab, et liidu tootmisharu kapitali kaasamise ja taastumise võime oli samuti kahjustatud.
(105)
Eespool kirjeldatut arvesse võttes jõuti esialgsele järeldusele, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.
6. PÕHJUSLIK SEOS
6.1. Sissejuhatus
(106)
Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 uuris komisjon, kas dumpinguhinnaga import Indiast on põhjustanud liidu tootmisharule kahju ulatuses, mida võiks pidada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud liidu tootmisharu samal ajal kahjustada, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.
6.2. Dumpinguhinnaga impordi mõju
(107)
Uurimise tulemusel selgus, et liidu tarbimine kasvas vaatlusalusel perioodil 50 % ning samal ajal Indiast pärit impordi maht enam kui kahekordistus. Samas langes dumpinguhinnaga impordi kasv kokku langusega liidu tootmisharu müügimahus sõltumatutele klientidele ajavahemikul 2010. aastast kuni uurimisperioodini.
(108)
Seoses vaatlusalusel perioodil liidu turul valitsenud hinnasurvega leiti, et Indiast pärit impordi keskmine hind oli pidevalt madalam liidu tootmisharu keskmisest müügihinnast. Lüües liidu tootmisharu hindu uurimisperioodil alla keskmiselt 15 %, suurenes Indiast pärit impordi turuosa ajavahemikul 2009. aastast uurimisperioodini 40 %, samas kui liidu tootmisharu turuosa vähenes 4,7 protsendipunkti (67,6 %-lt 2009. aastal 62,9 %-le uurimisperioodil). Turuosa kaotus näitab, et liidu tootmisharul oli võimalik saada suurenenud tarbimisest kasu vaid piiratud määral.
(109)
Suurenevaid tootmiskulusid silmas pidades püüdis liidu tootmisharu suurendada ühikuhinda sõltumatute klientide puhul, nagu on näidatud põhjenduses 93. Kuid eespool kirjeldatud hinnasurve tõttu, mida põhjustas Indiast pärit dumpinguhinnaga impordimahtude kasv, ei olnud hinnatõus piisav kasvavate kulude katmiseks. Seega ei suutnud liidu tootmisharu saavutada rahuldavat kasumitaset, mida peeti vajalikuks selle konkreetse tootmisharu puhul.
(110)
Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldati, et Indiast pärit dumpinguhinnaga impordi kiire kasv hinnataseme juures, millega liidu tootmisharu hindu pidevalt alla löödi, oli määravaks teguriks liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju puhul.
6.3. Muude tegurite mõju
6.3.1. Import kolmandatest riikidest
Riik
2009
2010
2011
Uurimisperiood
Hiina RV
Kogus (tonnides)
8 129
10 853
14 360
16 403
Indeks (2009 = 100)
100
134
177
202
Turuosa (%)
6,2
5,8
7,3
8,3
Indeks (2009 = 100)
100
94
118
134
Keskmine hind
1 914
2 607
2 835
2 508
Indeks (2009 = 100)
100
136
148
131
Šveits
Kogus (tonnides)
8 094
10 700
9 187
9 115
Indeks (2009 = 100)
100
132
113
113
Turuosa (%)
6,2
5,7
4,7
4,6
Indeks (2009 = 100)
100
93
75
75
Keskmine hind
3 423
4 063
4 475
4 360
Indeks (2009 = 100)
100
119
131
127
Korea Vabariik
Kogus (tonnides)
4 900
6 775
6 355
6 266
Indeks (2009 = 100)
100
138
130
128
Turuosa (%)
3,7
3,6
3,2
3,2
Indeks (2009 = 100)
100
97
87
85
Keskmine hind
3 717
4 165
4 761
4 627
Indeks (2009 = 100)
100
112
128
124
Kõik kolmandad riigid kokku, v.a India
Kogus (tonnides)
25 793
33 586
35 749
37 712
Indeks (2009 = 100)
100
130
139
146
Turuosa (%)
19,6
17,9
18,2
19,1
Indeks (2009 = 100)
100
91
93
97
Keskmine hind
3 609
4 214
4 748
4 483
Indeks (2009 = 100)
100
117
132
124
(111)
Lisaks Indiast pärit dumpinguhinnaga impordile, mis moodustas uurimisperioodil 48 % kogu impordist liidu turule, oli ka muid impordiallikaid, sealhulgas Hiina Rahvavabariik, Korea ja Šveits, mida tuli põhjusliku seose kontekstis uurida.
(112)
Uurimise käigus selgus, et Korea ja Šveitsi eksportivate tootjate keskmine müügihind jäi vaatlusalusel perioodil ja eriti uurimisperioodil kõrgemale India eksportivate tootjate müügihinnast ja liidu tootmisharu müügihinnast. Peale selle vähenes nende turuosa uurimisperioodil vastavalt 0,5 ja 1,6 protsendipunkti.
(113)
Hiina Rahvavabariigist pärit impordi keskmine hind oli väiksem liidu tootmisharu hinnatasemest ning nimetatud riigi turuosa näitas vaatlusalusel perioodil kasvutrendi. Uurimise käigus selgus, et Hiina impordi tootevalik on erinev ning et Hiina tooted ei konkureeri otse liidu tööstusharu ega Indiast pärit toodetega. Seepärast leitakse, et Hiina eksport ei saanud märkimisväärselt mõjutada põhilisi tooteliike, mida liidu tootmisharu müüb liidu turul. Seega leiti, et Hiinast pärit impordi tekitatud kahju liidu tootmisharule on minimaalne.
(114)
Sellele vaatamata väitis üks eksportiv tootja, et uurimine oleks pidanud hõlmama roostevaba terastraadi importi Hiina Rahvavabariigist, Korea Vabariigist ja Šveitsist.
(115)
Lisaks eespool esitatud faktidele ja kaalutlustele tuleb märkida, et alates menetluse algatamisest kuni praeguseni puuduvad sellised tõendid dumpingu, kahju ja põhjusliku seose kohta, mis oleks õigustanud eespool osutatud riikidest pärit importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamist. Ka tõendite olemasolu korral, mis oleks õigustanud muu impordi kontrollimist, ei saa pidada diskrimineerivaks dumpinguvastase menetluse algatamist vaid India impordi suhtes. Väide, nagu oleks uurimine pidanud hõlmama kõiki neid riike, ei ole seepärast põhjendatud ning see lükatakse tagasi.
(116)
Eespool toodut arvesse võttes järeldati, et kolmandatest riikidest pärit eksport ei suurendanud märkimisväärselt liidu tootmisharu kantud kahju.
6.3.2. Liidu tootmisharu eksporditegevus
(117)
Liidu tootmisharu kogueksport vaatlusaluse toote puhul moodustas uurimisperioodil 8,5 % kogutootmisest. Seda olukorda kinnitab valimisse kaasatud liidu tootjate eksport sõltumatutele klientidele. Nende tootjate eksport moodustas uurimisperioodil 7 % tootmisest ja hinnad olid 36 % kõrgemad kui hinnad ELi turul samal perioodil. Sellele tuginedes võib järeldada, et liidu tootmisharu eksporditegevus ei saanud olla olulise kahju potentsiaalne põhjus.
6.3.3. Majanduskriis ja toorainehinnad
(118)
Nagu on öeldud põhjenduses 68, oli tarbimine 2009. aastal eriti väike nikli äärmiselt kõrge hinna ja majanduskriisi avaldatud mõju tõttu. Selline olukord selgitab kindlasti, miks liidu tootmisharu finantsolukord oli 2009. aastal eriti halb. Sellegipoolest väärib mainimist, et olukorras, kus tarbimine alates 2010. aastast suurenes, erinesid madala dumpinguhinnaga impordi tulemused liidu tootmisharu tulemustest.
(119)
Uurimine näitas, et isegi majanduse üldise taastumise ajal ei olnud liidu tootmisharu suuteline kasu saama kasvavast tarbimisest ja kaotas turuosa kogu vaatlusaluse perioodi jooksul, samal ajal kui Indiast pärit dumpinguhinnaga import saavutas suurema turuosa.
(120)
Seetõttu, kuigi majanduskriis ja toorainehindade kasv võisid anda panuse liidu tootmisharu halbadesse tulemustesse, ei saa seda üldiselt pidada põhjuseks, mis kaotaks põhjusliku seose dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule vaatlusalusel perioodil tekitatud olulise kahju vahel.
6.4. Järeldus põhjusliku seose kohta
(121)
On näidatud, et Indiast pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa kasvasid vaatlusalusel perioodil olulisel määral (vastavalt 110 % ja 40 %). Leiti ka, et see import lõi pidevalt alla hindu, mida liidu tootmisharu küsis liidu turul, ja seda eriti uurimisperioodil (keskmiselt 15 %).
(122)
Selline Indiast pärit dumpinguhinnaga impordi mahu ja turuosa kasv langes kokku liidu tootmisharu finantsolukorra aeglase paranemisega eelkõige alates 2010. aastast. Seega, vaatamata tarbimise taastumisele ei olnud liidu tootmisharul võimalik kanda tootmiskulude kasvu rahuldaval määral üle oma klientidele ning sellest tulenevalt jäid sellised finantsnäitajad nagu kasumlikkus, rahavoog ja investeeringud madalale tasemele.
(123)
Muude teadaolevate tegurite uurimine, mis oleksid võinud kahjustada liidu tootmisharu, näitas, et need tegurid ei kõrvalda põhjuslikku seost liidu tootmisharule tekitatud kahju ja Indiast pärit dumpinguhinnaga impordi vahel.
(124)
Eespool toodud analüüsi põhjal, mille käigus eristati kõigi teadaolevalt liidu tootmisharu olukorda mõjutanud tegurite toime dumpinguhindadega ekspordi kahjulikust mõjust, tehti esialgne järeldus, et Indiast pärit import on tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.
7. LIIDU HUVID
7.1. Üldised kaalutlused
(125)
Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuriti, kas vaatamata esialgsele järeldusele kahjustava dumpingu kohta on olemas kaalukaid põhjuseid, mis võiksid viia järelduseni, et kõnealusel juhul ei ole meetmete võtmine liidu huvides. Liidu huvide analüüs põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisel.
7.2. Liidu tootmisharu huvid
(126)
Liidu tootmisharu koosneb 27 teadaolevast tootjast, kes esindavad samasuguse toote liidu kogutoodangut. Tootjad paiknevad Euroopa Liidu eri liikmesriikides ning samasuguse tootega seoses oli neil uurimisperioodil 1 747 töötajat.
(127)
Üks liidu tootja, kelle osa liidu toodangus on suhteliselt väike ja kellel on üks seotud äriühing Indias, oli uurimise alustamise vastu. Nagu osutatud põhjenduses 22, väitis ta, et väga tehnilised tooted ei peaks olema uurimisega hõlmatud ning et selle tooteliigi suhtes samade meetmete kehtestamine ei ole liidu huvides.
(128)
Nagu juba osutatud põhjenduses 72, lahendati osutatud probleem küsimustikus toote kontrollnumbrite suurendamise kaudu, mis selgesti eristas need tooteliigid uurimise jaoks. Uurimise selles etapis selgus, et väga tehnilised tooted olid uurimisega hõlmatud ning et India eksportivad tootjad eksportisid neid tooteid vaid piiratud kogustes. Seega ei loetud selle tootja väiteid põhjendatuks ning need lükati tagasi.
(129)
On kindlaks tehtud, et liidu tootmisharu kannatas olulist kahju Indiast pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu. Tuletatakse meelde, et liidu tootmisharul ei olnud võimalik täiel määral kasu saada kasvavast tarbimisest ja et liidu tootmisharu finantsolukord jäi kehvaks.
(130)
Eeldatakse, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine taastab liidu turul õiglased kaubandustingimused, mis võimaldavad liidu tootmisharul viia oma samasuguse toote hinnad kooskõlla tootmishindadega.
(131)
Samuti võib eeldada, et meetmete kohaldamine võimaldab liidu tootmisharul saada tagasi vähemalt osa vaatlusalusel perioodil kaotatud turuosast ning et see avaldab positiivset mõju tootmisharu kasumlikkusele ja üldisele finantsolukorrale. Meetmete kohaldamine võimaldaks tootmisharul jätkata ja suurendada oma jõupingutusi kulutasuvuse saavutamiseks.
(132)
Juhul kui meetmeid ei kehtestata, on tõenäoline, et turuosa väheneb veelgi ja liidu tootmisharu jääks ka edaspidi kahjumisse.
(133)
Seetõttu tehti esialgne järeldus, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine Indiast pärit impordi suhtes oleks liidu tootmisharu huvides.
7.3. Kasutajate huvid
(134)
Küsimustikud saadeti üheksale kasutajale liidus. Küsimustikele vastas vaid kolm kasutajat, kes esindavad umbes 6 % vaatlusaluse toote Indiast pärit koguimpordist uurimisperioodil. Nad tegutsevad toiduainete töötlemisega seotud sektoris, sealhulgas kaubandusliku eesmärgiga köökide ja toitlustuse sektoris, ning koduelektroonika ja mootorsõidukitööstuse sektorites.
(135)
Keskmiselt moodustasid ostud Indiast umbes 67 % nende vaatlusaluse tootega seotud koguostudest ning India oli ainsaks tarneallikaks vaid ühe kasutaja jaoks. Uurimisperioodil moodustas vaatlusaluse tootega seotud käive 54 % nende kogukäibest.
(136)
Uurimine näitas, et uurimisperioodil oli kõikide koostööd tegevate kasutajate keskmine kasumlikkus sektorites, kus vaatlusalust toodet kasutatakse, üle 9 % käibest.
(137)
Kavandatud meetmete tõenäolist mõju hinnati küsimustikele saadud vastuste ning vaatlusaluse toote ja samasuguse tootega seotud liidu kogu turu olukorra alusel. Kui eeldada, et käiku läheks liidu turu jaoks halvim stsenaarium, st olukord, kus turustusahelale ei ole võimalik üle kanda mingit hinnatõusu ja kasutajad jätkavad ostmist Indiast varasemas mahus, tähendaks tollimaks kasutajate kasumlikkuse jaoks umbes 1,2-protsendipunktilist langust.
(138)
Tuleb märkida, et üks kasutaja oli uurimise suhtes erapooletul seisukohal, sest ta leiab, et meetmete võimalik kohaldamine ei avalda märkimisväärset mõju turuhindadele, sest võimalik hindade suurenemine läheks enamasti edasimüüjate arvele.
(139)
Teine kasutaja oli mures, et meetmete kohaldamisel mõjutaksid need ka selliseid teatavaid tooteliike, mida liidus enam ei toodeta. Uurimise käigus selgus siiski, et neid kasutaja osutatud tooteliike liidus ikka veel toodetakse ning et nõudlus selliste roostevaba terastraadi liikide järele ei ole märkimisväärne. Peale selle ei kasutanud liidu tootjad vaatlusalusel perioodil tootmiseks täisvõimsust ning järelikult võiks tootmine nõudluse suurenemisel samuti kasvada.
(140)
Tuleb rõhutada, et kuna vaatlusalune toode on sektori ja kasutusotstarbe mõttes standardne, võivad kasutajad tarneallikat muuta, sest vaatlusaluse toote kvaliteet ja hind on ühesugune. Meetmete kohaldamine ei tohiks välistada võimalust importida vaatlusalust toodet muudest riikidest, sealhulgas Indiast, kui dumpingu põhjustatud kaubandust moonutav mõju on kõrvaldatud.
(141)
Kõike eespool toodut silmas pidades ning arvesse võttes, et isegi kui Indiast pärit impordi suhtes kohaldatavad meetmed mõjutaksid mõnda kasutajat teistega võrreldes tõenäoliselt negatiivsemalt, peetakse üldist mõju kasutajatele piiratuks.
7.4. Importijate huvid
(142)
Sõltumatud importijad tegid koostööd piiratud ulatuses. Üheksa importijat esitas valimi moodustamiseks vajaliku teabe, kuid vaid üks neist tegi koostööd. Selle äriühingu osa moodustas uurimisperioodil Indiast pärit koguimpordist 7 %. Äriühing on meetmete kohaldamise vastu, sest India on vaieldamatult tema kõige olulisem tarnija. Kuigi meetmete kohaldamisel oleks kaasnevate kõrgemate kulude tõttu negatiivne mõju äriühingu kasumlikkusele, peaks importival äriühingul olema võimalik kanda vähemalt osa suurenenud kuludest üle oma klientidele.
(143)
Peale selle võivad importijad hakata kasutama teisi tarneallikaid, sealhulgas liidu tootmisharu ja muid eksportivaid riike.
(144)
Selle põhjal järeldati esialgu, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamisel ei ole olulist negatiivset mõju importijate huvidele.
7.5. Järeldus liidu huvide kohta
(145)
Pidades silmas eespool osutatut ja tuginedes teabele liidu huvide kohta, jõuti esialgsele järeldusele, et üldiselt puuduvad mõjuvad põhjused, mis takistaksid meetmete kehtestamist Indiast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes.
(146)
Peale selle, kui kaaluda dumpinguvastaste meetmete üldist mõju liidu turule, siis tundub, et positiivne mõju - eelkõige liidu tootmisharule avalduv positiivne mõju - kaalub üles võimaliku negatiivse mõju teistele väiksematele huvirühmadele.
8. ETTEPANEK AJUTISTE DUMPINGUVASTASTE MEETMETE KOHTA
(147)
Pidades silmas dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi, tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks liidu tootmisharule edasist kahju.
8.1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase
(148)
Kõnealuste meetmete taseme määramisel võeti arvesse kindlaksmääratud dumpingumarginaale ning liidu tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära.
(149)
Dumpingu kahjustava mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu arvutamisel võeti arvesse, et kõik meetmed peaksid võimaldama liidu tootmisharul katta tootmiskulusid ja saada sellist maksueelset kasumit, mille teenimine võiks olla mõeldav liidus seda liiki tootmisharus samasuguse toote müügi puhul tavapärastes konkurentsitingimustes, see tähendab dumpinguhinnaga impordi puudumisel.
(150)
Sellest tulenevalt arvutati kahju kõrvaldamist võimaldav tase dumpinguhinnaga impordi kaalutud keskmiste hindade - nagu need olid kindlaks tehtud hinna allalöömist käsitlevate arvutuste jaoks põhjenduses 77 - ja liidu tootmisharu samasuguse toote mittekahjustava hinna võrdlemise teel. Mittekahjustava hinna kindlaksmääramiseks lisati tootmiskuludele mõistlik kasumitase. Taotletavaks kasumimarginaaliks seati esialgu 5 %, nagu on märgitud põhjenduses 95.
(151)
Seejärel väljendati selles võrdluses leitud kõik erinevused protsendimäärana keskmisest impordi CIF-koguhinnast (vt põhjendus 154).
8.2. Ajutised meetmed
(152)
Eespool toodut silmas pidades leiti, et kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 tuleks vastavalt väiksema tollimaksu reeglile kehtestada Indiast pärit teatava roostevaba terastraadi impordi suhtes ajutised dumpinguvastased tollimaksud, mis vastaksid dumpingu- või kahjumarginaali määrale, olenevalt sellest, kumb on madalam.
(153)
Mis puudutab paralleelset subsiidiumivastast menetlust, siis vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 1 ja nõukogu 11. juuni 2009. aasta määruse (EÜ) nr 597/2009 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (5) artikli 24 lõike 1 teisele lausele ei või ühegi toote kohta korraga kehtida dumpinguvastane ja tasakaalustav tollimaks, et korrigeerida üht ja sama dumpingust ja ekspordi subsideerimisest tulenevat olukorda. Kõik esialgses subsiidiumivastases määruses (6) käsitletud subsiidiumikavad osutavad ekspordi subsideerimisele. Sellepärast kohandatakse koostööd tegevate tootjate asjaomaseid ajutisi dumpinguvastaseid tollimaksu määrasid vastavalt.
(154)
Eespool toodu alusel on kindlaks määratud esialgsed dumpinguvastase tollimaksu määrad. Selleks võrreldi kahjumarginaale, dumpingumarginaale ja tasakaalustava tollimaksu määrasid. Sellest tulenevalt on kavandatud dumpinguvastase tollimaksu määrad järgmised:
(protsentides)
Äriühing
Kahjumarginaal
Dumpingumarginaal
Tasakaalustava tollimaksu määr
Ajutine dumpinguvastane tollimaksu määr
Rajaraatna Metal Industries
17,2
32,3
4,3
12,9
Kontsern Venus
26,1
30,4
3,2
22,9
Viraj Profiles
32,1
24,4
0,0
24,4
Koostööd tegevad valimist välja jäetud äriühingud
24,0
28,0
3,8
20,2
Kõik muud äriühingud
32,1
32,3
4,3
27,8
(155)
Käesoleva määrusega äriühingute suhtes kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks kõnealuse uurimise järelduste põhjal. Sellepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise käigus kindlaks nende äriühingute puhul. Kõnealuseid tollimaksumäärasid (erinevalt kõikide muude äriühingute suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende vaatlusaluste toodete impordi puhul, mis on pärit Indiast ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega nimetatud konkreetsed juriidilised isikud. Imporditavate vaatlusaluste toodete puhul, mille tootja on mõni muu äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei saa kõnealuseid määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib kõikide muude äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär.
(156)
Iga taotlus kohaldada kõnealuste individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleb viivitamata saata komisjonile (7) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige teabega mis tahes muudatuste kohta äriühingu tootmistegevuses, siseriiklikus või eksportmüügis, mis on seotud näiteks kõnealuse nimevahetuse või kõnealuse muutusega tootmis- või müügiüksustes. Vajaduse korral muudetakse määrust vastavalt, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.
(157)
Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, tuleks jääktollimaksu määra kohaldada mitte üksnes koostööst hoidunud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil liitu ei eksportinud.
9. LÕPPSÄTE
(158)
Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamise teates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on ajutised ning need võidakse lõplike tollimaksude kehtestamiseks uuesti läbi vaadata,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Käesolevaga kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks roostevaba terastraadi suhtes, mis sisaldab
-
vähemalt 2,5 massiprotsenti või rohkem niklit, välja arvatud traat, mis sisaldab 28 massiprotsenti või rohkem, kuid mitte üle 31 massiprotsendi niklit ja 20 massiprotsenti või rohkem, kuid mitte üle 22 massiprotsendi kroomi,
-
alla 2,5 massiprotsendi niklit, välja arvatud traat, mis sisaldab 13 massiprotsenti või rohkem, kuid mitte üle 25 massiprotsendi kroomi ja 3,5 massiprotsenti või rohkem, kuid mitte üle 6 massiprotsendi alumiiniumi,
praegu liigitatud CN-koodide 7223 00 19 ja 7223 00 99 alla ning on pärit Indiast.
2. Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ja lõikes 1 kirjeldatud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmised:
Äriühing
Tollimaksu määr (%)
TARICi lisakood
Raajratna, Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
12,9
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
22,9
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
22,9
B777
Hindustan Inox Ltd, Mumbai, Maharashtra
22,9
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
22,9
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane, Maharashtra
24,4
B780
Lisas loetletud äriühingud
20,2
B781
Kõik muud äriühingud
27,8
B999
3. Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse Euroopa Liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.
4. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.
Artikkel 2
1. Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud taotleda käesoleva määruse vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, esitada kirjalikult oma seisukohad ning taotleda komisjonilt ärakuulamist ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.
2. Määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 21 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud esitada arvamusi käesoleva määruse kohaldamise kohta ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuue kuu vältel.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 3. mai 2013